# Az Európai Unió C 428/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 428 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. november 21. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 428

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. november 21.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2016/C 428/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2016/C 428/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2016/C 428/02 | C-87/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-528/13. sz., Kenzo kontra EUIPO – Tsujimoto (KENZO ESTATE) ügyben 2015. december 2-án hozott ítélete ellen a Kenzo Tsujimoto által 2016. február 11-én benyújtott fellebbezés | 2 |
| 2016/C 428/03 | C-344/16. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2016. június 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Die Länderbahn GmbH DLB kontra DB Station & Service AG | 2 |
| 2016/C 428/04 | C-417/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-806/14. sz., August Storck KG kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2016. május 10-én hozott ítélete ellen az August Storck KG által 2016. július 27-én benyújtott fellebbezés | 3 |
| 2016/C 428/05 | C-437/16.P. sz. ügy: A Törvényszék (egyesbíró) T-34/15. sz., Wolf Oil Corp. kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala ügyben 2016. június 1-jén hozott ítélete ellen a Wolf Oil Corp. által 2016. augusztus 4-én benyújtott fellebbezés | 4 |
| 2016/C 428/06 | C-447/16. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2016. augusztus 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Roland Becker kontra Hainan Airlines Co. Ltd | 5 |
| 2016/C 428/07 | C-448/16. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2016. augusztus 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Mohamed Barkan, Souad Asbai, Assia Barkan, Zakaria Barkan, Nousaiba Barkan kontra Air Nostrum L.A.M. S.A. | 5 |
| 2016/C 428/08 | C-467/16. sz. ügy: Az Amtsgericht Stuttgart (Németország) által 2016. augusztus 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Brigitte Schlömp kontra Landratsamt Schwäbisch Hall | 6 |
| 2016/C 428/09 | C-470/16. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2016. augusztus 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – North East Pylon Pressure Campaing Limited, Maura Sheehy kontra An Bord Pleanála, The Minister for Communications Energy and Natural Resources, Ireland, Attorney General | 7 |
| 2016/C 428/10 | C-475/16. sz. ügy: A Protodikeio Rethymnis (Görögország) által 2016. augusztus 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – K elleni büntetőeljárás | 8 |
| 2016/C 428/11 | C-482/16. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Innsbruck (Ausztria) által 2016. szeptember 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Georg Stollwitzer kontra ÖBB Personenverkehr AG | 11 |
| 2016/C 428/12 | C-484/16. sz. ügy: A Giudice di pace di Taranto (Olaszország) által 2016. szeptember 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Antonio Semeraro elleni büntetőeljárás | 12 |
| 2016/C 428/13 | C-487/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-216/13. sz., Telefónica kontra Bizottság ügyben 2016. június 28-án hozott ítélete ellen a Telefónica S.A. által 2016. szeptember 11-én benyújtott fellebbezés | 12 |
| | Törvényszék |
| 2016/C 428/14 | T-167/14. sz. ügy: A Törvényszék 2016. október 11-i ítélete – Søndagsavisen kontra Bizottság (Állami támogatások — Az írott sajtó területén történő gyártás és innováció javára nyújtandó támogatási program — Kifogást nem emelő határozat — A támogatási programot a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozat — Az érintettek eljárási jogai — A komoly nehézségek hiánya — Indokolási kötelezettség) | 14 |
| 2016/C 428/15 | T-350/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. október 11-i ítélete – Perry Ellis International Group kontra EUIPO – CG (p) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — Egy p betűként felfogható európai uniós ábrás védjegy bejelentése — A korábbi P PROTECTIVE és P európai uniós és nemzeti ábrás védjegyek — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja) | 14 |
| 2016/C 428/16 | T-461/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. október 11-i ítélete – Guccio Gucci kontra EUIPO – Guess? IP Holder (Négy egymásba fonódó G betű ábrázolása) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — Négy egymásba fonódó G betűt ábrázoló európai uniós ábrás védjegy — G korábbi európai uniós, nemzeti és nemzetközi ábrás védjegyek — Viszonylagos kizáró ok — A megjelölések közötti hasonlóság hiánya — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja) | 15 |
| 2016/C 428/17 | T-753/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. október 11-i ítélete – Guccio Gucci kontra EUIPO – Guess? IP Holder (Négy egymásba fonódó G-betű ábrája) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi védjegy — Négy egymásba fonódó G-betűt ábrázoló, európai uniós ábrás védjegy bejelentése — A korábbi G európai uniós és nemzetközi ábrás védjegyek — Viszonylagos kizáró ok — A megjelölések hasonlóságának hiánya — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja) | 16 |
| 2016/C 428/18 | T-600/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. szeptember 28-i végzése – PAN Europe és társai kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset — Növényvédő szerek — Szulfoxaflór hatóanyag — Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletébe történő felvétel — Közvetlen érintettség hiánya — Elfogadhatatlanság) | 16 |
| 2016/C 428/19 | T-635/16. sz. ügy: 2016. szeptember 1-jén benyújtott kereset – IPA kontra Bizottság | 17 |
| 2016/C 428/20 | T-653/16. sz. ügy: 2016. szeptember 19-én benyújtott kereset – Málta kontra Bizottság | 18 |
| 2016/C 428/21 | T-654/16. sz. ügy: 2016. szeptember 13-án benyújtott kereset – Foshan Lihua Ceramic kontra Bizottság | 19 |
| 2016/C 428/22 | T-686/16. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-68/15. sz., Possanzini kontra Frontex ügyben 2016. július 18-án hozott végzése ellen Daniele Possanzini által 2016. szeptember 23-án benyújtott fellebbezés | 19 |
| 2016/C 428/23 | T-713/16. sz. ügy: 2016. október 7-én benyújtott kereset – Fair deal for expats és társai kontra Bizottság | 20 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2016/C 428/02

C-87/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-528/13. sz., Kenzo kontra EUIPO – Tsujimoto (KENZO ESTATE) ügyben 2015. december 2-án hozott ítélete ellen a Kenzo Tsujimoto által 2016. február 11-én benyújtott fellebbezés

2

2016/C 428/03

C-344/16. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2016. június 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Die Länderbahn GmbH DLB kontra DB Station & Service AG

2

2016/C 428/04

C-417/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-806/14. sz., August Storck KG kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2016. május 10-én hozott ítélete ellen az August Storck KG által 2016. július 27-én benyújtott fellebbezés

3

2016/C 428/05

C-437/16.P. sz. ügy: A Törvényszék (egyesbíró) T-34/15. sz., Wolf Oil Corp. kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala ügyben 2016. június 1-jén hozott ítélete ellen a Wolf Oil Corp. által 2016. augusztus 4-én benyújtott fellebbezés

4

2016/C 428/06

C-447/16. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2016. augusztus 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Roland Becker kontra Hainan Airlines Co. Ltd

5

2016/C 428/07

C-448/16. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2016. augusztus 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Mohamed Barkan, Souad Asbai, Assia Barkan, Zakaria Barkan, Nousaiba Barkan kontra Air Nostrum L.A.M. S.A.

