# Den Europæiske Unions C 467/2016

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 467 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 59. årgang15. december 2016 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 467

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

59. årgang15. december 2016

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2016/C 467/01 | Rådets resolution om en ny dagsorden for kompetencer i et inklusivt og konkurrencedygtigt Europa | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2016/C 467/01

Rådets resolution om en ny dagsorden for kompetencer i et inklusivt og konkurrencedygtigt Europa

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2016/C 467/02 | Konklusioner fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om forebyggelse af radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme | 3 |
| 2016/C 467/03 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af nye tilgange inden for ungdomsarbejde med henblik på at afdække og udvikle unges potentiale | 8 |
| 2016/C 467/04 | Rådets konklusioner om sportsdiplomati | 12 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 467/05 | Euroens vekselkurs | 15 |
| 2016/C 467/06 | Kommissionens afgørelse af 9. december 2016 om indgåelse på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af protokollen til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union | 16 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2016/C 467/02

Konklusioner fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om forebyggelse af radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme

3

2016/C 467/03

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af nye tilgange inden for ungdomsarbejde med henblik på at afdække og udvikle unges potentiale

8

2016/C 467/04

Rådets konklusioner om sportsdiplomati

12

Europa-Kommissionen

2016/C 467/05

Euroens vekselkurs

15

2016/C 467/06

Kommissionens afgørelse af 9. december 2016 om indgåelse på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af protokollen til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union

16

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 467/07 | Indkaldelse af forslag EACEA/41/2016 under Erasmus+-programmet — Nøgleaktion 3: Støtte til politisk reform — Initiativer til politisk innovation — Europæiske nyskabende samarbejdsprojekter på uddannelsesområdet | 18 |
| | Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO) |
| 2016/C 467/08 | Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve | 21 |
| | RETSLIGE PROCEDURER |
| | EFTA-Domstolen |
| 2016/C 467/09 | Domstolens dom af 2. oktober 2015 i sag E-7/15 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Kongeriget Norge (En EFTA-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — direktiv 2008/50/EF om luftkvaliteten og renere luft i Europa — grænseværdier for visse forurenende stoffer i luften — luftkvalitetsplan) | 22 |
| 2016/C 467/10 | Domstolens dom af 27. oktober 2015 i sag E-10/15 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (En EØS/EFTA-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — manglende gennemførelse — direktiv 2009/126/EF om fase II-genvinding af benzindampe ved benzinpåfyldning af motorkøretøjer på servicestationer) | 23 |
| 2016/C 467/11 | Domstolens dom af 27. oktober 2015 i sag E-11/15 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (En EØS/EFTA-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — manglende gennemførelse — direktiv 2011/83/EU om forbrugerrettigheder) | 24 |
| 2016/C 467/12 | Sag anlagt den 20. september 2016 af Marine Harvest ASA mod EFTA-Tilsynsmyndigheden (Sag E-12/16) | 25 |
| 2016/C 467/13 | Sag anlagt den 26. september 2016 af EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (Sag E-13/16) | 26 |
| 2016/C 467/14 | Sag anlagt den 26. september 2016 af EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (Sag E-14/16) | 27 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 467/15 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8204 — Barloworld South Africa/BayWa/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 28 |
| 2016/C 467/16 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8325 — KKR/Hilding Anders) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 29 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2016/C 467/07

Indkaldelse af forslag EACEA/41/2016 under Erasmus+-programmet — Nøgleaktion 3: Støtte til politisk reform — Initiativer til politisk innovation — Europæiske nyskabende samarbejdsprojekter på uddannelsesområdet

18

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO)

2016/C 467/08

Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve

21

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

2016/C 467/09

Domstolens dom af 2. oktober 2015 i sag E-7/15 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Kongeriget Norge (En EFTA-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — direktiv 2008/50/EF om luftkvaliteten og renere luft i Europa — grænseværdier for visse forurenende stoffer i luften — luftkvalitetsplan)

(En EFTA-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — direktiv 2008/50/EF om luftkvaliteten og renere luft i Europa — grænseværdier for visse forurenende stoffer i luften — luftkvalitetsplan)

22

2016/C 467/10

Domstolens dom af 27. oktober 2015 i sag E-10/15 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (En EØS/EFTA-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — manglende gennemførelse — direktiv 2009/126/EF om fase II-genvinding af benzindampe ved benzinpåfyldning af motorkøretøjer på servicestationer)

(En EØS/EFTA-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — manglende gennemførelse — direktiv 2009/126/EF om fase II-genvinding af benzindampe ved benzinpåfyldning af motorkøretøjer på servicestationer)

23

2016/C 467/11

Domstolens dom af 27. oktober 2015 i sag E-11/15 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (En EØS/EFTA-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — manglende gennemførelse — direktiv 2011/83/EU om forbrugerrettigheder)

(En EØS/EFTA-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — manglende gennemførelse — direktiv 2011/83/EU om forbrugerrettigheder)

24

2016/C 467/12

Sag anlagt den 20. september 2016 af Marine Harvest ASA mod EFTA-Tilsynsmyndigheden (Sag E-12/16)

25

2016/C 467/13

Sag anlagt den 26. september 2016 af EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (Sag E-13/16)

26

2016/C 467/14

Sag anlagt den 26. september 2016 af EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (Sag E-14/16)

27

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2016/C 467/15

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8204 — Barloworld South Africa/BayWa/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

28

2016/C 467/16

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8325 — KKR/Hilding Anders) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 15.12.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 467/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 467/1

---

Rådets resolution om en ny dagsorden for kompetencer i et inklusivt og konkurrencedygtigt Europa

(2016/C 467/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

DER ANERKENDER DEN NYE POLITISKE SAMMENHÆNG,

| — | hvor nye arbejdsmetoder, automatisering og robotisering påvirker de typer viden, færdigheder og kompetencer, der er nødvendige i en stadig mere konkurrencepræget, kompleks og multikulturel verden, hvor mange økonomiske sektorer undergår hurtige teknologiske og strukturelle ændringer, og hvor digitale og tværfaglige kompetencer er blevet nødvendige for at overvinde kompetencekløften og kompetencemismatch og for at sætte folk i stand til at gennemføre og tilpasse sig til fremtidige job og samfundsmæssige ændringer |
| --- | --- |

—

hvor nye arbejdsmetoder, automatisering og robotisering påvirker de typer viden, færdigheder og kompetencer, der er nødvendige i en stadig mere konkurrencepræget, kompleks og multikulturel verden, hvor mange økonomiske sektorer undergår hurtige teknologiske og strukturelle ændringer, og hvor digitale og tværfaglige kompetencer er blevet nødvendige for at overvinde kompetencekløften og kompetencemismatch og for at sætte folk i stand til at gennemføre og tilpasse sig til fremtidige job og samfundsmæssige ændringer

| — | hvor ringe grundlæggende færdigheder, tværfaglige færdigheder og digitale kompetencer kan bringe beskæftigelsesegnethed og aktiv deltagelse i samfundet i fare |
| --- | --- |

—

hvor ringe grundlæggende færdigheder, tværfaglige færdigheder og digitale kompetencer kan bringe beskæftigelsesegnethed og aktiv deltagelse i samfundet i fare

| — | hvor dele af Europa, på samme tid og i forskellig grad, er underlagt forskellige fænomener, såsom langvarige perioder med lav økonomisk vækst og lav beskæftigelsesfremgang, der i særlig grad påvirker unge, en aldrende befolkning og de stigende migrationsstrømme, en lav grad af innovation og nye sikkerhedsrisici, |
| --- | --- |

—

hvor dele af Europa, på samme tid og i forskellig grad, er underlagt forskellige fænomener, såsom langvarige perioder med lav økonomisk vækst og lav beskæftigelsesfremgang, der i særlig grad påvirker unge, en aldrende befolkning og de stigende migrationsstrømme, en lav grad af innovation og nye sikkerhedsrisici,

| 1. | NOTERER SIG meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En ny dagsorden for færdigheder i Europa — En fælles indsats for at styrke den menneskelige kapital, beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevnen« (1), GLÆDER SIG OVER dets bidrag til fælles bestræbelser på udvikling af kompetencer inden for EU og til at bringe arbejdsliv og uddannelse tættere på hinanden, og MINDER OM, at individuelle forslag under den nye dagsorden for kompetencer i Europa vil blive behandlet i Rådets respektive organer, |
| --- | --- |

1.

NOTERER SIG meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En ny dagsorden for færdigheder i Europa — En fælles indsats for at styrke den menneskelige kapital, beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevnen« (1), GLÆDER SIG OVER dets bidrag til fælles bestræbelser på udvikling af kompetencer inden for EU og til at bringe arbejdsliv og uddannelse tættere på hinanden, og MINDER OM, at individuelle forslag under den nye dagsorden for kompetencer i Europa vil blive behandlet i Rådets respektive organer,

| 2. | ER ENIGT OM, at følgende aspekter bør fremhæves på grund af deres afgørende betydning:






  a) | Formålet med uddannelse er ikke alene at forberede enkeltpersoner på arbejdsmarkedet, men også at bidrage til social inklusion og samhørighed gennem en bredere personlig udvikling af enkeltpersoner og livslang læring, hvilket vil føre til kritiske, trygge, aktive og uafhængige borgere, der forstår det moderne samfunds kompleksitet, og som er parate til at håndtere de hurtige ændringer, der sker i det. Det er vigtigt at gå videre end de umiddelbare behov på arbejdsmarkedet og også fokusere på de aspekter af uddannelse, som kan være en drivkraft for innovation, entreprenørskab og kreativitet, forme sektorer, skabe arbejdspladser og nye markeder, styrke mennesker (herunder de mest sårbare), berige det demokratiske liv og udvikle engagerede, talentfulde og aktive borgere. Med hensyn til de seneste tragiske begivenheder i forbindelse med radikalisering i dele af Europa er behovet for en særlig fokus på medborgerkompetencer og demokratiske, interkulturelle kompetencer og kritisk tænkning endnu mere presserende. |
| --- | --- | --- |

2.

ER ENIGT OM, at følgende aspekter bør fremhæves på grund af deres afgørende betydning:

a)

Formålet med uddannelse er ikke alene at forberede enkeltpersoner på arbejdsmarkedet, men også at bidrage til social inklusion og samhørighed gennem en bredere personlig udvikling af enkeltpersoner og livslang læring, hvilket vil føre til kritiske, trygge, aktive og uafhængige borgere, der forstår det moderne samfunds kompleksitet, og som er parate til at håndtere de hurtige ændringer, der sker i det. Det er vigtigt at gå videre end de umiddelbare behov på arbejdsmarkedet og også fokusere på de aspekter af uddannelse, som kan være en drivkraft for innovation, entreprenørskab og kreativitet, forme sektorer, skabe arbejdspladser og nye markeder, styrke mennesker (herunder de mest sårbare), berige det demokratiske liv og udvikle engagerede, talentfulde og aktive borgere. Med hensyn til de seneste tragiske begivenheder i forbindelse med radikalisering i dele af Europa er behovet for en særlig fokus på medborgerkompetencer og demokratiske, interkulturelle kompetencer og kritisk tænkning endnu mere presserende.

| b) | Lærende i alle aldre har brug for fremragende lærere og undervisere til at udvikle en bred vifte af kompetencer, som de har brug for, både i livet og det fremtidige arbejde. Lærere og undervisere kan inspirere og hjælpe lærende med at tilegne sig større og mere relevant viden og højere og mere relevante kompetencer og spille en central rolle i indførelsen af nye undervisnings- og læringsmetoder. Imidlertid er der brug for en løbende og vedvarende indsats for at tiltrække, støtte og fastholde talent og ekspertise inden for lærerfaget ved at sikre, at lærere og undervisere har et passende arbejdsmiljø og selv holder sig ajour med den nyeste udvikling og en åben tilgang til de teknologiske og samfundsmæssige ændringer, der sker omkring dem. |
| --- | --- |

b)

Lærende i alle aldre har brug for fremragende lærere og undervisere til at udvikle en bred vifte af kompetencer, som de har brug for, både i livet og det fremtidige arbejde. Lærere og undervisere kan inspirere og hjælpe lærende med at tilegne sig større og mere relevant viden og højere og mere relevante kompetencer og spille en central rolle i indførelsen af nye undervisnings- og læringsmetoder. Imidlertid er der brug for en løbende og vedvarende indsats for at tiltrække, støtte og fastholde talent og ekspertise inden for lærerfaget ved at sikre, at lærere og undervisere har et passende arbejdsmiljø og selv holder sig ajour med den nyeste udvikling og en åben tilgang til de teknologiske og samfundsmæssige ændringer, der sker omkring dem.

| c) | Tættere forbindelser mellem uddannelse og arbejdsliv med inddragelse af alle relevante interessenter spiller en central rolle for at sikre, at alles potentiale og evner frigives og bidrager til en bedre beskæftigelsesegnethed, integration og aktiv deltagelse i samfundet for dem. Sådanne forbindelser er også med til at sikre, at uddannelsessystemerne forbliver fleksible og også fremover reagerer på ændringer i samfundet og på arbejdsmarkedet. Det er også vigtigt at fremme arbejdsgivernes engagement i deres medarbejderes livslange læring. |
| --- | --- |

c)

Tættere forbindelser mellem uddannelse og arbejdsliv med inddragelse af alle relevante interessenter spiller en central rolle for at sikre, at alles potentiale og evner frigives og bidrager til en bedre beskæftigelsesegnethed, integration og aktiv deltagelse i samfundet for dem. Sådanne forbindelser er også med til at sikre, at uddannelsessystemerne forbliver fleksible og også fremover reagerer på ændringer i samfundet og på arbejdsmarkedet. Det er også vigtigt at fremme arbejdsgivernes engagement i deres medarbejderes livslange læring.

| d) | Erhvervelse af digitale kompetencer fra en tidlig alder er afgørende, men uddannelse skal ikke alene tilfredsstille arbejdsmarkedets aktuelle behov for specifikt fastlagte tekniske færdigheder, men også opfylde et mål på længere sigt om at udvikle den fleksible tankegang og nysgerrighed, der kræves for at tilpasse sig og erhverve de nye, endnu ikke nærmere fastlagte former for viden, færdigheder og kompetencer, der bliver nødvendige for at styre den teknologiske udvikling i fremtiden. |
| --- | --- |

d)

Erhvervelse af digitale kompetencer fra en tidlig alder er afgørende, men uddannelse skal ikke alene tilfredsstille arbejdsmarkedets aktuelle behov for specifikt fastlagte tekniske færdigheder, men også opfylde et mål på længere sigt om at udvikle den fleksible tankegang og nysgerrighed, der kræves for at tilpasse sig og erhverve de nye, endnu ikke nærmere fastlagte former for viden, færdigheder og kompetencer, der bliver nødvendige for at styre den teknologiske udvikling i fremtiden.

| e) | De tiltag, der opstilles i den nye dagsorden for kompetencer i Europa, bør gennemføres i overensstemmelse med den strategiske ramme for europæisk samarbejde på uddannelsesområdet (ET2020), eftersom den samler alle former for læring, fuldt ud respekterer nærhedsprincippet, er en nyttig platform til at støtte medlemsstaternes politikker og fremmer samarbejdet på EU-plan, samt i overensstemmelse med andre relevante politiske processer såsom det europæiske semester. Ordningerne for samordning på europæisk plan inden for uddannelse og kompetencer og rapporteringen bør være effektive efter aftale mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Der bør gøres fuld brug af medlemsstaternes ekspertise og bygges videre på allerede eksisterende strukturer. |
| --- | --- |

e)

De tiltag, der opstilles i den nye dagsorden for kompetencer i Europa, bør gennemføres i overensstemmelse med den strategiske ramme for europæisk samarbejde på uddannelsesområdet (ET2020), eftersom den samler alle former for læring, fuldt ud respekterer nærhedsprincippet, er en nyttig platform til at støtte medlemsstaternes politikker og fremmer samarbejdet på EU-plan, samt i overensstemmelse med andre relevante politiske processer såsom det europæiske semester. Ordningerne for samordning på europæisk plan inden for uddannelse og kompetencer og rapporteringen bør være effektive efter aftale mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Der bør gøres fuld brug af medlemsstaternes ekspertise og bygges videre på allerede eksisterende strukturer.

| f) | Der skal tages højde for, at der er tilstrækkelige EU-midler til rådighed til at sikre levedygtigheden af de aktioner, der vedtages inden for rammerne af den nye dagsorden for kompetencer i Europa. |
| --- | --- |

f)

Der skal tages højde for, at der er tilstrækkelige EU-midler til rådighed til at sikre levedygtigheden af de aktioner, der vedtages inden for rammerne af den nye dagsorden for kompetencer i Europa.

| 3. | OPFORDRER Kommissionen til at tage hensyn til denne resolution, når den forelægger yderligere punkter under den nye dagsorden for kompetencer i Europa. |
| --- | --- |

3.