5

2016/C 428/08

C-467/16. sz. ügy: Az Amtsgericht Stuttgart (Németország) által 2016. augusztus 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Brigitte Schlömp kontra Landratsamt Schwäbisch Hall

6

2016/C 428/09

C-470/16. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2016. augusztus 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – North East Pylon Pressure Campaing Limited, Maura Sheehy kontra An Bord Pleanála, The Minister for Communications Energy and Natural Resources, Ireland, Attorney General

7

2016/C 428/10

C-475/16. sz. ügy: A Protodikeio Rethymnis (Görögország) által 2016. augusztus 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – K elleni büntetőeljárás

8

2016/C 428/11

C-482/16. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Innsbruck (Ausztria) által 2016. szeptember 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Georg Stollwitzer kontra ÖBB Personenverkehr AG

11

2016/C 428/12

C-484/16. sz. ügy: A Giudice di pace di Taranto (Olaszország) által 2016. szeptember 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Antonio Semeraro elleni büntetőeljárás

12

2016/C 428/13

C-487/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-216/13. sz., Telefónica kontra Bizottság ügyben 2016. június 28-án hozott ítélete ellen a Telefónica S.A. által 2016. szeptember 11-én benyújtott fellebbezés

12

Törvényszék

2016/C 428/14

T-167/14. sz. ügy: A Törvényszék 2016. október 11-i ítélete – Søndagsavisen kontra Bizottság (Állami támogatások — Az írott sajtó területén történő gyártás és innováció javára nyújtandó támogatási program — Kifogást nem emelő határozat — A támogatási programot a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozat — Az érintettek eljárási jogai — A komoly nehézségek hiánya — Indokolási kötelezettség)

14

2016/C 428/15

T-350/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. október 11-i ítélete – Perry Ellis International Group kontra EUIPO – CG (p) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — Egy p betűként felfogható európai uniós ábrás védjegy bejelentése — A korábbi P PROTECTIVE és P európai uniós és nemzeti ábrás védjegyek — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)

14

2016/C 428/16

T-461/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. október 11-i ítélete – Guccio Gucci kontra EUIPO – Guess? IP Holder (Négy egymásba fonódó G betű ábrázolása) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — Négy egymásba fonódó G betűt ábrázoló európai uniós ábrás védjegy — G korábbi európai uniós, nemzeti és nemzetközi ábrás védjegyek — Viszonylagos kizáró ok — A megjelölések közötti hasonlóság hiánya — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)

15

2016/C 428/17

T-753/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. október 11-i ítélete – Guccio Gucci kontra EUIPO – Guess? IP Holder (Négy egymásba fonódó G-betű ábrája) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi védjegy — Négy egymásba fonódó G-betűt ábrázoló, európai uniós ábrás védjegy bejelentése — A korábbi G európai uniós és nemzetközi ábrás védjegyek — Viszonylagos kizáró ok — A megjelölések hasonlóságának hiánya — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)

16

2016/C 428/18

T-600/15. sz. ügy: A Törvényszék 2016. szeptember 28-i végzése – PAN Europe és társai kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset — Növényvédő szerek — Szulfoxaflór hatóanyag — Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletébe történő felvétel — Közvetlen érintettség hiánya — Elfogadhatatlanság)

16

2016/C 428/19

T-635/16. sz. ügy: 2016. szeptember 1-jén benyújtott kereset – IPA kontra Bizottság

17

2016/C 428/20

T-653/16. sz. ügy: 2016. szeptember 19-én benyújtott kereset – Málta kontra Bizottság

18

2016/C 428/21

T-654/16. sz. ügy: 2016. szeptember 13-án benyújtott kereset – Foshan Lihua Ceramic kontra Bizottság

19

2016/C 428/22

T-686/16. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-68/15. sz., Possanzini kontra Frontex ügyben 2016. július 18-án hozott végzése ellen Daniele Possanzini által 2016. szeptember 23-án benyújtott fellebbezés

19

2016/C 428/23

T-713/16. sz. ügy: 2016. október 7-én benyújtott kereset – Fair deal for expats és társai kontra Bizottság

20

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2016/C 428/01)

Utolsó kiadvány

HL C 419., 2016.11.14.

Korábbi közzétételek

HL C 410., 2016.11.7.

HL C 402., 2016.10.31.

HL C 392., 2016.10.24.

HL C 383., 2016.10.17.

HL C 371., 2016.10.10.

HL C 364., 2016.10.3.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/2

---

A Törvényszék (első tanács) T-528/13. sz., Kenzo kontra EUIPO – Tsujimoto (KENZO ESTATE) ügyben 2015. december 2-án hozott ítélete ellen a Kenzo Tsujimoto által 2016. február 11-én benyújtott fellebbezés

(C-87/16. P. sz. ügy)

(2016/C 428/02)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Kenzo Tsujimoto (képviselők: A. Wenninger-Lenz, M. Ring, W. von der Osten-Sacken Rechtsanwälte)

A többi fél az eljárásban: Kenzo, az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

2016. július 21-i végzésével a Bíróság (tizedik tanács) a fellebbezést elfogadhatatlannak nyilvánította.

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/2

---

A Bundesgerichtshof (Németország) által 2016. június 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Die Länderbahn GmbH DLB kontra DB Station & Service AG

(C-344/16. sz. ügy)

(2016/C 428/03)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: Die Länderbahn GmbH DLB

Alperes: DB Station & Service AG

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Összeegyeztethető-e az irányelvnek (1) a pályahálózat-működtetők igazgatási függetlenségére (4. cikk (1), (4) és (5) bekezdése), a díjszámítási elvekre (7–12. cikk) és a szabályozó szervezet feladataira (30. cikk) vonatkozó rendelkezéseivel egy olyan nemzeti rendelkezés, amely értelmében a vasúti infrastruktúra felhasználója, akitől a pályahálózat-működtető valamely polgári bíróság előtt használati díjat követel, vagy aki a kifizetett használati díj visszatérítését követeli, hivatkozhat arra, hogy a pályahálózat-működtető által felszámított díj nem méltányos? |
| --- | --- |

1)

Összeegyeztethető-e az irányelvnek (1) a pályahálózat-működtetők igazgatási függetlenségére (4. cikk (1), (4) és (5) bekezdése), a díjszámítási elvekre (7–12. cikk) és a szabályozó szervezet feladataira (30. cikk) vonatkozó rendelkezéseivel egy olyan nemzeti rendelkezés, amely értelmében a vasúti infrastruktúra felhasználója, akitől a pályahálózat-működtető valamely polgári bíróság előtt használati díjat követel, vagy aki a kifizetett használati díj visszatérítését követeli, hivatkozhat arra, hogy a pályahálózat-működtető által felszámított díj nem méltányos?

| 2) | Amennyiben az első kérdésre igenlő választ kell adni: összeegyeztethető-e az irányelv említett rendelkezéseivel egy olyan nemzeti rendelkezés, amely értelmében a bíróság – amennyiben azt állapítja meg, hogy a felszámított díjak nem méltányosak – jogosult és köteles az e helyett fizetendő díjat ítéletben megállapítani? |
| --- | --- |

2)

Amennyiben az első kérdésre igenlő választ kell adni: összeegyeztethető-e az irányelv említett rendelkezéseivel egy olyan nemzeti rendelkezés, amely értelmében a bíróság – amennyiben azt állapítja meg, hogy a felszámított díjak nem méltányosak – jogosult és köteles az e helyett fizetendő díjat ítéletben megállapítani?