OPFORDRER Kommissionen til at tage hensyn til denne resolution, når den forelægger yderligere punkter under den nye dagsorden for kompetencer i Europa.

---

(1)  Dok. 10038/16.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 15.12.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 467/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 467/3

---

Konklusioner fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om forebyggelse af radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme

(2016/C 467/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER,

SOM MINDER OM den politiske baggrund for dette spørgsmål, jf. bilaget, og navnlig erklæringen om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse (1), og

SOM ANERKENDER, at

| — | Den Europæiske Union er et fælles rum til at opbygge et velstående og fredeligt område med sameksistens og respekt for mangfoldighed, der bygger på fælles værdier og principper, som er anerkendt i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Union er et fælles rum til at opbygge et velstående og fredeligt område med sameksistens og respekt for mangfoldighed, der bygger på fælles værdier og principper, som er anerkendt i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union;

| — | Europas udfordringer i forbindelse med de seneste terrorhandlinger understreger vigtigheden af at forebygge og bekæmpe radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme (2). Mange terrormistænkte var radikaliserede EU-statsborgere, der ofte var blevet forledt af eksternt styrede ideologiske påvirkninger under anvendelse af effektive og fleksible teknologiske hjælpemidler til rekruttering og ansporing som supplement til ansigt til ansigt-metoder; |
| --- | --- |

—

Europas udfordringer i forbindelse med de seneste terrorhandlinger understreger vigtigheden af at forebygge og bekæmpe radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme (2). Mange terrormistænkte var radikaliserede EU-statsborgere, der ofte var blevet forledt af eksternt styrede ideologiske påvirkninger under anvendelse af effektive og fleksible teknologiske hjælpemidler til rekruttering og ansporing som supplement til ansigt til ansigt-metoder;

| — | De menneskelige og sociale forhold, der giver grobund for radikalisering, navnlig blandt unge, er komplekse og mangesidede og kan omfatte: en dyb følelse af personlig og/eller kulturel fremmedgørelse, reel og/eller opfattet utilfredshed, fremmedhad og diskrimination, begrænsede uddannelses- eller beskæftigelsesmuligheder, social marginalisering, forringede forhold i by eller på land, geopolitiske interesser, fordrejede ideologiske og religiøse overbevisninger, ustrukturerede familiebånd, personlige traumer eller mentale sundhedsproblemer; |
| --- | --- |

—

De menneskelige og sociale forhold, der giver grobund for radikalisering, navnlig blandt unge, er komplekse og mangesidede og kan omfatte: en dyb følelse af personlig og/eller kulturel fremmedgørelse, reel og/eller opfattet utilfredshed, fremmedhad og diskrimination, begrænsede uddannelses- eller beskæftigelsesmuligheder, social marginalisering, forringede forhold i by eller på land, geopolitiske interesser, fordrejede ideologiske og religiøse overbevisninger, ustrukturerede familiebånd, personlige traumer eller mentale sundhedsproblemer;

| — | Udfordringerne med at mindske samfundets underliggende sårbarheder over for radikalisering og fastlægge og deaktivere de ideologiske udløsende faktorer for voldelig ekstremisme kræver en tværinstitutionel alliance af aktører, der går på tværs af forskellige politikområder; |
| --- | --- |

—

Udfordringerne med at mindske samfundets underliggende sårbarheder over for radikalisering og fastlægge og deaktivere de ideologiske udløsende faktorer for voldelig ekstremisme kræver en tværinstitutionel alliance af aktører, der går på tværs af forskellige politikområder;

| — | Det er afgørende at tackle alle former for radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme, uanset hvilken religiøs og/eller politisk ideologi, der ligger til grund herfor, |
| --- | --- |

—

Det er afgørende at tackle alle former for radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme, uanset hvilken religiøs og/eller politisk ideologi, der ligger til grund herfor,

ANERKENDER at det er tvingende nødvendigt med et tværsektorielt samarbejde samt EU-støtte til medlemsstaternes indsats med hensyn til forebyggelse af radikalisering for at sikre vores levevis og skabe bedre muligheder for de unge (3);

UNDERSTREGER betydningen af at styrke samarbejdet med internationale organisationer, der er aktivt involveret i forebyggelse af radikalisering og fremme af menneskerettigheder, f.eks. De Forenede Nationer (navnlig UNESCO), Europarådet, OECD og andre multilaterale fora;

SER MED TILFREDSHED PÅ meddelelsen fra Kommissionen (4) om støtte til forebyggelse af radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme;

Uddannelse og ungdomsarbejdes forebyggende rolle

ER ENIGE OM, at uddannelse, herunder formel, ikkeformel og uformel læring, er effektive midler til at fremme et fælles værdigrundlag (5), f.eks. gennem menneskerettigheder og undervisning i medborgerkundskab, uddannelsesprogrammer med fokus på at lære af fortiden og et inkluderende læringsmiljø, der fremmer deltagelse, social mobilitet og inklusion og dermed skaber et stærkere fundament for samfundet og det demokratiske liv;

ER ENIGE OM, at ungdomsarbejde, breddeidræt og kulturelle aktiviteter også kan være effektive med henblik på at nå ud til unge, der risikerer radikalisering. Eftersom deres baggrunde er forskelligartede, er en individuel tilgang afgørende;

UNDERSTREGER, at det er afgørende at afsløre alarmerende adfærd og reagere på tidlige tegn på radikalisering, ved at alle relevante aktører (6) kommunikerer og arbejder tæt sammen med forældre, jævnaldrende og familien i bred forstand;

UNDERSTREGER, at selv om kognitive færdigheder fortsat er afgørende, skal sociale kompetencer, medborgerkompetencer og interkulturelle kompetencer, kommunikations- og konfliktløsningsfærdigheder, empati, ansvarlighed, kritisk tænkning og mediekendskab (7) være lige så udviklede i læringsprocessen;

ER ENIGE OM, at lærere, undervisere (8) og andet undervisningspersonale har brug for at være bedre uddannet og udstyret til at håndtere mangfoldighed og alle elevers og studerendes behov og til at videregive fælles værdier gennem positive fortællinger, livserfaringer og fredelige verdensopfattelser;

MENER, at forebyggelse af radikalisering bør støttes gennem foranstaltninger, der navnlig finansieres gennem Erasmus+, de europæiske struktur- og investeringsfonde, Horisont 2020, Et Kreativt Europa, Europa for Borgerne, programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab og Fonden for Intern Sikkerhed;

Sikkerhedsdimensionen i forbindelse med håndtering af radikalisering

| — | BEMÆRKER, at radikalisering, der fører til terrorisme og voldelig ekstremisme, skaber betydelige og nye udfordringer i forbindelse med borgernes sikkerhed, som skal håndteres samlet, først og fremmest af medlemsstaterne, især på lokalt plan, men også med koordineret støtte på EU-plan i overensstemmelse med traktaterne; |
| --- | --- |

—

BEMÆRKER, at radikalisering, der fører til terrorisme og voldelig ekstremisme, skaber betydelige og nye udfordringer i forbindelse med borgernes sikkerhed, som skal håndteres samlet, først og fremmest af medlemsstaterne, især på lokalt plan, men også med koordineret støtte på EU-plan i overensstemmelse med traktaterne;

| — | BEMÆRKER, at de seneste terrorangreb og forsøg på terrorangreb i Europa afspejler, at den globale terrortrussel er blevet mere decentraliseret, mere kompleks og i mange henseender vanskeligere at opdage, delvis som følge af en stadig hurtigere radikaliseringsproces; |
| --- | --- |

—

BEMÆRKER, at de seneste terrorangreb og forsøg på terrorangreb i Europa afspejler, at den globale terrortrussel er blevet mere decentraliseret, mere kompleks og i mange henseender vanskeligere at opdage, delvis som følge af en stadig hurtigere radikaliseringsproces;

| — | TAGER HENSYN TIL, at antallet af tilbagevendte, herunder navnlig tilbagevendende fremmedkrigere, deres familier og mindreårige, måske vil stige; |
| --- | --- |

—

TAGER HENSYN TIL, at antallet af tilbagevendte, herunder navnlig tilbagevendende fremmedkrigere, deres familier og mindreårige, måske vil stige;

| — | ANERKENDER, at en handlekraftig reaktion på den tværnationale radikaliseringstrussel, ud over EU-interne forebyggende foranstaltninger, kræver hurtig gennemførelse af EU's eksterne indsats for at tackle dens underliggende årsager, navnlig med fokus på samarbejde med og støtte til den vestlige Balkanregion, Tyrkiet og Nordafrika; |
| --- | --- |

—

ANERKENDER, at en handlekraftig reaktion på den tværnationale radikaliseringstrussel, ud over EU-interne forebyggende foranstaltninger, kræver hurtig gennemførelse af EU's eksterne indsats for at tackle dens underliggende årsager, navnlig med fokus på samarbejde med og støtte til den vestlige Balkanregion, Tyrkiet og Nordafrika;

Bekæmpelse af terrorpropaganda og hadefuld tale på internettet

| — | BEMÆRKER behovet for at inddrage og samarbejde med tjenesteudbydere i bekæmpelsen af ulovlig hadefuld tale online (9) med fuld respekt for ytringsfriheden i betragtning af den rolle, som sociale medier spiller som et vigtigt redskab til målretning, grooming og aktivering af potentielt radikale til at udføre voldelige handlinger, og UNDERSTREGER betydningen af en tilgang, der involverer flere interessenter (10); |
| --- | --- |

—

BEMÆRKER behovet for at inddrage og samarbejde med tjenesteudbydere i bekæmpelsen af ulovlig hadefuld tale online (9) med fuld respekt for ytringsfriheden i betragtning af den rolle, som sociale medier spiller som et vigtigt redskab til målretning, grooming og aktivering af potentielt radikale til at udføre voldelige handlinger, og UNDERSTREGER betydningen af en tilgang, der involverer flere interessenter (10);

| — | UNDERSTREGER den rolle, som EU's internetforum spiller i at udvikle metoder til at begrænse adgangen til terroristisk indhold online og i at styrke civilsamfundsaktører i forhold til levering af alternative fortællinger online; |
| --- | --- |

—

UNDERSTREGER den rolle, som EU's internetforum spiller i at udvikle metoder til at begrænse adgangen til terroristisk indhold online og i at styrke civilsamfundsaktører i forhold til levering af alternative fortællinger online;

| — | ANERKENDER det værdifulde arbejde, der udføres af EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA), netværket til bevidstgørelse omkring radikalisering (RAN) og dets ekspertisecenter samt rådgivningsholdet for strategisk kommunikation om Syrien (SSCAT) og UNDERSTREGER vigtigheden af en passende sammenhæng mellem nationale og lokale aktører; |
| --- | --- |

—

ANERKENDER det værdifulde arbejde, der udføres af EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA), netværket til bevidstgørelse omkring radikalisering (RAN) og dets ekspertisecenter samt rådgivningsholdet for strategisk kommunikation om Syrien (SSCAT) og UNDERSTREGER vigtigheden af en passende sammenhæng mellem nationale og lokale aktører;

| — | MENER, at online- og offlineinitiativer, som fremlægger alternative, positive og moderate fortællinger, kan være afgørende for at fremme gensidig respekt og forebygge radikalisering; BEMÆRKER behovet for yderligere evaluering og analyse af virkningerne af modfortællinger, |
| --- | --- |

—

MENER, at online- og offlineinitiativer, som fremlægger alternative, positive og moderate fortællinger, kan være afgørende for at fremme gensidig respekt og forebygge radikalisering; BEMÆRKER behovet for yderligere evaluering og analyse af virkningerne af modfortællinger,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:

| — | at tilskynde til samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner, lokalsamfund, lokale og regionale forvaltninger, forældre, familien i bred forstand, aktører på ungdomsområdet, frivillige og civilsamfundet for at styrke inklusionen og en følelse af tilhørsforhold og positiv identitet; |
| --- | --- |

—

at tilskynde til samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner, lokalsamfund, lokale og regionale forvaltninger, forældre, familien i bred forstand, aktører på ungdomsområdet, frivillige og civilsamfundet for at styrke inklusionen og en følelse af tilhørsforhold og positiv identitet;

| — | at øge læreres, underviseres og andet undervisningspersonales kompetencer, så de kan genkende tidlige tegn på radikaliseret adfærd og holde »vanskelige samtaler« (11), som åbner for en dialog med studerende og andre unge om følsomme emner med tilknytning til personlige følelser, principper og overbevisninger; |
| --- | --- |

—

at øge læreres, underviseres og andet undervisningspersonales kompetencer, så de kan genkende tidlige tegn på radikaliseret adfærd og holde »vanskelige samtaler« (11), som åbner for en dialog med studerende og andre unge om følsomme emner med tilknytning til personlige følelser, principper og overbevisninger;

| — | om nødvendigt at anvende eksisterende eller udvikle nye redskaber og materialer til lærere, undervisere og andet undervisningspersonale, herunder netværk, hvor de kan dele råd og vejledning om, hvordan man håndterer vanskelige sager, samt hjælpe-hotlines for unge; |
| --- | --- |

—

om nødvendigt at anvende eksisterende eller udvikle nye redskaber og materialer til lærere, undervisere og andet undervisningspersonale, herunder netværk, hvor de kan dele råd og vejledning om, hvordan man håndterer vanskelige sager, samt hjælpe-hotlines for unge;

| — | at fremme global undervisning og undervisning i medborgerskab samt frivilligt arbejde med henblik på at styrke sociale, civile og interkulturelle kompetencer; |
| --- | --- |

—

at fremme global undervisning og undervisning i medborgerskab samt frivilligt arbejde med henblik på at styrke sociale, civile og interkulturelle kompetencer;

| — | at fremme inklusiv (12) uddannelse for alle børn og unge og samtidig bekæmpe racisme, fremmedhad, mobning og diskrimination af enhver art; |
| --- | --- |

—

at fremme inklusiv (12) uddannelse for alle børn og unge og samtidig bekæmpe racisme, fremmedhad, mobning og diskrimination af enhver art;

| — | med støtte fra Kommissionen og de berørte EU-agenturer at modvirke brugen af internettet til radikalisering, der fører til terrorisme og rekruttering, navnlig ved at udvikle samarbejde med tjenesteudbydere og samarbejde om strategisk kommunikation samt, hvor det er relevant, enheder for indberetning af internetindhold, samtidig med at de grundlæggende rettigheder respekteres, og i overensstemmelse med forpligtelserne i henhold til folkeretten; |
| --- | --- |

—

med støtte fra Kommissionen og de berørte EU-agenturer at modvirke brugen af internettet til radikalisering, der fører til terrorisme og rekruttering, navnlig ved at udvikle samarbejde med tjenesteudbydere og samarbejde om strategisk kommunikation samt, hvor det er relevant, enheder for indberetning af internetindhold, samtidig med at de grundlæggende rettigheder respekteres, og i overensstemmelse med forpligtelserne i henhold til folkeretten;

| — | at støtte arbejdet i EU's internetforum og arbejdet i Europols Europæiske Center for Terrorbekæmpelse (ECTC), navnlig det arbejde, der udføres af EU IRU; |
| --- | --- |

—

at støtte arbejdet i EU's internetforum og arbejdet i Europols Europæiske Center for Terrorbekæmpelse (ECTC), navnlig det arbejde, der udføres af EU IRU;

| — | at støtte civilsamfundsorganisationer for at fremme gensidig respekt og bekæmpe hadforbrydelser, hadefuld tale og terrorpropaganda med positive alternativer til voldelige ekstremistiske fortællinger og ideologier samt udvikling af modfortællinger til voldelige ekstremistiske ideologier; |
| --- | --- |

—

at støtte civilsamfundsorganisationer for at fremme gensidig respekt og bekæmpe hadforbrydelser, hadefuld tale og terrorpropaganda med positive alternativer til voldelige ekstremistiske fortællinger og ideologier samt udvikling af modfortællinger til voldelige ekstremistiske ideologier;

| — | at bruge de EU-dækkende netværk til at fortsætte udvekslingen af »bedste praksis« i forbindelse med bekæmpelsen af radikalisering, såsom RAN-ekspertisecenteret; |
| --- | --- |

—

at bruge de EU-dækkende netværk til at fortsætte udvekslingen af »bedste praksis« i forbindelse med bekæmpelsen af radikalisering, såsom RAN-ekspertisecenteret;

| — | med overgangen fra SSCAT (rådgivningsholdet for strategisk kommunikation om Syrien) til det europæiske strategiske kommunikationsnet (ESCN) fortsat at gøre brug af ESCN-rådgivnings- og informationsudvekslingstjenester til at forstå og bedre reagere på radikalisering og polarisering i Europas samfund, f.eks. ved at tilknytte ansatte i ESCN i Bruxelles; |
| --- | --- |

—

med overgangen fra SSCAT (rådgivningsholdet for strategisk kommunikation om Syrien) til det europæiske strategiske kommunikationsnet (ESCN) fortsat at gøre brug af ESCN-rådgivnings- og informationsudvekslingstjenester til at forstå og bedre reagere på radikalisering og polarisering i Europas samfund, f.eks. ved at tilknytte ansatte i ESCN i Bruxelles;

| — | fortsat at udvikle afradikaliseringsprogrammer, exitprogrammer og rehabiliteringsprogrammer for tilbagevendte, herunder især tilbagevendende fremmedkrigere, deres familier og mindreårige, |
| --- | --- |

—

fortsat at udvikle afradikaliseringsprogrammer, exitprogrammer og rehabiliteringsprogrammer for tilbagevendte, herunder især tilbagevendende fremmedkrigere, deres familier og mindreårige,

OPFORDRER Kommissionen til

| — | i tæt samarbejde med medlemsstaterne at fortsætte arbejdet med en særlig værktøjskasse (13) baseret på bedste praksis for ungdomsarbejdere for at hjælpe unge med at udvikle deres demokratiske robusthed, mediekendskab, tolerance, kritiske tænkning og konfliktløsningsfærdigheder; |
| --- | --- |

—

i tæt samarbejde med medlemsstaterne at fortsætte arbejdet med en særlig værktøjskasse (13) baseret på bedste praksis for ungdomsarbejdere for at hjælpe unge med at udvikle deres demokratiske robusthed, mediekendskab, tolerance, kritiske tænkning og konfliktløsningsfærdigheder;

| — | at fremme og støtte peerlæring og forskning for lærere, undervisere og andet undervisningspersonale, eksperter, politiske beslutningstagere og forskere for at muliggøre udveksling af bedste praksis og opnå en bedre forståelse af spørgsmålet om radikalisering, herunder at udvikle en policyramme og et onlinekompendium over god praksis (14); |
| --- | --- |

—

at fremme og støtte peerlæring og forskning for lærere, undervisere og andet undervisningspersonale, eksperter, politiske beslutningstagere og forskere for at muliggøre udveksling af bedste praksis og opnå en bedre forståelse af spørgsmålet om radikalisering, herunder at udvikle en policyramme og et onlinekompendium over god praksis (14);

| — | i betragtning af den presserende og uhyre mangesidede udfordring med at forebygge og bekæmpe radikalisering at tilrettelægge en multistakeholderkonference (15), der samler forskellige sektorer og relevante interessenter (f.eks. på området for retlige anliggender, indre anliggender, uddannelse, ungdom, sport, kultur og sociale anliggender) og unge; |
| --- | --- |

—

i betragtning af den presserende og uhyre mangesidede udfordring med at forebygge og bekæmpe radikalisering at tilrettelægge en multistakeholderkonference (15), der samler forskellige sektorer og relevante interessenter (f.eks. på området for retlige anliggender, indre anliggender, uddannelse, ungdom, sport, kultur og sociale anliggender) og unge;

| — | at fremme gensidig forståelse og respekt mellem studerende og andre unge fra EU og tredjelande gennem direkte og virtuelle udvekslinger, f.eks. en udvidelse af eTwinning Plus-nettet til udvalgte lande i EU's naboskabsområde og virtuelle udvekslinger af unge gennem Erasmus+; |
| --- | --- |

—

at fremme gensidig forståelse og respekt mellem studerende og andre unge fra EU og tredjelande gennem direkte og virtuelle udvekslinger, f.eks. en udvidelse af eTwinning Plus-nettet til udvalgte lande i EU's naboskabsområde og virtuelle udvekslinger af unge gennem Erasmus+;

| — | at tilskynde til direkte kontakt mellem dårligt stillede unge og positive rollemodeller, såsom kunstnere, sportsfolk eller iværksættere og succeshistorier, der er relevante for unge, med henblik på at inspirere dem gennem erfaringer fra det virkelige liv (16). For at bidrage til at skabe troværdige positive alternativer til voldelige ekstremistiske fortællinger kunne tidligere radikaliserede personer også tale om deres egne erfaringer; |
| --- | --- |

—

at tilskynde til direkte kontakt mellem dårligt stillede unge og positive rollemodeller, såsom kunstnere, sportsfolk eller iværksættere og succeshistorier, der er relevante for unge, med henblik på at inspirere dem gennem erfaringer fra det virkelige liv (16). For at bidrage til at skabe troværdige positive alternativer til voldelige ekstremistiske fortællinger kunne tidligere radikaliserede personer også tale om deres egne erfaringer;

| — | at styrke samarbejdet med tjenesteudbyderne, glæde sig over den digitale industris og civilsamfundets store deltagelse og udviklingen af initiativer til yderligere at styrke den effektive fjernelse af terrorindhold (navnlig gennem udvikling af en fælles indberetningsplatform) samt udbredelsen af alternative fortællinger, navnlig gennem det annoncerede program til styrkelse af civilsamfundet; |
| --- | --- |

—

at styrke samarbejdet med tjenesteudbyderne, glæde sig over den digitale industris og civilsamfundets store deltagelse og udviklingen af initiativer til yderligere at styrke den effektive fjernelse af terrorindhold (navnlig gennem udvikling af en fælles indberetningsplatform) samt udbredelsen af alternative fortællinger, navnlig gennem det annoncerede program til styrkelse af civilsamfundet;

| — | at bygge videre på arbejdet i EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder med at fremme gensidig respekt, ikkediskrimination, grundlæggende frihedsrettigheder og solidaritet i hele EU; |
| --- | --- |

—

at bygge videre på arbejdet i EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder med at fremme gensidig respekt, ikkediskrimination, grundlæggende frihedsrettigheder og solidaritet i hele EU;

| — | at tage hensyn til disse konklusioner i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af de foreslåede tiltag. |
| --- | --- |

—

at tage hensyn til disse konklusioner i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af de foreslåede tiltag.

---

(1)  Erklæring om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse, Paris, den 17. marts 2015.

(2)  Selv om det anerkendes, at ikke al radikalisering nødvendigvis fører til voldelig ekstremisme, vil det, for at begrænse omfanget af denne tekst, i det følgende blive benævnt radikalisering.

(3)  Bratislavaerklæringen af 16. september 2016.

(4)  10466/16.

(5)  Artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union.

(6)  Dok. 9640/16 — F.eks. lærere, uddannelsespersonale på universiteter, socialarbejdere, ungdomsarbejdere, personale i sundhedssektoren, frivillige, naboer, sportstrænere, religiøse og uformelle ledere samt lokale politibetjente.

(7)  9641/16.

(8)  I denne tekst henviser udtrykket »underviser« til personer, der tilbyder formel, ikkeformel og uformel læring.

(9)  Adfærdskodeks for bekæmpelse af ulovlig hadefuld tale online af 31. maj 2016 (Kommissionen sammen med Facebook, Twitter, YouTube og Microsoft).

(10)  Noterer sig i denne forbindelse Kommissionens forslag (dok. 9479/16), der udvider visse bestemmelser i direktivet om audiovisuelle medietjenester, navnlig forbuddet mod tilskyndelse til vold og had, til videodelingsplatforme.

(11)  RAN-manifestet om uddannelse — Empowering Educators and Schools.

(12)  Jf. Rådets og Kommissionens fælles rapport for 2015 om gennemførelse af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) (2015/C-417/04).

(13)  Igangværende arbejde i Ekspertgruppen om Ungdomsarbejde i forbindelse med aktivt medborgerskab og forebyggelse af marginalisering og voldelig radikalisering, som fastlagt i EU's arbejdsplan for ungdom for 2016-2018 (EUT C 417 af 15.12.2015, s. 1).

(14)  Inden for mandatet for ET 2020-Arbejdsgruppen om Fremme af Medborgerskab og de Fælles Værdier Frihed, Tolerance og Ikkediskrimination ved hjælp af Uddannelse.

(15)  F.eks. den regelmæssige RAN-konference på højt plan om radikalisering.

(16)  Netværket vil blive forvaltet lokalt af de nationale kontorer for Erasmus+, hvilket også vil give mulighed for tilpasning til lokale forhold.

---

BILAG

I forbindelse med vedtagelsen af disse konklusioner MINDER Rådet navnlig om følgende:

| — | Den Europæiske Unions terrorbekæmpelsesstrategi (14469/4/05) |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Unions terrorbekæmpelsesstrategi (14469/4/05)

| — | Revideret EU-strategi for bekæmpelse af radikalisering og rekruttering af terrorister (9956/14) |
| --- | --- |

—

Revideret EU-strategi for bekæmpelse af radikalisering og rekruttering af terrorister (9956/14)

| — | Udkast til Rådets konklusioner om terrorbekæmpelse af 9. februar 2015 (6026/15) |
| --- | --- |

—

Udkast til Rådets konklusioner om terrorbekæmpelse af 9. februar 2015 (6026/15)

| — | Mødet i Det Europæiske Råd den 12. februar 2015, hvor stats- og regeringscheferne opfordrede til en samlet tilgang, herunder bl.a. initiativer vedrørende social integration, der er meget vigtige for at forebygge voldelig radikalisering |
| --- | --- |

—

Mødet i Det Europæiske Råd den 12. februar 2015, hvor stats- og regeringscheferne opfordrede til en samlet tilgang, herunder bl.a. initiativer vedrørende social integration, der er meget vigtige for at forebygge voldelig radikalisering

| — | Erklæringen om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse, der blev vedtaget på det uformelle møde mellem EU's undervisningsministre den 17. marts 2015 i Paris |
| --- | --- |

—

Erklæringen om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse, der blev vedtaget på det uformelle møde mellem EU's undervisningsministre den 17. marts 2015 i Paris

| — | Den europæiske dagsorden om sikkerhed (8293/15) |
| --- | --- |

—

Den europæiske dagsorden om sikkerhed (8293/15)

| — | Udkast til Rådets konklusioner om den fornyede strategi for Den Europæiske Unions indre sikkerhed 2015-2020 (9798/15) |
| --- | --- |

—

Udkast til Rådets konklusioner om den fornyede strategi for Den Europæiske Unions indre sikkerhed 2015-2020 (9798/15)

| — | Konklusioner fra Rådet for Den Europæiske Union og medlemsstaterne, forsamlet i Rådet, om styrkelse af den strafferetlige respons på radikalisering, der fører til terrorisme og voldelig ekstremisme (14419/15) |
| --- | --- |

—

Konklusioner fra Rådet for Den Europæiske Union og medlemsstaterne, forsamlet i Rådet, om styrkelse af den strafferetlige respons på radikalisering, der fører til terrorisme og voldelig ekstremisme (14419/15)

| — | ET 2020 fælles rapport om uddannelsesområdet fra november 2015 (14440/1/15 REV 1) |
| --- | --- |

—

ET 2020 fælles rapport om uddannelsesområdet fra november 2015 (14440/1/15 REV 1)

| — | Note fra EU-antiterrorkoordinatoren til Rådet om »Status over gennemførelsen af den erklæring, som medlemmerne af Det Europæiske Råd fremsatte 12. februar 2015, RIA-Rådets konklusioner af 20. november 2015 og konklusionerne fra mødet i Det Europæiske Råd den 18. december 2015« (6785/16) |
| --- | --- |

—

Note fra EU-antiterrorkoordinatoren til Rådet om »Status over gennemførelsen af den erklæring, som medlemmerne af Det Europæiske Råd fremsatte 12. februar 2015, RIA-Rådets konklusioner af 20. november 2015 og konklusionerne fra mødet i Det Europæiske Råd den 18. december 2015« (6785/16)

| — | Fælles erklæring fra EU's justits- og indenrigsministre og EU-institutionernes repræsentanter om terrorangrebene den 22. marts 2016 i Bruxelles, der opfordrer til 10 foranstaltninger inden for terrorbekæmpelse, herunder fortsat udvikling af forebyggende foranstaltninger (7371/16) |
| --- | --- |

—

Fælles erklæring fra EU's justits- og indenrigsministre og EU-institutionernes repræsentanter om terrorangrebene den 22. marts 2016 i Bruxelles, der opfordrer til 10 foranstaltninger inden for terrorbekæmpelse, herunder fortsat udvikling af forebyggende foranstaltninger (7371/16)

| — | Meddelelse om gennemførelse af den europæiske dagsorden om sikkerhed for at bekæmpe terrorisme og bane vejen for en effektiv og ægte sikkerhedsunion (8128/16) |
| --- | --- |

—

Meddelelse om gennemførelse af den europæiske dagsorden om sikkerhed for at bekæmpe terrorisme og bane vejen for en effektiv og ægte sikkerhedsunion (8128/16)

| — | Rådets konklusioner om ungdomssektorens rolle i en integreret og tværsektoriel tilgang til forebyggelse og bekæmpelse af voldelig radikalisering blandt unge (9640/16) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om ungdomssektorens rolle i en integreret og tværsektoriel tilgang til forebyggelse og bekæmpelse af voldelig radikalisering blandt unge (9640/16)

| — | Rådets konklusioner af 30. maj 2016 om udvikling af mediekendskab og kritisk tænkning gennem uddannelse (9641/16) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner af 30. maj 2016 om udvikling af mediekendskab og kritisk tænkning gennem uddannelse (9641/16)

| — | Rådets konklusioner om anvendelsen af chartret om grundlæggende rettigheder i 2015 (navnlig den del, der vedrører ikkeforskelsbehandling, hadefuld tale, racisme og fremmedhad) (10005/16) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om anvendelsen af chartret om grundlæggende rettigheder i 2015 (navnlig den del, der vedrører ikkeforskelsbehandling, hadefuld tale, racisme og fremmedhad) (10005/16)

| — | Bratislavaerklæringen af 16. september 2016 |
| --- | --- |

—

Bratislavaerklæringen af 16. september 2016

| — | The Renewed European Union Internal Security Strategy and Counter-Terrorism Implementation Paper: second half of 2016 (11001/1/16 REV 1) |
| --- | --- |

—

The Renewed European Union Internal Security Strategy and Counter-Terrorism Implementation Paper: second half of 2016 (11001/1/16 REV 1)

| — | Første statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion af 12. oktober 2016 (COM(2016) 670 final) |
| --- | --- |

—

Første statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion af 12. oktober 2016 (COM(2016) 670 final)

---

| 15.12.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 467/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 467/8

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af nye tilgange inden for ungdomsarbejde med henblik på at afdække og udvikle unges potentiale

(2016/C 467/03)

RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER,

SOM MINDER OM:

| 1. | den politiske baggrund for dette spørgsmål, jf. bilaget til disse konklusioner; |
| --- | --- |

1.

den politiske baggrund for dette spørgsmål, jf. bilaget til disse konklusioner;

ERKENDER FØLGENDE:

| 2. | Unge kvinder og mænd har et indre potentiale og talent, der kan være til gavn for dem såvel som for samfundet som helhed. Unge kvinders og mænds potentiale kan betragtes som kompetencer (viden, kvalifikationer, holdninger), der bygger på deres kreativitet og mangfoldighed; |
| --- | --- |

2.

Unge kvinder og mænd har et indre potentiale og talent, der kan være til gavn for dem såvel som for samfundet som helhed. Unge kvinders og mænds potentiale kan betragtes som kompetencer (viden, kvalifikationer, holdninger), der bygger på deres kreativitet og mangfoldighed;

| 3. | De unge søger at udvikle deres potentiale, talenter og kreativitet i forbindelse med et aktivt medborgerskab, personlig udvikling og beskæftigelsesegnethed. Mens udvikling af talent indebærer, at ekstraordinære evner omdannes til topkvalitet, indebærer udvikling af potentiale udviklingen af latente kvaliteter eller evner, der kan føre til fremtidig succes eller nyttevirkning, idet der skal tages højde for den unge kvindes eller mands individuelle situation; |
| --- | --- |

3.

De unge søger at udvikle deres potentiale, talenter og kreativitet i forbindelse med et aktivt medborgerskab, personlig udvikling og beskæftigelsesegnethed. Mens udvikling af talent indebærer, at ekstraordinære evner omdannes til topkvalitet, indebærer udvikling af potentiale udviklingen af latente kvaliteter eller evner, der kan føre til fremtidig succes eller nyttevirkning, idet der skal tages højde for den unge kvindes eller mands individuelle situation;

| 4. | For at afdække og udvikle alle unges potentiale og talenter bør EU og dets medlemsstater støtte og fremme gennemførelsen af effektive tværsektorielle politikker, som kan tilskynde og støtte de unge og hjælpe dem med at realisere deres fulde potentiale. Der bør lægges særlig vægt på personer i vanskelige livssituationer; |
| --- | --- |

4.