---

(1)  A vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 75., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 5. kötet, 404. o.).

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/3

---

A Törvényszék (első tanács) T-806/14. sz., August Storck KG kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2016. május 10-én hozott ítélete ellen az August Storck KG által 2016. július 27-én benyújtott fellebbezés

(C-417/16. P. sz. ügy)

(2016/C 428/04)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: August Storck KG (képviselők: I. Rohr és P. Goldenbaum Rechtsanwältinnen)

A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-806/14. sz. ügyben 2016. május 10-én hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-806/14. sz. ügyben 2016. május 10-én hozott ítéletét;

| — | helyezze hatályon kívül a fellebbezési tanács R 0644/2014-5. sz. ügyben hozott határozatát, másodlagosan utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, ha az szükséges; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a fellebbezési tanács R 0644/2014-5. sz. ügyben hozott határozatát, másodlagosan utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, ha az szükséges;

| — | az EUIPO-t kötelezze saját költségei, valamint a fellebbező részéről a Bíróság, a Törvényszék és a fellebbezési tanács előtt felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze saját költségei, valamint a fellebbező részéről a Bíróság, a Törvényszék és a fellebbezési tanács előtt felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| I. | Az első fellebbezési jogalap: a 207/2009 rendelet (1) 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése – Helytelen kritérium alkalmazása






  1. | A Törvényszék tévesen követeli meg, hogy a védjegy „jelentős mértékben [különbözzön] az ágazat normáitól vagy szokásaitól”. A szó- vagy grafikai elemet nem tartalmazó, az áru külső megjelenéséből álló ábrás védjegyekre vonatkozó tesztet alkalmazza, amely szigorúbb a normál védjegyekre vonatkozó teszttől. Nem ezt a szigorúbb tesztet kellett volna alkalmazni, mivel a bejelentett védjegy olyan ábrás védjegy, amely grafikus elemet tartalmaz. A szigorúbb teszt alkalmazása ellentétes a szilárd ítélkezési gyakorlattal. |
| --- | --- | --- |

I.

Az első fellebbezési jogalap: a 207/2009 rendelet (1) 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése – Helytelen kritérium alkalmazása

1.

A Törvényszék tévesen követeli meg, hogy a védjegy „jelentős mértékben [különbözzön] az ágazat normáitól vagy szokásaitól”. A szó- vagy grafikai elemet nem tartalmazó, az áru külső megjelenéséből álló ábrás védjegyekre vonatkozó tesztet alkalmazza, amely szigorúbb a normál védjegyekre vonatkozó teszttől. Nem ezt a szigorúbb tesztet kellett volna alkalmazni, mivel a bejelentett védjegy olyan ábrás védjegy, amely grafikus elemet tartalmaz. A szigorúbb teszt alkalmazása ellentétes a szilárd ítélkezési gyakorlattal.

| 2. | A Törvényszék tévesen alapozta megállapításait a Storck kontra OHIM ítéletre (C-25/05 P, EU:C:2006:422). Az említett ügy semmiképpen nem hasonlítható a jelen ügyhöz, mivel az grafikai és/vagy szóelemet nem tartalmazó (csomagolt) termékre vonatkozott. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék tévesen alapozta megállapításait a Storck kontra OHIM ítéletre (C-25/05 P, EU:C:2006:422). Az említett ügy semmiképpen nem hasonlítható a jelen ügyhöz, mivel az grafikai és/vagy szóelemet nem tartalmazó (csomagolt) termékre vonatkozott.

| 3. | A szó- és ábrás védjegyekre alkalmazandó szabályoknál szigorúbb szabályok alkalmazása továbbá azért sem igazolt, mivel a védjegybejelentés még szűkebb körre terjed ki, mint amelyre az önmagában a grafikai elemre kiterjedő lajstromozás terjedne ki. A szigorúbb szabályok alkalmazása révén a Törvényszék megsértette a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontját, amely úgy rendelkezik, hogy a megjelölés (kizárólag) akkor nem részesülhet védjegyoltalomban, ha nem alkalmas a megkülönböztetésre. |
| --- | --- |

3.

A szó- és ábrás védjegyekre alkalmazandó szabályoknál szigorúbb szabályok alkalmazása továbbá azért sem igazolt, mivel a védjegybejelentés még szűkebb körre terjed ki, mint amelyre az önmagában a grafikai elemre kiterjedő lajstromozás terjedne ki. A szigorúbb szabályok alkalmazása révén a Törvényszék megsértette a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontját, amely úgy rendelkezik, hogy a megjelölés (kizárólag) akkor nem részesülhet védjegyoltalomban, ha nem alkalmas a megkülönböztetésre.

| II. | A második fellebbezési jogalap: a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése – A specialitás elve alkalmazásának elmulasztása






  4. | A Törvényszék az érintett árukat túlzottan széles értelemben határozta meg úgy, mint olcsó, mindennapi fogyasztási cikkek, amelyek megvásárlását nem előzi meg hosszas gondolkodási idő. Ez alapján jutott a Törvényszék arra a helytelen következetésre, hogy az érintett vásárlóközönség – különösen a csomagolás jellemzői iránt – csekély figyelmet tanúsít. |
| --- | --- | --- |

II.

A második fellebbezési jogalap: a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése – A specialitás elve alkalmazásának elmulasztása

4.

A Törvényszék az érintett árukat túlzottan széles értelemben határozta meg úgy, mint olcsó, mindennapi fogyasztási cikkek, amelyek megvásárlását nem előzi meg hosszas gondolkodási idő. Ez alapján jutott a Törvényszék arra a helytelen következetésre, hogy az érintett vásárlóközönség – különösen a csomagolás jellemzői iránt – csekély figyelmet tanúsít.

| 5. | A Törvényszéknek inkább a nagyon speciális termékekre (például cukorkaáruk, csokoládé, csokoládékészítmények, sütemények és fagylaltok) tekintettel kellett volna megvizsgálnia a fogyasztók által tanúsított figyelem szintjét és ennek következtében a védjegybejelentésben foglalt nagyon különleges csomagolás által játszott szerepet. A Törvényszék ezen árukra tekintettel nem vizsgálta meg a nagyon tipikus vásárlási helyzetet. |
| --- | --- |

5.

A Törvényszéknek inkább a nagyon speciális termékekre (például cukorkaáruk, csokoládé, csokoládékészítmények, sütemények és fagylaltok) tekintettel kellett volna megvizsgálnia a fogyasztók által tanúsított figyelem szintjét és ennek következtében a védjegybejelentésben foglalt nagyon különleges csomagolás által játszott szerepet. A Törvényszék ezen árukra tekintettel nem vizsgálta meg a nagyon tipikus vásárlási helyzetet.

| 6. | A Törvényszék azáltal, hogy nem vette figyelembe az érintett áruk sajátosságait, nem alkalmazta a specialitás elvét. Ha azt megfelelően alkalmazta volna, figyelembe vette volna, hogy az érintett áruk fogyasztói nagy figyelmet fordítottak a csomagolás színére, alakjára és formájára. A releváns áruk fogyasztói számára egyáltalán nem jelentene problémát a termékek eredetének pusztán a vonalaknak, színeknek és formáknak a védjegybejelentésben szereplő kombinációja alapján történő azonosítása. |
| --- | --- |

6.

A Törvényszék azáltal, hogy nem vette figyelembe az érintett áruk sajátosságait, nem alkalmazta a specialitás elvét. Ha azt megfelelően alkalmazta volna, figyelembe vette volna, hogy az érintett áruk fogyasztói nagy figyelmet fordítottak a csomagolás színére, alakjára és formájára. A releváns áruk fogyasztói számára egyáltalán nem jelentene problémát a termékek eredetének pusztán a vonalaknak, színeknek és formáknak a védjegybejelentésben szereplő kombinációja alapján történő azonosítása.

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 78., 1. o.).

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/4

---

A Törvényszék (egyesbíró) T-34/15. sz., Wolf Oil Corp. kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala ügyben 2016. június 1-jén hozott ítélete ellen a Wolf Oil Corp. által 2016. augusztus 4-én benyújtott fellebbezés

(C-437/16.P. sz. ügy)

(2016/C 428/05)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Wolf Oil Corp. (képviselők: P. Maeyaert, J. Muyldermans, ügyvédek)

A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-34/15. sz. ügyben 2016. június 1-jén hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-34/15. sz. ügyben 2016. június 1-jén hozott ítéletét;

| — | az EUIPO-t és az elsőfokú eljárásba beavatkozó felet kötelezze a saját költségeik és a Wolf Oil Corp.-nál felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és az elsőfokú eljárásba beavatkozó felet kötelezze a saját költségeik és a Wolf Oil Corp.-nál felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezésében a fellebbező (Wolf Oil) azt kéri a Bíróságtól, hogy helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-34/15. sz. ügyben 2016. június 1-jén hozott ítéletét (megtámadott ítélet), amelyben a Törvényszék elutasította a Wolf Oil által az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsának 2014. október 31-i határozata (R 1596/2013-5. sz. ügy) ellen benyújtott keresetet. A fellebbezés két jogalapon alapul.

Első jogalapjával a Wolf Oil a megfelelő indokolás hiánya és a bizonyítékok elferdítése miatt vitatja a megtámadott ítéletet, amennyiben az nem adott választ a Wolf Oil által azon jogalap alátámasztása érdekében felhozott számos érvre és következetlenségre, hogy az EUIPO helytelenül alkalmazta az európai uniós védjegyrendelet (1) (nemrég módosította a 2015/2424 rendelet (2)) 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szabályozott összetéveszthetőséget.

Második jogalapjával a Wolf Oil azt állítja, hogy a megtámadott ítélet megsértette az európai uniós védjegyrendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontját azzal, hogy tévesen alkalmazta az összetéveszthetőség elveit. A jogalap három részre oszlik. A második jogalap első két része a Törvényszék és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatában kimondott azon szabály helytelen értelmezésére hivatkozik, amely szerint a két védjegy között fennálló fogalmi különbségek bizonyos mértékig közömbösítik a köztük lévő vizuális és hangzásbeli hasonlóságokat. A második jogalap harmadik része annyiban bírálja a megtámadott ítéletet, hogy az összetéveszthetőség árfogó értékelése során nem vette figyelembe a védjegyeknek a piacon történő tényleges használatát.

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 78., 1. o.).

(2)  A 207/2009 rendelet és a közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2868/95/EK bizottsági rendelet módosításáról, valamint a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) fizetendő díjakról szóló 2869/95/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. december 16-i (EU) 2015/2424 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2015. L 341., 21. o.).

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/5

---

A Bundesgerichtshof (Németország) által 2016. augusztus 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Roland Becker kontra Hainan Airlines Co. Ltd

(C-447/16. sz. ügy)

(2016/C 428/06)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: Roland Becker

Alperes: Hainan Airlines Co. Ltd

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Akkor is az utazás első szakaszának indulási pontja tekintendő-e a 44/2001/EK rendelet (1) 5. cikke 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdése szerinti teljesítési helynek a két légi járatot magában foglaló olyan személyszállítás esetén, amelynek során nem töltenek jelentős időt az átszállási repülőtereken, ha a keresettel érvényesített, a 261/2004/EK rendelet (2) 7. cikke szerinti kártalanításhoz való jogot az utazás második szakasza során fellépő zavarra alapítják, és a kereset a szállítási szerződés azon szerződéses partnere ellen irányul, amely nem az első, hanem a második légi járatot üzemeltető légifuvarozó?

---

(1)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 12., 1. o., magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. o.)

(2)  A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.)

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/5

---

A Bundesgerichtshof (Németország) által 2016. augusztus 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Mohamed Barkan, Souad Asbai, Assia Barkan, Zakaria Barkan, Nousaiba Barkan kontra Air Nostrum L.A.M. S.A.