For at afdække og udvikle alle unges potentiale og talenter bør EU og dets medlemsstater støtte og fremme gennemførelsen af effektive tværsektorielle politikker, som kan tilskynde og støtte de unge og hjælpe dem med at realisere deres fulde potentiale. Der bør lægges særlig vægt på personer i vanskelige livssituationer;

| 5. | Ungdomsarbejde er blevet brugt til at nå ud til unge, herunder dem, der er marginaliseret eller er i fare for at blive marginaliseret. Da unges livsstil og adfærd ændrer sig i takt med den nye sociale og teknologiske udvikling, er det dog afgørende, at der fortsat udvikles nye metoder og tilgange inden for ungdomsarbejde. For at forstå og skabe kontakt til de unge bør ungdomsarbejde også forbedre kontakten og udbredelsen til den digitale verden; |
| --- | --- |

5.

Ungdomsarbejde er blevet brugt til at nå ud til unge, herunder dem, der er marginaliseret eller er i fare for at blive marginaliseret. Da unges livsstil og adfærd ændrer sig i takt med den nye sociale og teknologiske udvikling, er det dog afgørende, at der fortsat udvikles nye metoder og tilgange inden for ungdomsarbejde. For at forstå og skabe kontakt til de unge bør ungdomsarbejde også forbedre kontakten og udbredelsen til den digitale verden;

UNDERSTREGER FØLGENDE:

| 6. | Ungdomsarbejde foregår i mange forskellige former og sammenhænge, der opfylder de unges forskellige behov, drømme, håb og levevilkår. Dets kapacitet med henblik på opsøgende arbejde og lydhørhed over for nye ændringer tilfører de unges liv og samfundet kvalitative ændringer; |
| --- | --- |

6.

Ungdomsarbejde foregår i mange forskellige former og sammenhænge, der opfylder de unges forskellige behov, drømme, håb og levevilkår. Dets kapacitet med henblik på opsøgende arbejde og lydhørhed over for nye ændringer tilfører de unges liv og samfundet kvalitative ændringer;

| 7. | Læringsprocesserne i ungdomsarbejde hjælper unge med at udvikle deres kompetencer på en helhedsorienteret måde, der omfatter viden, kvalifikationer og holdninger. Ungdomsarbejde anvendes ofte til at hjælpe unge med at imødegå forskellige udfordringer i livet, både under overgangen fra uddannelse til arbejde, arbejdsløshedsperioder, forskellige nye trusler, som f.eks. radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme, eller i deres søgen efter positiv identitet og følelsen af at høre til; |
| --- | --- |

7.

Læringsprocesserne i ungdomsarbejde hjælper unge med at udvikle deres kompetencer på en helhedsorienteret måde, der omfatter viden, kvalifikationer og holdninger. Ungdomsarbejde anvendes ofte til at hjælpe unge med at imødegå forskellige udfordringer i livet, både under overgangen fra uddannelse til arbejde, arbejdsløshedsperioder, forskellige nye trusler, som f.eks. radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme, eller i deres søgen efter positiv identitet og følelsen af at høre til;

| 8. | Ungdomsarbejdsmiljøet bør være stimulerende, fleksibelt, attraktivt og lydhørt over for nye tendenser i unges liv og dermed hjælpe dem med at afdække og udvikle deres potentiale, som ofte kan være skjult og usynligt i den formelle uddannelse eller i andre sektorer. Dette miljø bør være et sted, hvor man kan eksperimentere med og afprøve nye ting, og hvor nederlag er tilladt og betragtes som en del af læringsprocesserne og de sociale integrationsprocesser; |
| --- | --- |

8.

Ungdomsarbejdsmiljøet bør være stimulerende, fleksibelt, attraktivt og lydhørt over for nye tendenser i unges liv og dermed hjælpe dem med at afdække og udvikle deres potentiale, som ofte kan være skjult og usynligt i den formelle uddannelse eller i andre sektorer. Dette miljø bør være et sted, hvor man kan eksperimentere med og afprøve nye ting, og hvor nederlag er tilladt og betragtes som en del af læringsprocesserne og de sociale integrationsprocesser;

| 9. | De aktiviteter, der udvikles inden for ungdomsarbejde, har vist sig at være effektive for den positive udvikling af unges personlighed, og de skal støttes og styrkes yderligere. Det bør ses som en del af tilpasningen til de konstante forandringer at fremme innovation inden for ungdomsarbejde, og det skal tiltrække alle unges interesse, herunder dem, der endnu ikke deltager aktivt i ungdomsarbejdsaktiviteter. Innovation bør indgå som en del af den løbende kvalitetsudvikling af ungdomsarbejde for at imødekomme de unges behov, interesser og erfaringer, sådan som de selv opfatter dem (1); |
| --- | --- |

9.

De aktiviteter, der udvikles inden for ungdomsarbejde, har vist sig at være effektive for den positive udvikling af unges personlighed, og de skal støttes og styrkes yderligere. Det bør ses som en del af tilpasningen til de konstante forandringer at fremme innovation inden for ungdomsarbejde, og det skal tiltrække alle unges interesse, herunder dem, der endnu ikke deltager aktivt i ungdomsarbejdsaktiviteter. Innovation bør indgå som en del af den løbende kvalitetsudvikling af ungdomsarbejde for at imødekomme de unges behov, interesser og erfaringer, sådan som de selv opfatter dem (1);

| 10. | For at appellere til unge og sikre en større indvirkning på deres liv bør de nye miljøer, hvor unge bruger deres tid, som f.eks. moderne byinfrastruktur og virtuelle rum, samt de nye tilgange, der anvender innovative online og offline værktøjer (f.eks. gamification (2), GPS-baserede aktiviteter (3) samt belønningsbadges (4) eller designtænkning (5)), tages op til overvejelse og tages i betragtning i videreudviklingen af uddannelsen af ungdomsarbejdere; |
| --- | --- |

10.

For at appellere til unge og sikre en større indvirkning på deres liv bør de nye miljøer, hvor unge bruger deres tid, som f.eks. moderne byinfrastruktur og virtuelle rum, samt de nye tilgange, der anvender innovative online og offline værktøjer (f.eks. gamification (2), GPS-baserede aktiviteter (3) samt belønningsbadges (4) eller designtænkning (5)), tages op til overvejelse og tages i betragtning i videreudviklingen af uddannelsen af ungdomsarbejdere;

| 11. | De unge bør selv spille en afgørende rolle i udformningen, udviklingen og gennemførelsen af innovationsprocessen inden for ungdomsarbejde for at gøre denne innovation til en succes. |
| --- | --- |

11.

De unge bør selv spille en afgørende rolle i udformningen, udviklingen og gennemførelsen af innovationsprocessen inden for ungdomsarbejde for at gøre denne innovation til en succes.

| 12. | Ungdomsarbejderes kompetencer (som frivillig eller som ansat) kan øges gennem uddannelse, kurser og netværksmuligheder, vejledning samt finansiel støtte for at finde frem til og gennemføre nye og innovative tilgange i ungdomsarbejdet med henblik på at nå ud til flere unge, især dem, der er vanskelige at få kontakt til, og på at opnå større indflydelse på deres liv; |
| --- | --- |

12.

Ungdomsarbejderes kompetencer (som frivillig eller som ansat) kan øges gennem uddannelse, kurser og netværksmuligheder, vejledning samt finansiel støtte for at finde frem til og gennemføre nye og innovative tilgange i ungdomsarbejdet med henblik på at nå ud til flere unge, især dem, der er vanskelige at få kontakt til, og på at opnå større indflydelse på deres liv;

| 13. | Udformningen af evidensbaseret ungdomspolitik kræver regelmæssige opdateringer og ajourførte og relevante oplysninger, der indsamles på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. Oplysninger om unges livsstil og nuværende livstendenser (6) bør også medtages; |
| --- | --- |

13.

Udformningen af evidensbaseret ungdomspolitik kræver regelmæssige opdateringer og ajourførte og relevante oplysninger, der indsamles på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. Oplysninger om unges livsstil og nuværende livstendenser (6) bør også medtages;

| 14. | Ud over udviklingen af selve ungdomsarbejdssektoren er det tværsektorielle samarbejde af afgørende betydning for udviklingen af nye tilgange inden for ungdomsarbejde. I forbindelse med gennemførelsen af nye tilgange til praksis inden for ungdomsarbejde og ungdomspolitik bør samarbejdet mellem interesserede parter, der repræsenterer forskellige sektorer, lettes og fremmes for at sikre en effektiv kortlægning af samarbejdsmuligheder (7) og bidrage til kvaliteten af praksis inden for ungdomsarbejde og en bedre opfyldelse af de unges behov; |
| --- | --- |

14.

Ud over udviklingen af selve ungdomsarbejdssektoren er det tværsektorielle samarbejde af afgørende betydning for udviklingen af nye tilgange inden for ungdomsarbejde. I forbindelse med gennemførelsen af nye tilgange til praksis inden for ungdomsarbejde og ungdomspolitik bør samarbejdet mellem interesserede parter, der repræsenterer forskellige sektorer, lettes og fremmes for at sikre en effektiv kortlægning af samarbejdsmuligheder (7) og bidrage til kvaliteten af praksis inden for ungdomsarbejde og en bedre opfyldelse af de unges behov;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL FØLGENDE UNDER HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET:

| 15. | Fremme, støtte og evaluere den udnyttelse, udformning, udvikling, afprøvning og udbredelse af nye værktøjer og tilgange, der skal anvendes inden for ungdomsarbejde, ved hjælp af tværsektorielt samarbejde for at reagere hensigtsmæssigt på de unges og samfundets aktuelle behov og kommende udfordringer, interesser og forventninger. For at sikre kvaliteten bør unge, ungdomsforskere, ungdomsarbejdere og ungdomsorganisationer opfordres til at tage aktivt del i alle faser af processen; |
| --- | --- |

15.

Fremme, støtte og evaluere den udnyttelse, udformning, udvikling, afprøvning og udbredelse af nye værktøjer og tilgange, der skal anvendes inden for ungdomsarbejde, ved hjælp af tværsektorielt samarbejde for at reagere hensigtsmæssigt på de unges og samfundets aktuelle behov og kommende udfordringer, interesser og forventninger. For at sikre kvaliteten bør unge, ungdomsforskere, ungdomsarbejdere og ungdomsorganisationer opfordres til at tage aktivt del i alle faser af processen;

| 16. | Øge ungdomsarbejderes (som frivillig eller som ansat) innovationskompetencer og udviklingen af unges potentiale og talenter ved at tilvejebringe uddannelsesmuligheder med særligt fokus på:






  a) | anvendelse og tilpasning af innovative tilgange til praksis inden for ungdomsarbejde |
| --- | --- | --- |

16.

Øge ungdomsarbejderes (som frivillig eller som ansat) innovationskompetencer og udviklingen af unges potentiale og talenter ved at tilvejebringe uddannelsesmuligheder med særligt fokus på:

a)

anvendelse og tilpasning af innovative tilgange til praksis inden for ungdomsarbejde

| b) | medtagelse af oplysninger om unges nyeste livstendenser i uddannelse og praksis vedrørende ungdomsarbejde |
| --- | --- |

b)

medtagelse af oplysninger om unges nyeste livstendenser i uddannelse og praksis vedrørende ungdomsarbejde

| c) | anvendelse af tværsektorielt samarbejde ved udformningen af nye og innovative værktøjer og tilgange til praksis inden for ungdomsarbejde |
| --- | --- |

c)

anvendelse af tværsektorielt samarbejde ved udformningen af nye og innovative værktøjer og tilgange til praksis inden for ungdomsarbejde

| d) | metoderne til navnlig at afdække og derefter udvikle unges potentiale og talenter og opbygge deres selvværd og selvtillid |
| --- | --- |

d)

metoderne til navnlig at afdække og derefter udvikle unges potentiale og talenter og opbygge deres selvværd og selvtillid

| e) | inddragelse af unge som en kilde til værdifulde oplysninger og ekspertise, f.eks. i udvikling af digitale kompetencer |
| --- | --- |

e)

inddragelse af unge som en kilde til værdifulde oplysninger og ekspertise, f.eks. i udvikling af digitale kompetencer

| f) | kontakt til unge i fare for at blive marginaliseret ved at bruge innovative tilgange og fokusere på udviklingen af deres potentiale og talenter; |
| --- | --- |

f)

kontakt til unge i fare for at blive marginaliseret ved at bruge innovative tilgange og fokusere på udviklingen af deres potentiale og talenter;

| 17. | Om nødvendigt tilskynde til bæredygtig støtte, herunder finansiel støtte, til de organisationer, der arbejder med og for unge, navnlig på kollektive projekter, og som følger principperne (8) for ungdomsarbejde, med henblik på at opbygge deres innovationskompetencer; |
| --- | --- |

17.

Om nødvendigt tilskynde til bæredygtig støtte, herunder finansiel støtte, til de organisationer, der arbejder med og for unge, navnlig på kollektive projekter, og som følger principperne (8) for ungdomsarbejde, med henblik på at opbygge deres innovationskompetencer;

| 18. | Arbejde tæt sammen med repræsentanter for regionale og lokale myndigheder, ungdomsråd og ungdomsorganisationer, unge og andre aktører på ungdomsområdet, således at budskaberne i disse konklusioner i vid udstrækning indarbejdes i praksis på regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

18.

Arbejde tæt sammen med repræsentanter for regionale og lokale myndigheder, ungdomsråd og ungdomsorganisationer, unge og andre aktører på ungdomsområdet, således at budskaberne i disse konklusioner i vid udstrækning indarbejdes i praksis på regionalt og lokalt plan;

| 19. | Fremme og støtte rum og muligheder i partnerskab med de lokale myndigheder, hvor det er hensigtsmæssigt, så de unge kan mødes personligt og udvikle fælles initiativer; |
| --- | --- |

19.

Fremme og støtte rum og muligheder i partnerskab med de lokale myndigheder, hvor det er hensigtsmæssigt, så de unge kan mødes personligt og udvikle fælles initiativer;

| 20. | Overveje indførelsen af fleksible rum og muligheder for at eksperimentere og at prøve sig frem, hvor ungdomsarbejdere og unge kan lære at reagere på hurtigt skiftende vilkår og livsformer og lære at håndtere kompleksitet; |
| --- | --- |

20.

Overveje indførelsen af fleksible rum og muligheder for at eksperimentere og at prøve sig frem, hvor ungdomsarbejdere og unge kan lære at reagere på hurtigt skiftende vilkår og livsformer og lære at håndtere kompleksitet;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL FØLGENDE INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG I FULD OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET:

| 21. | Overveje en regelmæssig indsamling og analyse af oplysninger vedrørende unges livstendenser og støtte formidlingen af resultaterne til de relevante aktører, herunder de nationale, regionale og lokale beslutningstagere, frivillige inden for ungdomsarbejde, ungdomsledere og ungdomsarbejdere; |
| --- | --- |

21.

Overveje en regelmæssig indsamling og analyse af oplysninger vedrørende unges livstendenser og støtte formidlingen af resultaterne til de relevante aktører, herunder de nationale, regionale og lokale beslutningstagere, frivillige inden for ungdomsarbejde, ungdomsledere og ungdomsarbejdere;

| 22. | Være opmærksom på innovative tilgange, der er gennemført i praksis inden for ungdomsarbejde, herunder på andre relevante områder, f.eks. uddannelse, sport og kultur, sociale tjenester, informations- og kommunikationsteknologi m.m., og skabe mulighed for at tilpasse de innovative tilgange, der anvendes på andre politikområder, til området for ungdomsarbejde samt udveksle eksempler på god praksis; |
| --- | --- |

22.

Være opmærksom på innovative tilgange, der er gennemført i praksis inden for ungdomsarbejde, herunder på andre relevante områder, f.eks. uddannelse, sport og kultur, sociale tjenester, informations- og kommunikationsteknologi m.m., og skabe mulighed for at tilpasse de innovative tilgange, der anvendes på andre politikområder, til området for ungdomsarbejde samt udveksle eksempler på god praksis;

| 23. | Hvis det er relevant, identificere de nye kompetencer, som ungdomsarbejdere skal have, og udvikle uddannelsesmoduler, som letter ungdomsarbejderes erhvervelse af nye kompetencer, herunder digitale kompetencer; |
| --- | --- |

23.