(C-448/16. sz. ügy)

(2016/C 428/07)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperesek: Mohamed Barkan, Souad Asbai, Assia Barkan, Zakaria Barkan, Nousaiba Barkan

Alperes: Air Nostrum L.A.M. S.A.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (1) 5. cikke 1. pontjának a) alpontját, hogy a „szerződéses igény” kifejezés magában foglalja a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 7. cikke szerinti kártalanításhoz való jogot, amelyet azon üzemeltető légifuvarozóval szemben érvényesítenek, amely nem az érintett utas szerződéses partnere? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (1) 5. cikke 1. pontjának a) alpontját, hogy a „szerződéses igény” kifejezés magában foglalja a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 7. cikke szerinti kártalanításhoz való jogot, amelyet azon üzemeltető légifuvarozóval szemben érvényesítenek, amely nem az érintett utas szerződéses partnere?

| 2) | Amennyiben alkalmazni kell a 44/2001/EK rendelet 5. cikkének 1. pontját:
  Akkor is az utas végső célállomása tekintendő-e a 44/2001/EK rendelet 5. cikke 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdése szerinti teljesítési helynek a két légi járatot magában foglaló olyan személyszállítás esetén, amelynek során nem töltenek jelentős időt az átszállási repülőtereken, ha a keresettel érvényesített, a 261/2004/EK rendelet 7. cikke szerinti kártalanításhoz való jogot az utazás első szakasza során fellépő zavarra alapítják, és a kereset az első légi járatot üzemeltető azon légifuvarozó ellen irányul, amely nem szerződő fél a szállítási szerződésben? |
| --- | --- |

2)

Amennyiben alkalmazni kell a 44/2001/EK rendelet 5. cikkének 1. pontját:

Akkor is az utas végső célállomása tekintendő-e a 44/2001/EK rendelet 5. cikke 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdése szerinti teljesítési helynek a két légi járatot magában foglaló olyan személyszállítás esetén, amelynek során nem töltenek jelentős időt az átszállási repülőtereken, ha a keresettel érvényesített, a 261/2004/EK rendelet 7. cikke szerinti kártalanításhoz való jogot az utazás első szakasza során fellépő zavarra alapítják, és a kereset az első légi járatot üzemeltető azon légifuvarozó ellen irányul, amely nem szerződő fél a szállítási szerződésben?

---

(1)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 12., 1. o., magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. o.).

(2)  HL L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/6

---

Az Amtsgericht Stuttgart (Németország) által 2016. augusztus 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Brigitte Schlömp kontra Landratsamt Schwäbisch Hall

(C-467/16. sz. ügy)

(2016/C 428/08)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Amtsgericht Stuttgart

Az alapeljárás felei

Felperes: Brigitte Schlömp

Alperes: Landratsamt Schwäbisch Hall

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

A svájci jog szerinti békéltető hatóságot is magában foglalja-e a „bíróság” fogalma a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2007. október 30-i Luganói Egyezmény (1) 27. és 30. cikkének alkalmazási körében?

---

(1)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezmény megkötéséről szóló, 2008. november 27-i 2009/430/EK tanácsi határozat (HL 2009. L 147., 1. o.)

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/7

---

A High Court (Írország) által 2016. augusztus 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – North East Pylon Pressure Campaing Limited, Maura Sheehy kontra An Bord Pleanála, The Minister for Communications Energy and Natural Resources, Ireland, Attorney General

(C-470/16. sz. ügy)

(2016/C 428/09)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

High Court

Az alapeljárás felei

Felperesek: North East Pylon Pressure Campaing Limited, Maura Sheehy

Alperesek: An Bord Pleanála, The Minister for Communications Energy and Natural Resources, Ireland, Attorney General

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| i. | Egy olyan nemzeti jogrendszer összefüggésében, amelyben a jogalkotó nem határozta meg kifejezetten és egyértelműen, hogy az eljárás melyik szakaszában támadható meg valamely határozat, és amelyben ezt minden egyes konkrét kereset esetében eseti alapon állapítja meg a bíróság a common law szabályaival összhangban, fennáll-e a 2011/92/EU irányelv (1) 11. cikkének (4) bekezdése szerinti „nem [...] mértéktelenül drága” eljáráshoz való jog abban a nemzeti bíróság előtti eljárásban, amelyben megállapítják, hogy a megfelelő szakaszban került-e sor a szóban forgó konkrét kereset előterjesztésére? |
| --- | --- |

i.

Egy olyan nemzeti jogrendszer összefüggésében, amelyben a jogalkotó nem határozta meg kifejezetten és egyértelműen, hogy az eljárás melyik szakaszában támadható meg valamely határozat, és amelyben ezt minden egyes konkrét kereset esetében eseti alapon állapítja meg a bíróság a common law szabályaival összhangban, fennáll-e a 2011/92/EU irányelv (1) 11. cikkének (4) bekezdése szerinti „nem [...] mértéktelenül drága” eljáráshoz való jog abban a nemzeti bíróság előtti eljárásban, amelyben megállapítják, hogy a megfelelő szakaszban került-e sor a szóban forgó konkrét kereset előterjesztésére?

| ii. | Az a 2011/92/EU irányelv 11. cikkének (4) bekezdése szerinti követelmény, hogy az eljárás „nem lehet mértéktelenül drága”, az irányelvben foglalt, a nyilvánosság részvételére vonatkozó rendelkezések hatálya alá tartozó határozatok, jogi aktusok és mulasztások (nemzeti vagy uniós jogi) jogszerűségének a vitatására irányuló bírósági eljárás összes elemére alkalmazandó-e, vagy csak az ilyen vitatás uniós jogi elemeire (vagy konkrétan csak a vitatásnak az irányelvben foglalt, a nyilvánosság részvételére vonatkozó rendelkezésekkel kapcsolatos kérdéseket érintő elemeire)? |
| --- | --- |

ii.

Az a 2011/92/EU irányelv 11. cikkének (4) bekezdése szerinti követelmény, hogy az eljárás „nem lehet mértéktelenül drága”, az irányelvben foglalt, a nyilvánosság részvételére vonatkozó rendelkezések hatálya alá tartozó határozatok, jogi aktusok és mulasztások (nemzeti vagy uniós jogi) jogszerűségének a vitatására irányuló bírósági eljárás összes elemére alkalmazandó-e, vagy csak az ilyen vitatás uniós jogi elemeire (vagy konkrétan csak a vitatásnak az irányelvben foglalt, a nyilvánosság részvételére vonatkozó rendelkezésekkel kapcsolatos kérdéseket érintő elemeire)?

| iii. | Magában foglalja-e a 2011/92/EU irányelv 11. cikkének (1) bekezdésében szereplő „határozatok, jogi aktusok és mulasztások” kifejezés az engedély iránti kérelem tárgyában folyamatban lévő eljárásban hozott közigazgatási határozatokat, függetlenül attól, hogy e közigazgatási határozatok visszavonhatatlanul és végérvényesen meghatározzák-e a felek jogait? |
| --- | --- |

iii.

Magában foglalja-e a 2011/92/EU irányelv 11. cikkének (1) bekezdésében szereplő „határozatok, jogi aktusok és mulasztások” kifejezés az engedély iránti kérelem tárgyában folyamatban lévő eljárásban hozott közigazgatási határozatokat, függetlenül attól, hogy e közigazgatási határozatok visszavonhatatlanul és végérvényesen meghatározzák-e a felek jogait?

| iv. | A nemzeti bíróság a hatékony bírói jogvédelemnek az uniós környezetvédelmi jog hatálya alá tartozó területeken való biztosítása érdekében úgy köteles-e értelmezni a nemzeti jogot, hogy az a lehető legteljesebb mértékben megfeleljen a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, Aarhusban 1998. június 25-én aláírt ENSZ EGB-egyezmény 9. cikkének (3) bekezdésében kitűzött céloknak a) a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2013. április 17-i 347/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján kijelölt közös érdekű projekt engedélyezésére irányuló eljárás érvényességének vitatására irányuló eljárásban és/vagy b) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv alapján kijelölt európai természeti területre hatással lévő fejlesztés engedélyezésére irányuló eljárás érvényességének vitatására irányuló eljárásban? |
| --- | --- |

iv.

A nemzeti bíróság a hatékony bírói jogvédelemnek az uniós környezetvédelmi jog hatálya alá tartozó területeken való biztosítása érdekében úgy köteles-e értelmezni a nemzeti jogot, hogy az a lehető legteljesebb mértékben megfeleljen a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, Aarhusban 1998. június 25-én aláírt ENSZ EGB-egyezmény 9. cikkének (3) bekezdésében kitűzött céloknak a) a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2013. április 17-i 347/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján kijelölt közös érdekű projekt engedélyezésére irányuló eljárás érvényességének vitatására irányuló eljárásban és/vagy b) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv alapján kijelölt európai természeti területre hatással lévő fejlesztés engedélyezésére irányuló eljárás érvényességének vitatására irányuló eljárásban?

| v. | A iv. a) és/vagy b) kérdésre adandó igenlő válasz esetén az a követelmény, hogy a felpereseknek „[meg kell felelniük] a nemzeti jogrendszerben lefektetett kritériumoknak, amennyiben vannak ilyenek [helyesen: a nemzeti jogban meghatározott kritériumoknak – amennyiben vannak ilyenek –]”, kizárja-e, hogy közvetlenül hatályosnak lehessen tekinteni az egyezményt olyan körülmények között, amikor a felperesek megfeleltek a nemzeti jogban a keresetek benyújtásával kapcsolatban meghatározott kritériumoknak, és/vagy egyértelműen jogosultak keresetet előterjeszteni a) a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2013. április 17-i 347/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján kijelölt közös érdekű projekt engedélyezésére irányuló eljárás érvényességének vitatására irányuló eljárásban és/vagy b) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv alapján kijelölt európai természeti területre hatással lévő fejlesztési projekt engedélyezésére irányuló eljárás érvényességének vitatására irányuló eljárásban? |
| --- | --- |

v.

A iv. a) és/vagy b) kérdésre adandó igenlő válasz esetén az a követelmény, hogy a felpereseknek „[meg kell felelniük] a nemzeti jogrendszerben lefektetett kritériumoknak, amennyiben vannak ilyenek [helyesen: a nemzeti jogban meghatározott kritériumoknak – amennyiben vannak ilyenek –]”, kizárja-e, hogy közvetlenül hatályosnak lehessen tekinteni az egyezményt olyan körülmények között, amikor a felperesek megfeleltek a nemzeti jogban a keresetek benyújtásával kapcsolatban meghatározott kritériumoknak, és/vagy egyértelműen jogosultak keresetet előterjeszteni a) a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2013. április 17-i 347/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján kijelölt közös érdekű projekt engedélyezésére irányuló eljárás érvényességének vitatására irányuló eljárásban és/vagy b) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv alapján kijelölt európai természeti területre hatással lévő fejlesztési projekt engedélyezésére irányuló eljárás érvényességének vitatására irányuló eljárásban?

| vi. | Lehetősége van-e a tagállamoknak arra, hogy jogszabályban kivételeket határozzanak meg azon szabály alól, hogy a környezetvédelmi eljárás nem lehet mértéktelenül drága, ha a 2011/92/EU irányelv vagy a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, Aarhusban 1998. június 25-én aláírt ENSZ EGB-egyezmény nem rögzít ilyen kivételt? |
| --- | --- |

vi.

Lehetősége van-e a tagállamoknak arra, hogy jogszabályban kivételeket határozzanak meg azon szabály alól, hogy a környezetvédelmi eljárás nem lehet mértéktelenül drága, ha a 2011/92/EU irányelv vagy a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, Aarhusban 1998. június 25-én aláírt ENSZ EGB-egyezmény nem rögzít ilyen kivételt?

| vii. | Különösen összeegyeztethető-e a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, Aarhusban 1998. június 25-én aláírt ENSZ EGB-egyezménnyel az állítólagosan jogellenes jogi aktus vagy határozat és a környezetkárosítás közötti okozati összefüggésre vonatkozó nemzeti jogi követelmény, mint az egyezmény 9. cikkének a környezetvédelmi eljárások nem kizáró módon költséges jellegét biztosító (4) bekezdését végrehajtó nemzeti szabályozás alkalmazásának feltétele? |
| --- | --- |

vii.

Különösen összeegyeztethető-e a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, Aarhusban 1998. június 25-én aláírt ENSZ EGB-egyezménnyel az állítólagosan jogellenes jogi aktus vagy határozat és a környezetkárosítás közötti okozati összefüggésre vonatkozó nemzeti jogi követelmény, mint az egyezmény 9. cikkének a környezetvédelmi eljárások nem kizáró módon költséges jellegét biztosító (4) bekezdését végrehajtó nemzeti szabályozás alkalmazásának feltétele?

---

(1)  Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2011. december 13-i 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2011. L 26., 1. o.)

(2)  A transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2013. április 17-i 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 115., 39. o.; helyesbítés: HL L 283., 2014.9.27., 71. o.)

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/8

---

A Protodikeio Rethymnis (Görögország) által 2016. augusztus 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – K elleni büntetőeljárás

(C-475/16. sz. ügy)

(2016/C 428/10)

Az eljárás nyelve: görög

A kérdést előterjesztő bíróság

Protodikeio Rethymnis (Monomeles Plimmeleiodikeio Rethymnis) (Görögország)

Az alapügyben vádlott:

K

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Az EUSZ 19. cikk, valamint az EUMSZ 263., EUMSZ 266. és EUMSZ 267. cikk, továbbá a lojális együttműködés elve (az EUSZ 4. cikk (3) bekezdése), amelyek alapján a tagállamoknak és illetékes hatóságaiknak minden általános vagy különös intézkedést meg kell tenniük az uniós jog megsértésének orvoslása, valamint az Európai Unió Bírósága ítélében foglaltak teljesítése érdekében, különösen ha az uniós szervek erga omnes hatállyal rendelkező aktusai érvényességének kérdése merül fel, arra kötelezik-e a tagállamokat, hogy a Bíróság ítéletében foglaltak teljesítésének biztosítása, valamint ily módon a Szerződések és a Charta megsértésének orvoslása, továbbá a jövőbeni ismételt jogsértések elkerülése érdekében adott esetben hatályon kívül helyezzék vagy módosítsák azon jogi aktust, amellyel egy – a Bíróság által a Szerződések és az Európai Unió Alapjogi Chartájának rendelkezéseivel való összeegyeztethetetlenség (azok megsértése) miatt később érvénytelenné nyilvánított – irányelvet átültettek? |
| --- | --- |

1.