Hvis det er relevant, identificere de nye kompetencer, som ungdomsarbejdere skal have, og udvikle uddannelsesmoduler, som letter ungdomsarbejderes erhvervelse af nye kompetencer, herunder digitale kompetencer;

| 24. | Gennem udformning, overvågning og evaluering af ungdomspolitikker, ungdomsstrategier og ungdomsinitiativer på nationalt, regionalt og lokalt niveau, identificere nye tilgange inden for ungdomsarbejde, der bidrager til at afdække og udvikle alle unges potentiale og talenter; |
| --- | --- |

24.

Gennem udformning, overvågning og evaluering af ungdomspolitikker, ungdomsstrategier og ungdomsinitiativer på nationalt, regionalt og lokalt niveau, identificere nye tilgange inden for ungdomsarbejde, der bidrager til at afdække og udvikle alle unges potentiale og talenter;

OPFORDRER EUROPA-KOMMISSIONEN TIL FØLGENDE:

| 25. | Foretage regelmæssige analyser og indsætte et afsnit i ungdomsrapporten med ajourførte og nøjagtige oplysninger om unges nyeste livsstil og livstendenser; |
| --- | --- |

25.

Foretage regelmæssige analyser og indsætte et afsnit i ungdomsrapporten med ajourførte og nøjagtige oplysninger om unges nyeste livsstil og livstendenser;

| 26. | Støtte udvekslingen af oplysninger om unges livsstil og livstendenser samt eksempler på god praksis og innovative tilgange, der er gennemført inden for ungdomsarbejde i EU's medlemsstater samt uden for EU. Afholde ekspertmøder, konferencer og andre gensidige læringsaktiviteter og overveje at anvende platforme såsom den europæiske konvention om ungdomsarbejde til fremme af innovative tilgange inden for ungdomsarbejde; |
| --- | --- |

26.

Støtte udvekslingen af oplysninger om unges livsstil og livstendenser samt eksempler på god praksis og innovative tilgange, der er gennemført inden for ungdomsarbejde i EU's medlemsstater samt uden for EU. Afholde ekspertmøder, konferencer og andre gensidige læringsaktiviteter og overveje at anvende platforme såsom den europæiske konvention om ungdomsarbejde til fremme af innovative tilgange inden for ungdomsarbejde;

| 27. | Gøre bedst mulig brug af EU's eksisterende programmer såsom Erasmus+ ved at støtte gennemførelsen af innovative tilgange til praksis inden for ungdomsarbejde. |
| --- | --- |

27.

Gøre bedst mulig brug af EU's eksisterende programmer såsom Erasmus+ ved at støtte gennemførelsen af innovative tilgange til praksis inden for ungdomsarbejde.

---

(1)  Quality youth work — A common framework for future developments of youth work. Report from the Expert Group on Youth Work Quality Systems in the EU Member States, Europa-Kommissionen, 2015.

(2)  Gamification er anvendelsen af spilmekanismer til aktiviteter, som ikke er spil, for at ændre personers adfærd. Der er eksempler på applikationer, der tæller de skridt, man tager hver dag, og som giver belønninger og gør det muligt at sammenligne med andre. Flere af de elementer, der indgår i spildynamikker og mekanismer, kan ligeledes gennemføres og anvendes i ungdomsarbejde. (Gamification 101: An Introduction to the Use of Game Dynamics to Influence Behaviour, Bunchball, 2010).

(3)  Ved GPS-baserede aktiviteter anvendes elektronisk udstyr med GPS-positionering (hovedsagelig smartphones) til forskellige aktiviteter for at støtte fysisk bevægelse, orientere sig i nye omgivelser, opfylde forskellige opgaver eller lære mere om interessante steder.

(4)  Belønningsbadges er virtuelle badges i et onlinemiljø, der belønner elevernes resultater. Nogle virksomheder støtter denne idé, herunder Mozilla, som har skabt en onlineplatform kaldet Open badges. Dette er helt i tråd med initiativer om anerkendelse af ikkeformel læring i ungdomsarbejde.

(5)  Designtænkning er en samarbejdsorienteret, optimistisk og eksperimenterende tilgang, der har mennesket i centrum. Den fungerer fint med unge, fordi de bliver en integrerende del af forandringerne, samtidig med at de også udformer en ny løsning. Den kan anvendes til at (gen)udforme forskellige programmer, værktøjer eller rum for unge. (Design Thinking for Educators Toolkit, 2012).

(6)  Oplysninger om unges livsstil og livstendenser indeholder detaljer om unge fra et sociologisk, psykologisk og pædagogisk synspunkt. Sådanne oplysninger bør besvare spørgsmål såsom: Hvad er de unges interesser? Hvad frygter de? Hvordan lærer de? Hvordan bruger de deres fritid? Hvordan begår de sig på de sociale netværk? Hvordan forvalter de deres økonomi?

(7)  En kreativ workshop, der har til formål at skabe en ny applikation til mobiludstyr, og hvori ungdomsarbejdere, unge og IKT-specialister deltager, kunne være et eksempel her.

(8)  Se fodnote 1.

---

BILAG

I forbindelse med vedtagelsen af disse konklusioner minder Rådet navnlig om følgende:

| — | Meddelelse fra Kommissionen »Europa 2020« (1) som godkendt af Det Europæiske Råd og dens flagskabsinitiativer »Nye kvalifikationer og job« (2), »Innovation i EU« (3) og »En digital dagsorden for Europa« (4). |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen »Europa 2020« (1) som godkendt af Det Europæiske Råd og dens flagskabsinitiativer »Nye kvalifikationer og job« (2), »Innovation i EU« (3) og »En digital dagsorden for Europa« (4).

| — | Rådets konklusioner af 30. maj 2016 om ungdomssektorens rolle i en integreret og tværsektoriel tilgang til forebyggelse og bekæmpelse af voldelig radikalisering blandt unge (5). |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner af 30. maj 2016 om ungdomssektorens rolle i en integreret og tværsektoriel tilgang til forebyggelse og bekæmpelse af voldelig radikalisering blandt unge (5).

| — | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 15. december 2015, om en EU-arbejdsplan for ungdom for 2016-2018 (6). |
| --- | --- |

—

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 15. december 2015, om en EU-arbejdsplan for ungdom for 2016-2018 (6).

| — | Rådets konklusioner af 18. maj 2015 om styrkelse af det tværsektorielle politiksamarbejde med henblik på effektivt at imødegå de socioøkonomiske udfordringer, som unge står over for (7). |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner af 18. maj 2015 om styrkelse af det tværsektorielle politiksamarbejde med henblik på effektivt at imødegå de socioøkonomiske udfordringer, som unge står over for (7).

| — | Rådets konklusioner af 20. maj 2014 om fremme af unges iværksætterkultur for at sikre social inklusion af unge (8). |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner af 20. maj 2014 om fremme af unges iværksætterkultur for at sikre social inklusion af unge (8).

| — | Rådets konklusioner af 25. november 2013 om styrkelse af den sociale inklusion af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (9). |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner af 25. november 2013 om styrkelse af den sociale inklusion af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (9).

| — | Rådets konklusioner af 16. maj 2013 om godt ungdomsarbejdes bidrag til unges udvikling, trivsel og sociale inklusion (10). |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner af 16. maj 2013 om godt ungdomsarbejdes bidrag til unges udvikling, trivsel og sociale inklusion (10).

| — | Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (11). |
| --- | --- |

—

Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (11).

| — | Rådets konklusioner af 11. maj 2012 om fremme af unges kreative og innovative potentiale (12). |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner af 11. maj 2012 om fremme af unges kreative og innovative potentiale (12).

| — | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 18. november 2010, om ungdomsarbejde (13). |
| --- | --- |

—

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 18. november 2010, om ungdomsarbejde (13).

| — | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 11. maj 2010, om aktiv integration af unge: bekæmpelse af arbejdsløshed og fattigdom (14). |
| --- | --- |

—

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 11. maj 2010, om aktiv integration af unge: bekæmpelse af arbejdsløshed og fattigdom (14).

| — | Undersøgelser og erklæringer:






  — | Fælles rapport 2015 fra Rådet og Kommissionen om gennemførelse af nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) (15). |
| --- | --- | --- |

—

Undersøgelser og erklæringer:

—

Fælles rapport 2015 fra Rådet og Kommissionen om gennemførelse af nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) (15).

| — | Report from the Expert Group on Youth Work Quality Systems in the EU Member States (2015). |
| --- | --- |

—

Report from the Expert Group on Youth Work Quality Systems in the EU Member States (2015).

| — | Erklæring fra den anden europæiske konvention om ungdomsarbejde (2015) (16). |
| --- | --- |

—

Erklæring fra den anden europæiske konvention om ungdomsarbejde (2015) (16).

---

(1)  7110/10.

(2)  17066/10.

(3)  14035/10.

(4)  9981/10/REV 1.

(5)  9640/16.

(6)  EUT C 417 af 15.12.2015, s. 1.

(7)  EUT C 172 af 27.5.2015, s. 3.

(8)  EUT C 183 af 14.6.2014, s. 18.

(9)  EUT C 30 af 1.2.2014, s. 5.

(10)  EUT C 168 af 14.6.2013, s. 5.

(11)  EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1.

(12)  EUT C 169 af 15.6.2012, s. 1.

(13)  EUT C 327 af 4.12.2010, s. 1.

(14)  EUT C 137 af 27.5.2010, s. 1.

(15)  EUT C 417 af 15.12.2015, s. 17.

(16)  http://pjp-eu.coe.int/documents/1017981/8529155/The+2nd+European+Youth+Work+Declaration_FINAL.pdf/cc602b1d-6efc-46d9-80ec-5ca57c35eb85.

---

| 15.12.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 467/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 467/12

---

Rådets konklusioner om sportsdiplomati

(2016/C 467/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

| 1. | SOM MINDER OM den politiske baggrund for dette spørgsmål, jf. bilaget, |
| --- | --- |

1.

SOM MINDER OM den politiske baggrund for dette spørgsmål, jf. bilaget,

| 2. | SOM ANERKENDER, at sport er et potentielt redskab til at støtte interkulturelt, økonomisk og politisk samarbejde og forståelse mellem nationer og kulturer, og at dette potentiale kan bidrage til at udvide og styrke kontakter mellem EU og tredjelande, |
| --- | --- |

2.

SOM ANERKENDER, at sport er et potentielt redskab til at støtte interkulturelt, økonomisk og politisk samarbejde og forståelse mellem nationer og kulturer, og at dette potentiale kan bidrage til at udvide og styrke kontakter mellem EU og tredjelande,

| 3. | SOM ANERKENDER, AT






  — | sportsdiplomati kan forstås som brugen af sport som et middel til at påvirke diplomatiske, interkulturelle, sociale, økonomiske og politiske forbindelser. Det hænger uløseligt sammen med offentlighedsdiplomati, som er en langsigtet kommunikationsproces med offentligheden og organisationer med mål såsom at højne et lands, en regions eller en bys tiltrækningskraft og image og påvirke beslutningsprocessen på politikområder. Det hjælper med at opnå udenrigspolitiske mål på en måde, der er synlig og forståelig for den brede offentlighed |
| --- | --- | --- |

3.

SOM ANERKENDER, AT

—

sportsdiplomati kan forstås som brugen af sport som et middel til at påvirke diplomatiske, interkulturelle, sociale, økonomiske og politiske forbindelser. Det hænger uløseligt sammen med offentlighedsdiplomati, som er en langsigtet kommunikationsproces med offentligheden og organisationer med mål såsom at højne et lands, en regions eller en bys tiltrækningskraft og image og påvirke beslutningsprocessen på politikområder. Det hjælper med at opnå udenrigspolitiske mål på en måde, der er synlig og forståelig for den brede offentlighed

| — | sportsdiplomati på EU-plan omfatter alle relevante redskaber inden for sport, som EU og dets medlemsstater bruger for at samarbejde med tredjelande og internationale statslige organisationer. Disse bør fokusere på politiksamarbejde og støtte til politikker, projekter og programmer. Der bør lægges vægt på sportens rolle i Unionens eksterne forbindelser, herunder fremme af europæiske værdier, |
| --- | --- |

—

sportsdiplomati på EU-plan omfatter alle relevante redskaber inden for sport, som EU og dets medlemsstater bruger for at samarbejde med tredjelande og internationale statslige organisationer. Disse bør fokusere på politiksamarbejde og støtte til politikker, projekter og programmer. Der bør lægges vægt på sportens rolle i Unionens eksterne forbindelser, herunder fremme af europæiske værdier,

| 4. | SOM ANERKENDER, at sportsdiplomati kan realiseres i tæt samarbejde med sportsbevægelsen, samtidig med at dens autonomi respekteres. Det omfatter områder såsom fremme af positive sportslige værdier, og det bidrager til udvikling af samarbejde og forbindelser på det politiske, sociale og økonomiske område, |
| --- | --- |

4.

SOM ANERKENDER, at sportsdiplomati kan realiseres i tæt samarbejde med sportsbevægelsen, samtidig med at dens autonomi respekteres. Det omfatter områder såsom fremme af positive sportslige værdier, og det bidrager til udvikling af samarbejde og forbindelser på det politiske, sociale og økonomiske område,

| 5. | SOM ANERKENDER de værdier, som sport kan fremme, f.eks. fairplay, ligestilling, respekt for mangfoldighed, integritet, disciplin, dygtiggørelse, venskab, tolerance og gensidig forståelse, som kan bringe forskellige mennesker og lande sammen. Sportsdiplomati bruger det universelle ved sport som en måde, hvorpå der kan bygges bro mellem sproglige, sociokulturelle og religiøse forskelle, og har derved et stort potentiale til at fremme multikulturel dialog og bidrage til udvikling og fred, |
| --- | --- |

5.

SOM ANERKENDER de værdier, som sport kan fremme, f.eks. fairplay, ligestilling, respekt for mangfoldighed, integritet, disciplin, dygtiggørelse, venskab, tolerance og gensidig forståelse, som kan bringe forskellige mennesker og lande sammen. Sportsdiplomati bruger det universelle ved sport som en måde, hvorpå der kan bygges bro mellem sproglige, sociokulturelle og religiøse forskelle, og har derved et stort potentiale til at fremme multikulturel dialog og bidrage til udvikling og fred,

| 6. | SOM FREMHÆVER, at sportsfolk og sportsbegivenheder kan bidrage væsentligt til udviklingen af sportsdiplomati. De kan skabe et positivt image i den udenlandske offentlighed og blandt udenlandske organisationer samt forme opfattelsen for at støtte opnåelsen af mere overordnede udenrigspolitiske mål. I den forbindelse kan sport bidrage til at styrke og supplere det nationale diplomati og EU's diplomati, |
| --- | --- |

6.

SOM FREMHÆVER, at sportsfolk og sportsbegivenheder kan bidrage væsentligt til udviklingen af sportsdiplomati. De kan skabe et positivt image i den udenlandske offentlighed og blandt udenlandske organisationer samt forme opfattelsen for at støtte opnåelsen af mere overordnede udenrigspolitiske mål. I den forbindelse kan sport bidrage til at styrke og supplere det nationale diplomati og EU's diplomati,

| 7. | SOM ANSER sport for at kunne være en platform for at opbygge mellemfolkelige forbindelser, f.eks. ved at støtte udvekslingsprogrammer for atleter, unge, trænere og eksperter eller ved at arrangere internationale sportskonkurrencer, både på eliteplan og inden for breddeidrætten, |
| --- | --- |

7.