Az EUSZ 19. cikk, valamint az EUMSZ 263., EUMSZ 266. és EUMSZ 267. cikk, továbbá a lojális együttműködés elve (az EUSZ 4. cikk (3) bekezdése), amelyek alapján a tagállamoknak és illetékes hatóságaiknak minden általános vagy különös intézkedést meg kell tenniük az uniós jog megsértésének orvoslása, valamint az Európai Unió Bírósága ítélében foglaltak teljesítése érdekében, különösen ha az uniós szervek erga omnes hatállyal rendelkező aktusai érvényességének kérdése merül fel, arra kötelezik-e a tagállamokat, hogy a Bíróság ítéletében foglaltak teljesítésének biztosítása, valamint ily módon a Szerződések és a Charta megsértésének orvoslása, továbbá a jövőbeni ismételt jogsértések elkerülése érdekében adott esetben hatályon kívül helyezzék vagy módosítsák azon jogi aktust, amellyel egy – a Bíróság által a Szerződések és az Európai Unió Alapjogi Chartájának rendelkezéseivel való összeegyeztethetetlenség (azok megsértése) miatt később érvénytelenné nyilvánított – irányelvet átültettek?

| 2. | Az előző kérdésre figyelemmel értelmezhető-e úgy az EUMSZ 266. cikk (korábbi EK 233. cikk), hogy a „szerv vagy hivatal” kifejezésbe (tág értelemben vagy analógia útján) beletartozik a jogrendjébe a Bíróság által a Szerződések vagy a Charta megsértése miatt később érvénytelenné nyilvánított irányelvet átültető tagállam is, illetve hogy ebben az esetben alkalmazható-e analógia útján az EUMSZ 260. cikk (1) bekezdése? |
| --- | --- |

2.

Az előző kérdésre figyelemmel értelmezhető-e úgy az EUMSZ 266. cikk (korábbi EK 233. cikk), hogy a „szerv vagy hivatal” kifejezésbe (tág értelemben vagy analógia útján) beletartozik a jogrendjébe a Bíróság által a Szerződések vagy a Charta megsértése miatt később érvénytelenné nyilvánított irányelvet átültető tagállam is, illetve hogy ebben az esetben alkalmazható-e analógia útján az EUMSZ 260. cikk (1) bekezdése?

| 3. | Az előző kérdésekre adott lényegében igenlő válaszok esetén, tehát amennyiben fennáll a tagállamok arra irányuló kötelezettsége, hogy az elsődleges uniós jog megsértésének orvoslása érdekében tegyenek meg minden általános vagy különös intézkedést, adott esetben hatályon kívül helyezve vagy módosítva a Bíróság által a Szerződések és a Charta rendelkezéseinek megsértése miatt később érvénytelenné nyilvánított irányelvet átültető jogi aktust, e kötelezettség kiterjed-e a nemzeti bíróságokra is abban az értelemben, hogy azok kötelesek mellőzni az érvénytelenné nyilvánított irányelvet – a jelen ügyben: 2006/24/EK irányelv (1) -, átültető jogi aktus vagy (legalábbis) annak a Chartát és a Szerződéseket sértő részének alkalmazását, valamint ebből eredően nem vehetik figyelembe az ezen aktusok (az irányelv és az azt átültető nemzeti jogi aktus) alapján megszerzett bizonyítékokat? |
| --- | --- |

3.

Az előző kérdésekre adott lényegében igenlő válaszok esetén, tehát amennyiben fennáll a tagállamok arra irányuló kötelezettsége, hogy az elsődleges uniós jog megsértésének orvoslása érdekében tegyenek meg minden általános vagy különös intézkedést, adott esetben hatályon kívül helyezve vagy módosítva a Bíróság által a Szerződések és a Charta rendelkezéseinek megsértése miatt később érvénytelenné nyilvánított irányelvet átültető jogi aktust, e kötelezettség kiterjed-e a nemzeti bíróságokra is abban az értelemben, hogy azok kötelesek mellőzni az érvénytelenné nyilvánított irányelvet – a jelen ügyben: 2006/24/EK irányelv (1) -, átültető jogi aktus vagy (legalábbis) annak a Chartát és a Szerződéseket sértő részének alkalmazását, valamint ebből eredően nem vehetik figyelembe az ezen aktusok (az irányelv és az azt átültető nemzeti jogi aktus) alapján megszerzett bizonyítékokat?

| 4. | A Bíróság által a 2014. április 8-i Digital Rights Ireland Ltd ítélettel (C-293/12 és C-594/12) (2) a Charta megsértése miatt érvénytelenné nyilvánított 2006/24 irányelvet átültető nemzeti szabályozás a Charta 51. cikkének (1) bekezdésében előírtak alapján az uniós jog alkalmazási körébe tartozik-e pusztán azon tény miatt, hogy a 2006/24 irányelvet ülteti át, függetlenül attól, hogy ez utóbbit a Bíróság később érvénytelenné nyilvánította? |
| --- | --- |

4.

A Bíróság által a 2014. április 8-i Digital Rights Ireland Ltd ítélettel (C-293/12 és C-594/12) (2) a Charta megsértése miatt érvénytelenné nyilvánított 2006/24 irányelvet átültető nemzeti szabályozás a Charta 51. cikkének (1) bekezdésében előírtak alapján az uniós jog alkalmazási körébe tartozik-e pusztán azon tény miatt, hogy a 2006/24 irányelvet ülteti át, függetlenül attól, hogy ez utóbbit a Bíróság később érvénytelenné nyilvánította?

| 5. | Figyelemmel arra, hogy a Bíróság által később érvénytelenné nyilvánított 2006/24 irányelv elfogadásának célja, hogy a 2002/58/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdése értelmében európai szinten megvalósítsa a hírközlési szolgáltatók által a bűncselekmények megelőzésének, kivizsgálásának, felderítésének és üldözésének biztosítása érdekében történő adatmegőrzés harmonizált keretét oly módon, hogy ne álljanak fenn akadályok az elektronikus hírközlés belső piacán, a 2006/24 irányelvet átültető nemzeti szabályozás a 2005/58 irányelv 15. cikke (1) bekezdésének keretébe illeszkedik-e, és így a Charta 51. cikkének (1) bekezdésében előírtak alapján az uniós jog alkalmazási körébe tartozik-e? |
| --- | --- |

5.