SOM ANSER sport for at kunne være en platform for at opbygge mellemfolkelige forbindelser, f.eks. ved at støtte udvekslingsprogrammer for atleter, unge, trænere og eksperter eller ved at arrangere internationale sportskonkurrencer, både på eliteplan og inden for breddeidrætten,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL UNDER BEHØRIGT HENSYN TIL DERES RESPEKTIVE KOMPETENCER OG UNDER HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET:

| 8. | at øge bevidstheden i medlemsstaterne og i Europa-Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) (herunder EU-delegationerne) om sportens potentiale til at bidrage til offentlighedsdiplomatiet, |
| --- | --- |

8.

at øge bevidstheden i medlemsstaterne og i Europa-Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) (herunder EU-delegationerne) om sportens potentiale til at bidrage til offentlighedsdiplomatiet,

| 9. | at tilskynde til samarbejde mellem offentlige myndigheder og sportsbevægelsen for at udnytte sportens potentiale i udenrigspolitikken, |
| --- | --- |

9.

at tilskynde til samarbejde mellem offentlige myndigheder og sportsbevægelsen for at udnytte sportens potentiale i udenrigspolitikken,

| 10. | at styrke forbindelserne med relevante sportsorganisationer og internationale statslige organisationer samt øvrige berørte parter gennem EU's strukturerede dialog om sport inden for rammerne af Rådets møder samt EU's sportsforum og andre strukturer, |
| --- | --- |

10.

at styrke forbindelserne med relevante sportsorganisationer og internationale statslige organisationer samt øvrige berørte parter gennem EU's strukturerede dialog om sport inden for rammerne af Rådets møder samt EU's sportsforum og andre strukturer,

| 11. | bedre at udnytte sportens potentiale, herunder gennem uddannelse og inddragelse af kendte atleter som budbringere for at fremme positive sportslige og europæiske værdier, |
| --- | --- |

11.

bedre at udnytte sportens potentiale, herunder gennem uddannelse og inddragelse af kendte atleter som budbringere for at fremme positive sportslige og europæiske værdier,

| 12. | at fremme større sportsbegivenheder som et vigtigt element i EU's interkulturelle, sociale og økonomiske diplomati i tilfælde, hvor de kan bidrage til EU's økonomiske mål for vækst, beskæftigelse og konkurrenceevne, |
| --- | --- |

12.

at fremme større sportsbegivenheder som et vigtigt element i EU's interkulturelle, sociale og økonomiske diplomati i tilfælde, hvor de kan bidrage til EU's økonomiske mål for vækst, beskæftigelse og konkurrenceevne,

| 13. | at sikre, at sportsdiplomati stadig er på EU's politiske dagsorden, |
| --- | --- |

13.

at sikre, at sportsdiplomati stadig er på EU's politiske dagsorden,

| 14. | at undersøge muligheden for at anvende netværket af ambassadører for den europæiske idrætsuge til at fremme positive sportslige værdier og europæiske værdier med det mål at højne EU's tiltrækningskraft, anerkendelse og synlighed i tredjelande, |
| --- | --- |

14.

at undersøge muligheden for at anvende netværket af ambassadører for den europæiske idrætsuge til at fremme positive sportslige værdier og europæiske værdier med det mål at højne EU's tiltrækningskraft, anerkendelse og synlighed i tredjelande,

| 15. | at støtte og deltage i aktiviteter, såsom konferencer, seminarer, peerlæringsaktiviteter eller uformelle ad hoc-grupper, som kan bidrage til forberedelsen af den strategiske tilgang til sportsdiplomati inden for rammerne af EU, |
| --- | --- |

15.

at støtte og deltage i aktiviteter, såsom konferencer, seminarer, peerlæringsaktiviteter eller uformelle ad hoc-grupper, som kan bidrage til forberedelsen af den strategiske tilgang til sportsdiplomati inden for rammerne af EU,

OG OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| 16. | at sikre, at sporten og dens bidrag til at nå EU's ambitioner inden for eksterne forbindelser tages i betragtning i aftaler med tredjelande, herunder inden for rammerne af tiltrædelses-, associerings- og samarbejdsaftaler samt europæiske naboskabsaftaler, |
| --- | --- |

16.

at sikre, at sporten og dens bidrag til at nå EU's ambitioner inden for eksterne forbindelser tages i betragtning i aftaler med tredjelande, herunder inden for rammerne af tiltrædelses-, associerings- og samarbejdsaftaler samt europæiske naboskabsaftaler,

| 17. | at indsamle og formidle empiriske beviser på sportens effektivitet som et middel til at fremme værdier, interkulturel dialog, udvikling og fred, |
| --- | --- |

17.

at indsamle og formidle empiriske beviser på sportens effektivitet som et middel til at fremme værdier, interkulturel dialog, udvikling og fred,

| 18. | at afholde en konference på højt plan for at drøfte mulighederne for samarbejde på det sportsdiplomatiske område, herunder ved hjælp af en mulig platform eller et muligt netværk for at styrke kendskabet på det sportsdiplomatiske område, især gennem indsamling og udveksling af bedste praksis om sportsdiplomatiets rolle i samfundet, og undersøge muligheden for at udarbejde uddannelsesvejledning eller moduler for offentlige myndigheder og relevante interessenter i spørgsmål om sportsdiplomati, |
| --- | --- |

18.

at afholde en konference på højt plan for at drøfte mulighederne for samarbejde på det sportsdiplomatiske område, herunder ved hjælp af en mulig platform eller et muligt netværk for at styrke kendskabet på det sportsdiplomatiske område, især gennem indsamling og udveksling af bedste praksis om sportsdiplomatiets rolle i samfundet, og undersøge muligheden for at udarbejde uddannelsesvejledning eller moduler for offentlige myndigheder og relevante interessenter i spørgsmål om sportsdiplomati,

| 19. | at undersøge muligheden for at finansiere idrætsrelaterede aktiviteter over finansieringsprogrammer for EU's eksterne forbindelser og overveje at støtte projekter vedrørende sportsdiplomati med deltagelse af tredjelande gennem EU's finansieringsprogrammer inden for EU's eksterne forbindelser samt gennem programmet Erasmus+, |
| --- | --- |

19.

at undersøge muligheden for at finansiere idrætsrelaterede aktiviteter over finansieringsprogrammer for EU's eksterne forbindelser og overveje at støtte projekter vedrørende sportsdiplomati med deltagelse af tredjelande gennem EU's finansieringsprogrammer inden for EU's eksterne forbindelser samt gennem programmet Erasmus+,

| 20. | at overveje at inddrage tredjelande i den europæiske idrætsuge. |
| --- | --- |

20.

at overveje at inddrage tredjelande i den europæiske idrætsuge.

---

BILAG

I forbindelse med vedtagelsen af disse konklusioner minder Rådet navnlig om følgende:

| — | artikel 165, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF): Unionen og medlemsstaterne fremmer samarbejdet med tredjelande og med de internationale organisationer, der beskæftiger sig med uddannelsesforhold og sport, herunder navnlig Europarådet |
| --- | --- |

—

artikel 165, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF): Unionen og medlemsstaterne fremmer samarbejdet med tredjelande og med de internationale organisationer, der beskæftiger sig med uddannelsesforhold og sport, herunder navnlig Europarådet

| — | Kommissionens hvidbog om idræt (2007), som fremhæver, at idrættens rolle i samfundet potentielt kan styrke EU's forbindelser udadtil (1) |
| --- | --- |

—

Kommissionens hvidbog om idræt (2007), som fremhæver, at idrættens rolle i samfundet potentielt kan styrke EU's forbindelser udadtil (1)

| — | Kommissionens meddelelse: »Udvikling af sportens europæiske dimension«, som understregede, at samarbejde med europæiske tredjelande — herunder især kandidatlande og potentielle kandidatlande — og Europarådet bør prioriteres (2) |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelelse: »Udvikling af sportens europæiske dimension«, som understregede, at samarbejde med europæiske tredjelande — herunder især kandidatlande og potentielle kandidatlande — og Europarådet bør prioriteres (2)

| — | rapporten fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Sportsdiplomati, der er oprettet af Europa-Kommissionen (2016). |
| --- | --- |

—

rapporten fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Sportsdiplomati, der er oprettet af Europa-Kommissionen (2016).

---

(1)  Dok. 11811/07 + ADD 1-4.

(2)  Dok. 5597/11 + ADD 1-3.

---

Europa-Kommissionen

| 15.12.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 467/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 467/15

---

Euroens vekselkurs (1)

14. december 2016

(2016/C 467/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0644 |
| JPY | japanske yen | 122,39 |
| DKK | danske kroner | 7,4359 |
| GBP | pund sterling | 0,83963 |
| SEK | svenske kroner | 9,7553 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0747 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 9,0223 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,023 |
| HUF | ungarske forint | 314,89 |
| PLN | polske zloty | 4,4402 |
| RON | rumænske leu | 4,5153 |
| TRY | tyrkiske lira | 3,7125 |
| AUD | australske dollar | 1,4177 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3961 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,2561 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,4741 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5157 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 241,10 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 14,5508 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,3499 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5405 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 143,75 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7303 |
| PHP | filippinske pesos | 52,918 |
| RUB | russiske rubler | 65,1386 |
| THB | thailandske bath | 37,882 |
| BRL | brasilianske real | 3,5242 |
| MXN | mexicanske pesos | 21,5666 |
| INR | indiske rupee | 71,8245 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0644

JPY

japanske yen

122,39

DKK

danske kroner

7,4359

GBP

pund sterling

0,83963

SEK

svenske kroner

9,7553

CHF

schweiziske franc

1,0747

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

9,0223

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,023

HUF

ungarske forint

314,89

PLN

polske zloty

4,4402

RON

rumænske leu

4,5153

TRY

tyrkiske lira

3,7125

AUD

australske dollar

1,4177

CAD

canadiske dollar

1,3961

HKD

hongkongske dollar

8,2561

NZD

newzealandske dollar

1,4741

SGD

singaporeanske dollar

1,5157

KRW

sydkoreanske won

1 241,10

ZAR

sydafrikanske rand

14,5508

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,3499

HRK

kroatiske kuna

7,5405

IDR

indonesiske rupiah

14 143,75

MYR

malaysiske ringgit

4,7303

PHP

filippinske pesos

52,918

RUB

russiske rubler

65,1386

THB

thailandske bath

37,882

BRL

brasilianske real

3,5242

MXN

mexicanske pesos

21,5666

INR

indiske rupee

71,8245

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 15.12.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 467/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 467/16

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 9. december 2016

om indgåelse på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af protokollen til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union

(2016/C 467/06)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 101, stk. 2,

under henvisning til Rådets afgørelse om godkendelse af Kommissionens indgåelse på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af protokollen til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side (i det følgende benævnt »stabiliserings- og associeringsaftalen«) blev undertegnet den 16. juni 2008 og trådte i kraft den 1. juni 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side (i det følgende benævnt »stabiliserings- og associeringsaftalen«) blev undertegnet den 16. juni 2008 og trådte i kraft den 1. juni 2015 (1).

| (2) | Republikken Kroatien blev medlem af Unionen den 1. juli 2013. |
| --- | --- |

(2)

Republikken Kroatien blev medlem af Unionen den 1. juli 2013.

| (3) | I overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, andet afsnit i akten fra 2012 vedrørende vilkårene for Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union bør Kroatiens tiltrædelse af stabiliserings- og associeringsaftalen vedtages ved, at en protokol til stabiliserings- og associeringsaftalen indgås af Rådet, der træffer afgørelse med enstemmighed på medlemsstaternes vegne, og af det pågældende tredjeland. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, andet afsnit i akten fra 2012 vedrørende vilkårene for Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union bør Kroatiens tiltrædelse af stabiliserings- og associeringsaftalen vedtages ved, at en protokol til stabiliserings- og associeringsaftalen indgås af Rådet, der træffer afgørelse med enstemmighed på medlemsstaternes vegne, og af det pågældende tredjeland.

| (4) | Den 24. september 2012 bemyndigede Rådet Kommissionen til at indlede forhandlinger med Bosnien-Herzegovina med henblik på at indgå en protokol til stabiliserings- og associeringsaftalen. |
| --- | --- |

(4)

Den 24. september 2012 bemyndigede Rådet Kommissionen til at indlede forhandlinger med Bosnien-Herzegovina med henblik på at indgå en protokol til stabiliserings- og associeringsaftalen.

| (5) | Forhandlingerne blev vel afsluttet, og protokollen til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (i det følgende benævnt »protokollen«) blev paraferet den 18. juli 2016. |
| --- | --- |

(5)

Forhandlingerne blev vel afsluttet, og protokollen til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (i det følgende benævnt »protokollen«) blev paraferet den 18. juli 2016.

| (6) | Protokollen vedrører anliggender, der henhører under Det Europæiske Atomenergifællesskabs kompetence. |
| --- | --- |

(6)

Protokollen vedrører anliggender, der henhører under Det Europæiske Atomenergifællesskabs kompetence.

| (7) | Protokollen bør indgås af Kommissionen på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne for så vidt angår anliggender, der henhører under Det Europæiske Atomenergifællesskabs kompetence. |
| --- | --- |

(7)

Protokollen bør indgås af Kommissionen på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne for så vidt angår anliggender, der henhører under Det Europæiske Atomenergifællesskabs kompetence.

| (8) | Rådet vedtog den 21. november 2016 en afgørelse om godkendelse af Europa-Kommissionens indgåelse af protokollen på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne (2). |
| --- | --- |

(8)

Rådet vedtog den 21. november 2016 en afgørelse om godkendelse af Europa-Kommissionens indgåelse af protokollen på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne (2).

| (9) | Protokollens undertegnelse og indgåelse er omfattet af en særskilt procedure for så vidt angår anliggender, der henhører under traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

(9)

Protokollens undertegnelse og indgåelse er omfattet af en særskilt procedure for så vidt angår anliggender, der henhører under traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| (10) | Protokollen bør godkendes — |
| --- | --- |

(10)

Protokollen bør godkendes —

BESTEMT FØLGENDE:

Artikel 1

Indgåelsen på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af protokollen til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union godkendes hermed.

Teksten til protokollen er knyttet til Rådets afgørelse om undertegnelse på vegne af Den Europæiske Union og dens medlemsstater og midlertidig anvendelse af protokollen (3).

Artikel 2

Medlemmet af Kommissionen med ansvar for europæisk naboskabspolitik og udvidelsesforhandlinger bemyndiges hermed til at undertegne protokollen og til at deponere den i protokollens artikel 7 omhandlede meddelelse.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. december 2016.

På Kommissionens vegne

Johannes HAHN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 164 af 30.6.2015, s. 2.

1

(2)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

2

(3)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

3

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 15.12.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 467/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 467/18

---

INDKALDELSE AF FORSLAG EACEA/41/2016

under Erasmus+-programmet

Nøgleaktion 3: Støtte til politisk reform — Initiativer til politisk innovation

Europæiske nyskabende samarbejdsprojekter på uddannelsesområdet

(2016/C 467/07)

1.   Beskrivelse, mål og prioriteringer

Fremadrettede samarbejdsprojekter er tværnationale samarbejdsprojekter, der har til formål at identificere, afprøve, udvikle og vurdere innovative politiske tilgange, som har potentiale til at blive integreret i uddannelsespolitik og bidrage til forbedringen af uddannelsessystemerne. De skal tilvejebringe et indgående kendskab til målgruppen/-erne, situationen med hensyn til læring, undervisning eller uddannelse og effektive metoder og værktøjer, som kan bidrage til at udvikle politik, samt konklusioner, der er relevante for politiske beslutningstagere inden for uddannelse på alle niveauer.

Fremadrettede samarbejdsprojekter skal derfor ledes og gennemføres af nøgleaktører, der besidder den nyeste viden og dokumenteret ekspertise, evnen til at innovere eller opnå en systemisk indvirkning gennem deres aktiviteter og potentialet til at fremme den politiske dagsorden på uddannelsesområdet.

Forslagene i forbindelse med denne indkaldelse skal være i overensstemmelse med de nye prioritetsområder for det europæiske samarbejde i Rådets og Kommissionens fælles rapport for 2015 om gennemførelse af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) (1).

De specifikke mål med indkaldelsen er:

| — | at kickstarte langsigtede ændringer og praktiske afprøvninger af innovative løsninger på udfordringer inden for uddannelsesområdet, som har potentiale til at blive integreret i uddannelsespolitik og skabe en bæredygtig og systemisk indvirkning på uddannelsessystemerne |
| --- | --- |

—

at kickstarte langsigtede ændringer og praktiske afprøvninger af innovative løsninger på udfordringer inden for uddannelsesområdet, som har potentiale til at blive integreret i uddannelsespolitik og skabe en bæredygtig og systemisk indvirkning på uddannelsessystemerne

| — | at støtte tværnationalt samarbejde og gensidig læring om fremadrettede spørgsmål mellem nøgleaktører |
| --- | --- |

—

at støtte tværnationalt samarbejde og gensidig læring om fremadrettede spørgsmål mellem nøgleaktører

| — | at støtte indsamling og analyse af dokumentation for at underbygge innovativ politik og praksis. |
| --- | --- |

—

at støtte indsamling og analyse af dokumentation for at underbygge innovativ politik og praksis.

Forslag indsendt i henhold til denne indkaldelse skal behandle et af nedenstående fem prioriteringer:

| — | opnåelse af grundlæggende færdigheder for lavt uddannede voksne |
| --- | --- |

—

opnåelse af grundlæggende færdigheder for lavt uddannede voksne

| — | fremme af resultatbaserede tilgange på erhvervsuddannelsesområdet |
| --- | --- |

—

fremme af resultatbaserede tilgange på erhvervsuddannelsesområdet

| — | fremme af innovativ teknologi inden for erhvervsvejledningsområdet |
| --- | --- |

—

fremme af innovativ teknologi inden for erhvervsvejledningsområdet

| — | professionalisering af personalet (skoleuddannelse, herunder dagtilbud) |
| --- | --- |

—

professionalisering af personalet (skoleuddannelse, herunder dagtilbud)

| — | opnåelse af målene i EU's reviderede strategi for videregående uddannelse. |
| --- | --- |

—

opnåelse af målene i EU's reviderede strategi for videregående uddannelse.

Forslag, der ikke vedrører nogen af de fem prioriteringer i indkaldelsen, vil ikke komme i betragtning.

2.   Støtteberettigede ansøgere

»Ansøgere« omfatter alle organisationer og institutioner, som deltager i en indkaldelse, uanset deres rolle i projektet.

Støtteberettigede ansøgere er offentlige og private organisationer, som er aktive på uddannelsesområdet eller andre områder såsom ikke-formel læring, herunder bl.a. ungdom, andre samfundsøkonomiske områder og/eller organisationer, der udfører tværsektorielle aktiviteter.

Støtteberettigede ansøgere i denne indkaldelse er:

| — | offentlige myndigheder på nationalt/regionalt/lokalt niveau med ansvar for uddannelsespolitik |
| --- | --- |

—

offentlige myndigheder på nationalt/regionalt/lokalt niveau med ansvar for uddannelsespolitik

| — | nonprofitorganisationer (ngo'er), private eller offentlige |
| --- | --- |

—

nonprofitorganisationer (ngo'er), private eller offentlige

| — | forskningscentre |
| --- | --- |

—

forskningscentre

| — | skoler eller andre uddannelsesinstitutioner |
| --- | --- |

—

skoler eller andre uddannelsesinstitutioner

| — | videregående uddannelsesinstitutioner |
| --- | --- |

—

videregående uddannelsesinstitutioner

| — | handelskamre |
| --- | --- |

—

handelskamre

| — | aktørnetværk |
| --- | --- |

—

aktørnetværk

| — | anerkendelsescentre |
| --- | --- |

—

anerkendelsescentre

| — | evaluerings-/kvalitetssikringsorganer |
| --- | --- |

—

evaluerings-/kvalitetssikringsorganer

| — | handelsorganisationer og arbejdsgivere |
| --- | --- |

—

handelsorganisationer og arbejdsgivere

| — | fagforeninger og faglige sammenslutninger |
| --- | --- |

—

fagforeninger og faglige sammenslutninger

| — | erhvervsvejledningstjenester |
| --- | --- |

—

erhvervsvejledningstjenester

| — | civilsamfundets organisationer og kulturelle organisationer |
| --- | --- |

—

civilsamfundets organisationer og kulturelle organisationer

| — | virksomheder |
| --- | --- |

—

virksomheder

| — | internationale organisationer |
| --- | --- |

—

internationale organisationer

Kun ansøgninger fra juridiske enheder, der er etableret i følgende programlande, er støtteberettigede:

| — | Den Europæiske Unions 28 medlemsstater |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Unions 28 medlemsstater

| — | EFTA-/EØS-landene: Island, Liechtenstein og Norge |
| --- | --- |

—

EFTA-/EØS-landene: Island, Liechtenstein og Norge

| — | EU-kandidatlandene: Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Tyrkiet. |
| --- | --- |

—

EU-kandidatlandene: Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Tyrkiet.

Mindstekravet til sammensætning af partnerskaber i denne indkaldelse er 3 organisationer, som repræsenterer 3 programlande.

3.   Støtteberettigede aktiviteter og projektvarighed

Aktiviteterne skal påbegyndes den 1. november 2017, den 1. december 2017 eller den 1. januar 2018.

Projektets varighed skal være mellem 24 og 36 måneder. Hvis det efter underskrivelsen af aftalen og påbegyndelsen af projektet af behørigt dokumenterede årsager, som støttemodtageren ikke er herre over, viser sig at være umuligt for denne at afslutte projektet inden for den fastsatte periode, kan støtteberettigelsesperioden dog forlænges. Der kan gives tilladelse til en forlængelse på maksimalt 6 måneder, hvis der ansøges herom inden for den frist, der er fastsat i tilskudsaftalen.

De aktiviteter, som finansieres under denne indkaldelse, kan omfatte (ikke udtømmende liste):

| — | analyser, undersøgelser, kortlægning |
| --- | --- |

—

analyser, undersøgelser, kortlægning

| — | forskningsaktiviteter |
| --- | --- |

—

forskningsaktiviteter

| — | uddannelsesaktiviteter |
| --- | --- |

—

uddannelsesaktiviteter

| — | udarbejdelse af rapporter, projektkonklusioner, politiske anbefalinger |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af rapporter, projektkonklusioner, politiske anbefalinger

| — | workshopper |
| --- | --- |

—

workshopper

| — | konferencer/seminarer |
| --- | --- |

—

konferencer/seminarer

| — | afprøvninger og vurderinger af innovative tilgange på græsrodsniveau |
| --- | --- |

—

afprøvninger og vurderinger af innovative tilgange på græsrodsniveau

| — | oplysnings- og formidlingsaktioner |
| --- | --- |

—

oplysnings- og formidlingsaktioner

| — | aktioner med henblik på oprettelse og forbedring af netværk, udveksling af god praksis |
| --- | --- |

—

aktioner med henblik på oprettelse og forbedring af netværk, udveksling af god praksis

| — | udvikling af ikt-værktøjer (software, platforme, apps osv.) eller læringsressourcer |
| --- | --- |

—

udvikling af ikt-værktøjer (software, platforme, apps osv.) eller læringsressourcer

| — | udvikling af andre intellektuelle resultater. |
| --- | --- |

—

udvikling af andre intellektuelle resultater.

4.   Tildelingskriterier

De støtteberettigede ansøgninger vurderes på grundlag af udelukkelses-, udvælgelses- og tildelingskriterier (2).

Tildelingskriterierne er følgende:

| 1. | Relevansen af projektet (30 %) |
| --- | --- |

1.

Relevansen af projektet (30 %)

| 2. | Kvaliteten af projektets udformning og gennemførelse (30 %) |
| --- | --- |

2.

Kvaliteten af projektets udformning og gennemførelse (30 %)

| 3. | Kvaliteten af partnerskabet og samarbejdsaftalerne (20 %) |
| --- | --- |

3.

Kvaliteten af partnerskabet og samarbejdsaftalerne (20 %)

| 4. | Indvirkning på politikudvikling og formidling (20 %). |
| --- | --- |

4.

Indvirkning på politikudvikling og formidling (20 %).

Kun forslag, der har opnået mindstetærsklerne på:

| — | mindst 50 % af hvert kriterium (dvs. mindst 15 point for henholdsvis »Relevansen af projektet« og »Kvaliteten af projektets udformning og gennemførelse«, 10 point for henholdsvis »Kvaliteten af partnerskabet og samarbejdsaftalerne« og »Indvirkning på politikudvikling og formidling« og |
| --- | --- |

—

mindst 50 % af hvert kriterium (dvs. mindst 15 point for henholdsvis »Relevansen af projektet« og »Kvaliteten af projektets udformning og gennemførelse«, 10 point for henholdsvis »Kvaliteten af partnerskabet og samarbejdsaftalerne« og »Indvirkning på politikudvikling og formidling« og

| — | mindst 70 % af det samlede antal point (dvs. den samlede pointscore for de 4 tildelingskriterier) |
| --- | --- |

—

mindst 70 % af det samlede antal point (dvs. den samlede pointscore for de 4 tildelingskriterier)

vil komme i betragtning til EU-finansiering. Ansøgninger, der ikke opnår disse tærskler, vil blive afvist.

5.   Budget

Det samlede budget til medfinansiering af projekterne i denne indkaldelse udgør 8 000 000 EUR.

Det finansielle bidrag fra EU kan ikke overstige 75 % af de samlede støtteberettigede projektomkostninger.

Den højeste støtte pr. projekt udgør 500 000 EUR.

Forvaltningsorganet forbeholder sig ret til ikke at fordele alle de midler, der er til rådighed i forbindelse med denne indkaldelse.

6.   Frist for indsendelse af ansøgninger

Ansøgninger skal være indsendt senest den 14. marts 2017 — kl. 12.00 middag CET.

Ansøgere anmodes om nøje at læse alle oplysninger om indkaldelsen af forslag og indsendelsesproceduren og at anvende de dokumenter, der indgår i ansøgningen (ansøgningspakken), på: https://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/funding/forward-looking-cooperation-projects-2017-eacea412016_en

Ansøgningsskemaet findes online på følgende adresse: https://eacea.ec.europa.eu/PPMT/

Den fuldstændige ansøgningspakke skal indsendes online behørigt udfyldt ved indsendelse af det korrekte onlineansøgningsskema og indeholde alle relevante og nødvendige bilag og støttedokumenter.

Ansøgningsskemaer, der ikke indeholder alle de nødvendige oplysninger, og som ikke indsendes online inden tidsfristen, vil ikke komme i betragtning.

7.   Yderligere oplysninger

Yderligere oplysninger findes i retningslinjerne for ansøgere.

Retningslinjerne for ansøgere og ansøgningspakken findes på følgende websted: https://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/funding/forward-looking-cooperation-projects-2017-eacea412016_en

E-mailkontaktoplysninger: EACEA-Policy-Support@ec.europa.eu

---

(1)  EUT C 417 af 15.12.2015, s. 25.

(2)  Se afsnit 7, 8 og 9 i retningslinjerne for ansøgere.

---

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO)

| 15.12.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 467/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 467/21

---

MEDDELELSE OM ALMINDELIG UDVÆLGELSESPRØVE

(2016/C 467/08)

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO) afholder en almindelig udvælgelsesprøve

| | EPSO/AST/139/16 — Assistenter (AST 3)






  1. | FINANS |
| --- | --- | --- |

EPSO/AST/139/16 — Assistenter (AST 3)

1.

FINANS

| 2. | HR |
| --- | --- |

2.

HR

Meddelelsen om udvælgelsesprøve er offentliggjort på 24 sprog i
  Den Europæiske Unions Tidende C 467 A af 15. december 2016.

Yderligere oplysninger findes på EPSO's hjemmeside: http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

| 15.12.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 467/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 467/22

---

DOMSTOLENS DOM

af 2. oktober 2015

i sag E-7/15

EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Kongeriget Norge

(En EFTA-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — direktiv 2008/50/EF om luftkvaliteten og renere luft i Europa — grænseværdier for visse forurenende stoffer i luften — luftkvalitetsplan)

(2016/C 467/09)

I sag E-7/15, EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Kongeriget Norge, hvori der er nedlagt påstand om, at det fastslås, at Norge har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 14c i bilag XX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF af 21. maj 2008 om luftkvaliteten og renere luft i Europa), idet landet har overskredet grænseværdierne for svovldioxid (SO2), partikler (PM10) og kvælstofdioxid (NO2) i luften i perioden 2008-2012 i forskelligt omfang i visse zoner i Norge og ikke har opfyldt forpligtelsen til at opstille en luftkvalitetsplan som omhandlet i direktivet, har Domstolen, sammensat af præsidenten Carl Baudenbacher (refererende dommer) og dommerne Per Christiansen og Páll Hreinsson, afsagt dom den 2. oktober 2015.

Domskonklusionen lyder således:

| 1. | Kongeriget Norge har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 14c i bilag XX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF af 21. maj 2008 om luftkvaliteten og renere luft i Europa), idet det






  i) | har overskredet grænseværdierne for svovldioxid (SO2) og partikler (PM10) i luften i perioden 2009-2012 i forskelligt omfang i zonerne NO3, NO4 og NO6 som omhandlet i artikel 3 og 5 i direktiv 1999/30/EF, nu artikel 13 direktiv 2008/50/EF, |
| --- | --- | --- |

1.

Kongeriget Norge har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 14c i bilag XX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF af 21. maj 2008 om luftkvaliteten og renere luft i Europa), idet det

i)

har overskredet grænseværdierne for svovldioxid (SO2) og partikler (PM10) i luften i perioden 2009-2012 i forskelligt omfang i zonerne NO3, NO4 og NO6 som omhandlet i artikel 3 og 5 i direktiv 1999/30/EF, nu artikel 13 direktiv 2008/50/EF,

| ii) | har overskredet grænseværdierne for kvælstofdioxid (NO2) i luften i perioden 2010-2012 i forskelligt omfang i zonerne NO1, NO3 og NO5 som omhandlet i artikel 4 i direktiv 1999/30/EF, nu artikel 13 i direktiv 2008/50/EF og |
| --- | --- |

ii)

har overskredet grænseværdierne for kvælstofdioxid (NO2) i luften i perioden 2010-2012 i forskelligt omfang i zonerne NO1, NO3 og NO5 som omhandlet i artikel 4 i direktiv 1999/30/EF, nu artikel 13 i direktiv 2008/50/EF og

| iii) | ikke har opfyldt forpligtelsen til at opstille en luftkvalitetsplan som omhandlet i artikel 8, stk. 3, i direktiv 96/62/EF, nu artikel 23 i direktiv 2008/50/EF, i forskelligt omfang i zonerne NO1, NO2, NO3, NO4 og NO5. |
| --- | --- |

iii)

ikke har opfyldt forpligtelsen til at opstille en luftkvalitetsplan som omhandlet i artikel 8, stk. 3, i direktiv 96/62/EF, nu artikel 23 i direktiv 2008/50/EF, i forskelligt omfang i zonerne NO1, NO2, NO3, NO4 og NO5.

| 2. | Norge betaler sagens omkostninger. |
| --- | --- |

2.

Norge betaler sagens omkostninger.

---

| 15.12.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 467/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 467/23

---

DOMSTOLENS DOM

af 27. oktober 2015

i sag E-10/15

EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island

(En EØS/EFTA-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — manglende gennemførelse — direktiv 2009/126/EF om fase II-genvinding af benzindampe ved benzinpåfyldning af motorkøretøjer på servicestationer)

(2016/C 467/10)

I sag E-10/15, EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island, hvori der er nedlagt påstand om, at det fastslås, at Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 21au i kapitel III i bilag XX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/126/EF af 21. oktober 2009 om fase II-genvinding af benzindampe ved benzinpåfyldning af motorkøretøjer på servicestationer) som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til EØS-aftalens artikel 7, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre nævnte retsakt, har Domstolen, sammensat af præsidenten Carl Baudenbacher og dommerne Per Christiansen (refererende dommer) og Páll Hreinsson, afsagt dom den 27. oktober 2015.

Domskonklusionen lyder således:

| 1. | Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til punkt 21au i kapitel III i bilag XX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/126/EF af 21. oktober 2009 om fase II-genvinding af benzindampe ved benzinpåfyldning af motorkøretøjer på servicestationer) som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til EØS-aftalens artikel 7, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre nævnte retsakt |
| --- | --- |

1.

Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til punkt 21au i kapitel III i bilag XX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/126/EF af 21. oktober 2009 om fase II-genvinding af benzindampe ved benzinpåfyldning af motorkøretøjer på servicestationer) som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til EØS-aftalens artikel 7, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre nævnte retsakt

| 2. | Island betaler sagens omkostninger. |
| --- | --- |

2.

Island betaler sagens omkostninger.

---

| 15.12.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 467/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 467/24

---

DOMSTOLENS DOM

af 27. oktober 2015

i sag E-11/15

EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island

(En EØS/EFTA-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — manglende gennemførelse — direktiv 2011/83/EU om forbrugerrettigheder)

(2016/C 467/11)

I sag E-11/15, EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island, hvori der er nedlagt påstand om, at det fastslås, at Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er nævnt i punkt 7a, 7e og 7i i bilag XIX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder, om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/44/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 85/577/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF), som tilpasset til aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til aftalens artikel 7, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre nævnte retsakt, har Domstolen, sammensat af præsidenten Carl Baudenbacher og dommerne Per Christiansen (refererende dommer) og Páll Hreinsson, afsagt dom den 27. oktober 2015.

Domskonklusionen lyder således:

| 1. | Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er nævnt i punkt 7a, 7e og 7i i bilag XIX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder, om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/44/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 85/577/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF), som tilpasset til aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til aftalens artikel 7, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre nævnte retsakt. |
| --- | --- |

1.

Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er nævnt i punkt 7a, 7e og 7i i bilag XIX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder, om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/44/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 85/577/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF), som tilpasset til aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til aftalens artikel 7, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre nævnte retsakt.

| 2. | Island betaler sagens omkostninger. |
| --- | --- |

2.

Island betaler sagens omkostninger.

---

| 15.12.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 467/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 467/25

---

Sag anlagt den 20. september 2016 af Marine Harvest ASA mod EFTA-Tilsynsmyndigheden

(Sag E-12/16)

(2016/C 467/12)

Marine Harvest ASA har ved advokaterne Torben Foss og Kjetil Raknerud, Advokatfirmaet PricewaterhouseCoopers AS, Sandviksbodene 2A, P.O. Box 3984, Sandviken, NO-5835 Bergen, den 20. september 2016 anlagt sag mod EFTA-Tilsynsmyndigheden ved EFTA-Domstolen.

Sagsøger har nedlagt følgende påstande:

| 1. | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning af 27. juli 2016 i sag nr. 79116 hviler på en fejlagtig fortolkning af de relevante retskilder, og er derfor ugyldig. |
| --- | --- |

1.

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning af 27. juli 2016 i sag nr. 79116 hviler på en fejlagtig fortolkning af de relevante retskilder, og er derfor ugyldig.

| 2. | EFTA-Tilsynsmyndigheden har kompetence og pligt til at føre tilsyn med statsstøtte til fiskerisektoren, jf. artikel 4, stk. 1, i protokol 9 til EØS-aftalen, og er derfor forpligtet til at tage stilling til de krav, som sagsøger fremsatte i sin formelle klage af 2. maj 2016. |
| --- | --- |

2.

EFTA-Tilsynsmyndigheden har kompetence og pligt til at føre tilsyn med statsstøtte til fiskerisektoren, jf. artikel 4, stk. 1, i protokol 9 til EØS-aftalen, og er derfor forpligtet til at tage stilling til de krav, som sagsøger fremsatte i sin formelle klage af 2. maj 2016.

| 3. | EFTA-Tilsynsmyndigheden tilpligtes at betale sagens omkostninger. |
| --- | --- |

3.

EFTA-Tilsynsmyndigheden tilpligtes at betale sagens omkostninger.

Retlige og faktiske omstændigheder samt søgsmålsgrunde:

| — | Sagsøgeren har nedlagt påstand om annullation af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning af 27. juli 2016 i sag nr. 79116. |
| --- | --- |

—

Sagsøgeren har nedlagt påstand om annullation af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning af 27. juli 2016 i sag nr. 79116.

| — | Marine Harvest har gjort gældende, at Tilsynsmyndigheden har den nødvendige kompetence til at foretage en prøvelse af spørgsmålet om, hvorvidt støtte til produktion og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter er forenelig med EØS-aftalen, og til at foretage overvågning i henhold til artikel 62 EØS, jf. protokol 26 til EØS-aftalen, og endvidere, at Tilsynsmyndigheden i medfør af samme bestemmelse er forpligtet til at foretage en sådan overvågning. |
| --- | --- |

—

Marine Harvest har gjort gældende, at Tilsynsmyndigheden har den nødvendige kompetence til at foretage en prøvelse af spørgsmålet om, hvorvidt støtte til produktion og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter er forenelig med EØS-aftalen, og til at foretage overvågning i henhold til artikel 62 EØS, jf. protokol 26 til EØS-aftalen, og endvidere, at Tilsynsmyndigheden i medfør af samme bestemmelse er forpligtet til at foretage en sådan overvågning.

| — | Et afgørende punkt i tvisten er fortolkningen af protokol 26 til aftalen, hvori EFTA-Tilsynsmyndighedens kompetenceområde er fastlagt, dog uden at der specifikt henvises til fiskeri- og akvakultursektoren. Det fremgår af Tilsynsmyndighedens beslutning, at den anser den ovennævnte liste for at være udtømmende. |
| --- | --- |

—

Et afgørende punkt i tvisten er fortolkningen af protokol 26 til aftalen, hvori EFTA-Tilsynsmyndighedens kompetenceområde er fastlagt, dog uden at der specifikt henvises til fiskeri- og akvakultursektoren. Det fremgår af Tilsynsmyndighedens beslutning, at den anser den ovennævnte liste for at være udtømmende.

| — | Sagsøgeren anser denne fortolkning for at tillægge protokol nr. 26 en kvalitet, som ikke har støtte i aftalens formål eller de grundlæggende bestemmelser, som opregnes i protokollen. |
| --- | --- |

—

Sagsøgeren anser denne fortolkning for at tillægge protokol nr. 26 en kvalitet, som ikke har støtte i aftalens formål eller de grundlæggende bestemmelser, som opregnes i protokollen.

---

| 15.12.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 467/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 467/26

---

Sag anlagt den 26. september 2016 af EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island

(Sag E-13/16)

(2016/C 467/13)

EFTA-Tilsynsmyndigheden, rue Belliard 35, B-1040 Bruxelles, har ved Carsten Zatschler, Audur Ýr Steinarsdóttir og Øyvind Bø, som befuldmægtigede, den 26. september 2016 anlagt sag mod Island ved EFTA-Domstolen.

EFTA-Tilsynsmyndigheden har nedlagt følgende påstande:

| 1. | Det fastslås, at Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er nævnt i punkt 17h i kapitel II i bilag XIII til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/30/EF af 6. juni 2000 om syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer, der kører på Fællesskabets område), idet Island ikke har indført syn ved vejsiden, således som det kræves efter retsaktens artikel 3, stk. 1. |
| --- | --- |

1.

Det fastslås, at Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er nævnt i punkt 17h i kapitel II i bilag XIII til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/30/EF af 6. juni 2000 om syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer, der kører på Fællesskabets område), idet Island ikke har indført syn ved vejsiden, således som det kræves efter retsaktens artikel 3, stk. 1.

| 2. | Island tilpligtes at betale sagens omkostninger. |
| --- | --- |

2.

Island tilpligtes at betale sagens omkostninger.

Retlige og faktiske omstændigheder samt søgsmålsgrunde:

| — | EFTA-Tilsynsmyndigheden har i stævningen gjort gældende, at Island ikke inden den 16. september 2014 har efterkommet den begrundede udtalelse, som EFTA-Tilsynsmyndigheden afgav den 16. juli 2014 om denne stats manglende opfyldelse af sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er nævnt i punkt 17h i kapitel II i bilag XIII til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/30/EF af 6. juni 2000 om syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer, der kører på Fællesskabets område), idet Island ikke har indført syn ved vejsiden, således som det kræves efter retsaktens artikel 3, stk. 1. |
| --- | --- |

—

EFTA-Tilsynsmyndigheden har i stævningen gjort gældende, at Island ikke inden den 16. september 2014 har efterkommet den begrundede udtalelse, som EFTA-Tilsynsmyndigheden afgav den 16. juli 2014 om denne stats manglende opfyldelse af sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er nævnt i punkt 17h i kapitel II i bilag XIII til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/30/EF af 6. juni 2000 om syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer, der kører på Fællesskabets område), idet Island ikke har indført syn ved vejsiden, således som det kræves efter retsaktens artikel 3, stk. 1.

---

| 15.12.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 467/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 467/27

---

Sag anlagt den 26. september 2016 af EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island

(Sag E-14/16)

(2016/C 467/14)

EFTA-Tilsynsmyndigheden, rue Belliard 35, 1040 Bruxelles, har ved Carsten Zatschler, Audur Ýr Steinarsdóttir og Øyvind Bø, som befuldmægtigede, den 26. september 2016 anlagt sag mod Island ved EFTA-Domstolen.

EFTA-Tilsynsmyndigheden har nedlagt følgende påstande:

| 1. | Det fastslås, at Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er nævnt i punkt 17, litra d), i kapitel II i bilag XIII til EØS-aftalen (Rådets direktiv 95/50/EF af 6. oktober 1995 om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej), som tilpasset til aftalen ved protokol 1 hertil, idet Island






  i. | ikke har sikret sig, at en repræsentativ del af transporten af farligt gods ad vej underkastes kontrol, således som det kræves efter artikel 3, stk. 1 |
| --- | --- | --- |

1.

Det fastslås, at Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er nævnt i punkt 17, litra d), i kapitel II i bilag XIII til EØS-aftalen (Rådets direktiv 95/50/EF af 6. oktober 1995 om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej), som tilpasset til aftalen ved protokol 1 hertil, idet Island

i.

ikke har sikret sig, at en repræsentativ del af transporten af farligt gods ad vej underkastes kontrol, således som det kræves efter artikel 3, stk. 1

| ii. | ikke anvender checklisten i bilag I til direktivet, når denne kontrol udføres, således som det kræves efter artikel 4, stk. 1 |
| --- | --- |

ii.

ikke anvender checklisten i bilag I til direktivet, når denne kontrol udføres, således som det kræves efter artikel 4, stk. 1

| iii. | ikke har sikret sig, at den i direktivet foreskrevne kontrol foretages som stikprøver og fordeles over en så stor del af vejnettet som muligt, således som det kræves efter artikel 4, stk. 2 |
| --- | --- |

iii.

ikke har sikret sig, at den i direktivet foreskrevne kontrol foretages som stikprøver og fordeles over en så stor del af vejnettet som muligt, således som det kræves efter artikel 4, stk. 2

| iv. | ikke har sikret sig, at der vælges kontrolsteder, hvor de ulovlige køretøjer kan bringes i overensstemmelse med reglerne eller, hvis den kontrollerende myndighed finder det hensigtsmæssigt, blive stående på stedet eller henstilles på en plads, som anvises af ovennævnte myndighed, uden at det udgør en sikkerhedsrisiko, således som det kræves efter artikel 4, stk. 3 |
| --- | --- |

iv.

ikke har sikret sig, at der vælges kontrolsteder, hvor de ulovlige køretøjer kan bringes i overensstemmelse med reglerne eller, hvis den kontrollerende myndighed finder det hensigtsmæssigt, blive stående på stedet eller henstilles på en plads, som anvises af ovennævnte myndighed, uden at det udgør en sikkerhedsrisiko, således som det kræves efter artikel 4, stk. 3

| v. | ikke har sikret sig, at der om nødvendigt — forudsat det ikke indebærer nogen sikkerhedsrisiko — kan udtages prøver af de transporterede varer til undersøgelse i laboratorier, som er anerkendt af den pågældende myndighed, således som det kræves efter artikel 4, stk. 4 |
| --- | --- |

v.

ikke har sikret sig, at der om nødvendigt — forudsat det ikke indebærer nogen sikkerhedsrisiko — kan udtages prøver af de transporterede varer til undersøgelse i laboratorier, som er anerkendt af den pågældende myndighed, således som det kræves efter artikel 4, stk. 4

| vi. | ikke har sikret sig, at kontrollen er af rimelig varighed, således som det kræves efter artikel 4, stk. 5 |
| --- | --- |

vi.

ikke har sikret sig, at kontrollen er af rimelig varighed, således som det kræves efter artikel 4, stk. 5

| vii. | ikke har sikret sig, at de køretøjer, som har overtrådt bestemmelserne for transport af farligt gods, kan pålægges at blive stående på stedet eller henstilles på et sted, der er udpeget til dette formål af de myndigheder, der foretager kontrollen, og at køretøjet skal bringes i overensstemmelse med reglerne, før kørslen genoptages, eller at der kan iværksættes andre passende foranstaltninger, der er tilpasset omstændighederne, eller som kræves af sikkerhedshensyn, jf. artikel 5 |
| --- | --- |

vii.

ikke har sikret sig, at de køretøjer, som har overtrådt bestemmelserne for transport af farligt gods, kan pålægges at blive stående på stedet eller henstilles på et sted, der er udpeget til dette formål af de myndigheder, der foretager kontrollen, og at køretøjet skal bringes i overensstemmelse med reglerne, før kørslen genoptages, eller at der kan iværksættes andre passende foranstaltninger, der er tilpasset omstændighederne, eller som kræves af sikkerhedshensyn, jf. artikel 5

| viii. | ikke har sikret sig, at der ligeledes kan aflægges kontrolbesøg i virksomhederne, således som det kræves efter artikel 6, stk. 1 og |
| --- | --- |

viii.

ikke har sikret sig, at der ligeledes kan aflægges kontrolbesøg i virksomhederne, således som det kræves efter artikel 6, stk. 1 og

| ix. | ikke har sendt Tilsynsmyndigheden en årlig rapport, således som det kræves efter artikel 9, stk. 1. |
| --- | --- |

ix.

ikke har sendt Tilsynsmyndigheden en årlig rapport, således som det kræves efter artikel 9, stk. 1.

| 2. | Island tilpligtes at betale sagens omkostninger. |
| --- | --- |

2.

Island tilpligtes at betale sagens omkostninger.

Retlige og faktiske omstændigheder samt søgsmålsgrunde:

| — | EFTA-Tilsynsmyndigheden har i stævningen gjort gældende, at Island ikke inden den 16. november 2015 har efterkommet den begrundede udtalelse, som EFTA-Tilsynsmyndigheden afgav den 16. september 2015 om denne stats manglende opfyldelse af sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er nævnt i punkt 17, litra d), i kapitel II i bilag XIII til EØS-aftalen (Rådets direktiv 95/50/EF af 6. oktober 1995 om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej), som tilpasset til aftalen ved protokol 1 hertil. |
| --- | --- |

—

EFTA-Tilsynsmyndigheden har i stævningen gjort gældende, at Island ikke inden den 16. november 2015 har efterkommet den begrundede udtalelse, som EFTA-Tilsynsmyndigheden afgav den 16. september 2015 om denne stats manglende opfyldelse af sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er nævnt i punkt 17, litra d), i kapitel II i bilag XIII til EØS-aftalen (Rådets direktiv 95/50/EF af 6. oktober 1995 om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej), som tilpasset til aftalen ved protokol 1 hertil.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 15.12.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 467/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 467/28

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.8204 — Barloworld South Africa/BayWa/JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2016/C 467/15)

| 1. | Den 8. december 2016 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Barloworld South Africa Proprietary Limited (»Barloworld«, Sydafrika) og BayWa Aktiengesellschaft (»BayWa«, Tyskland) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Barloworlds divisioner for landbrugsmekanisering og materialehåndtering i Sydafrika, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 8. december 2016 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Barloworld South Africa Proprietary Limited (»Barloworld«, Sydafrika) og BayWa Aktiengesellschaft (»BayWa«, Tyskland) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Barloworlds divisioner for landbrugsmekanisering og materialehåndtering i Sydafrika, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | BayWa: handel med landbrugsvarer, som f.eks. såsæd, kunstgødning, afgrødebeskyttelse og udstyr til landbrugsmaskiner. BayWa distribuerer landbrugsudstyr i Østrig, Tyskland og Nederlandene. BayWa er også aktiv inden for sektoren for bygge- og anlægsmaterialer og energisektoren, eksempelvis inden for vedvarende energi i Østrig og Tyskland. |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

BayWa: handel med landbrugsvarer, som f.eks. såsæd, kunstgødning, afgrødebeskyttelse og udstyr til landbrugsmaskiner. BayWa distribuerer landbrugsudstyr i Østrig, Tyskland og Nederlandene. BayWa er også aktiv inden for sektoren for bygge- og anlægsmaterialer og energisektoren, eksempelvis inden for vedvarende energi i Østrig og Tyskland.

| — | Barloworld: distribution af førende internationale mærker inden for maskiner og materialehåndtering (jordarbejde, energianlæg, materialehåndtering og landbrugsmaskiner og -udstyr) samt tjenester og logistik i automobilbranchen (biludlejning, flådeforvaltning, opbevaring osv.). |
| --- | --- |

—

Barloworld: distribution af førende internationale mærker inden for maskiner og materialehåndtering (jordarbejde, energianlæg, materialehåndtering og landbrugsmaskiner og -udstyr) samt tjenester og logistik i automobilbranchen (biludlejning, flådeforvaltning, opbevaring osv.).

| — | Virksomhedernes joint venture skal stå for Barloworlds sydafrikanske divisioner for landbrugsmekanisering og materialehåndtering, og den skal kontrolleres i fællesskab af Barloworld og BayWa. |
| --- | --- |

—

Virksomhedernes joint venture skal stå for Barloworlds sydafrikanske divisioner for landbrugsmekanisering og materialehåndtering, og den skal kontrolleres i fællesskab af Barloworld og BayWa.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8204 — Barloworld South Africa/BayWa/JV sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8204 — Barloworld South Africa/BayWa/JV sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

---

| 15.12.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 467/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 467/29

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.8325 — KKR/Hilding Anders)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2016/C 467/16)

| 1. | Den 8. december 2016 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved KKR & Co. L.P. (»KKR«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Hilding Anders Holdings 3 AB (»Hilding Anders«, Sverige), jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 8. december 2016 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved KKR & Co. L.P. (»KKR«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Hilding Anders Holdings 3 AB (»Hilding Anders«, Sverige), jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:
  —   KKR: kapitalforvaltning i hele verden og udbyder af finansiel rådgivning
  —   Hilding Anders: udvikling, fremstilling og markedsføring af senge, madrasser og tilhørende produkter. |
| --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—   KKR: kapitalforvaltning i hele verden og udbyder af finansiel rådgivning

—   Hilding Anders: udvikling, fremstilling og markedsføring af senge, madrasser og tilhørende produkter.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8325 — KKR/Hilding Anders sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8325 — KKR/Hilding Anders sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

---