Figyelemmel arra, hogy a Bíróság által később érvénytelenné nyilvánított 2006/24 irányelv elfogadásának célja, hogy a 2002/58/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdése értelmében európai szinten megvalósítsa a hírközlési szolgáltatók által a bűncselekmények megelőzésének, kivizsgálásának, felderítésének és üldözésének biztosítása érdekében történő adatmegőrzés harmonizált keretét oly módon, hogy ne álljanak fenn akadályok az elektronikus hírközlés belső piacán, a 2006/24 irányelvet átültető nemzeti szabályozás a 2005/58 irányelv 15. cikke (1) bekezdésének keretébe illeszkedik-e, és így a Charta 51. cikkének (1) bekezdésében előírtak alapján az uniós jog alkalmazási körébe tartozik-e?

| 6. | Figyelemmel arra, hogy a valamely uniós tagállam állampolgárral szemben hozott esetleges büntetőítélet, ahogyan az a jelen ügyben fennáll, elkerülhetetlenül e személy uniós jogból eredő szabad mozgáshoz való joga gyakorlásának korlátozását képezi, akkor is, ha e korlátozás főszabályként igazolt, úgy kell-e ezért tekinteni, hogy a vonatkozó büntetőeljárások összességében az uniós jog alkalmazási körébe tartoznak a Charta 51. cikkének (1) bekezdésében előírtak alapján?
  Amennyiben az előző kérdésekre adott válaszok a Charta 51. cikkének (1) bekezdésével összhangban lényegében a Charta alkalmazását eredményezik, akkor: |
| --- | --- |

6.

Figyelemmel arra, hogy a valamely uniós tagállam állampolgárral szemben hozott esetleges büntetőítélet, ahogyan az a jelen ügyben fennáll, elkerülhetetlenül e személy uniós jogból eredő szabad mozgáshoz való joga gyakorlásának korlátozását képezi, akkor is, ha e korlátozás főszabályként igazolt, úgy kell-e ezért tekinteni, hogy a vonatkozó büntetőeljárások összességében az uniós jog alkalmazási körébe tartoznak a Charta 51. cikkének (1) bekezdésében előírtak alapján?

Amennyiben az előző kérdésekre adott válaszok a Charta 51. cikkének (1) bekezdésével összhangban lényegében a Charta alkalmazását eredményezik, akkor:

| 7. | Összeegyeztethető-e a Charta 7., 8. cikkével, valamint 52. cikkének (1) bekezdésével az, hogy a rendőrség a bűnügyi nyomozás során a 2006/24 irányelv alapján és/vagy a 2002/58 irányelv 15. cikkének (1) bekezdése alapján megőrzött adatokhoz hozzáférhet, valamint azokat felhasználhatja sürgős esetekben és különösen a bűncselekmény elkövetésének tettenérése esetén a bíróságnak [vagy valamely független közigazgatási szervnek] az előre meghatározott anyagi jogi és eljárásjogi követelményekkel összhangban adott előzetes jóváhagyása nélkül? |
| --- | --- |

7.

Összeegyeztethető-e a Charta 7., 8. cikkével, valamint 52. cikkének (1) bekezdésével az, hogy a rendőrség a bűnügyi nyomozás során a 2006/24 irányelv alapján és/vagy a 2002/58 irányelv 15. cikkének (1) bekezdése alapján megőrzött adatokhoz hozzáférhet, valamint azokat felhasználhatja sürgős esetekben és különösen a bűncselekmény elkövetésének tettenérése esetén a bíróságnak [vagy valamely független közigazgatási szervnek] az előre meghatározott anyagi jogi és eljárásjogi követelményekkel összhangban adott előzetes jóváhagyása nélkül?

| 8. | A Charta 7., 8. cikkének, valamint 52. cikke (1) bekezdésének értelmében a 2006/24 irányelv és/vagy a 2002/58 irányelv 15. cikkének (1) bekezdése alapján megőrzött adatokhoz való hozzáférést, valamint azok felhasználását kérő rendőrség vagy nem szigorúan igazságszolgáltatási hatóság által lefolytatott bűnügyi nyomozás során, különösen amikor a nyomozás nem a nemzeti jogalkotó által súlyosként meghatározott, pontosan körülhatárolt bűncselekmények megelőzésére, felderítésére és üldözésére irányul, az adatokkal érintett személy esetleges hozzájárulása eltörli-e a bíróságnak [vagy valamely független közigazgatási szervnek] az ezen adatokhoz való hozzáféréshez és az azok felhasználásához az előre meghatározott anyagi jogi és eljárásjogi követelményekkel összhangban adott előzetes jóváhagyásának szükségességét, különös figyelemmel arra, hogy a kért adatok elkerülhetetlenül magukban foglalják harmadik személyek adatait is (például: hívó és hívott fél)? |
| --- | --- |

8.

A Charta 7., 8. cikkének, valamint 52. cikke (1) bekezdésének értelmében a 2006/24 irányelv és/vagy a 2002/58 irányelv 15. cikkének (1) bekezdése alapján megőrzött adatokhoz való hozzáférést, valamint azok felhasználását kérő rendőrség vagy nem szigorúan igazságszolgáltatási hatóság által lefolytatott bűnügyi nyomozás során, különösen amikor a nyomozás nem a nemzeti jogalkotó által súlyosként meghatározott, pontosan körülhatárolt bűncselekmények megelőzésére, felderítésére és üldözésére irányul, az adatokkal érintett személy esetleges hozzájárulása eltörli-e a bíróságnak [vagy valamely független közigazgatási szervnek] az ezen adatokhoz való hozzáféréshez és az azok felhasználásához az előre meghatározott anyagi jogi és eljárásjogi követelményekkel összhangban adott előzetes jóváhagyásának szükségességét, különös figyelemmel arra, hogy a kért adatok elkerülhetetlenül magukban foglalják harmadik személyek adatait is (például: hívó és hívott fél)?

| 9. | Összhangban áll-e a Charta 7., 8. cikkével, valamint 52. cikke (1) bekezdésével annak az ügyész általi puszta engedélyezése, hogy a 2006/24 irányelv és/vagy a 2002/58 irányelv 15. cikkének (1) bekezdése alapján megőrzött adatokhoz a bűnügyi nyomozás során hozzáférjenek, és azokat ez utóbbi során felhasználják, amennyiben hiányzik a bíróságnak [vagy valamely független közigazgatási szervnek] az előre meghatározott anyagi jogi és eljárásjogi követelményekkel összhangban adott előzetes jóváhagyása, különösen amikor a nyomozás nem a nemzeti jogalkotó által súlyosként meghatározott, pontosan körülhatárolt bűncselekmények megelőzésére, felderítésre és üldözésére irányul? |
| --- | --- |

9.

Összhangban áll-e a Charta 7., 8. cikkével, valamint 52. cikke (1) bekezdésével annak az ügyész általi puszta engedélyezése, hogy a 2006/24 irányelv és/vagy a 2002/58 irányelv 15. cikkének (1) bekezdése alapján megőrzött adatokhoz a bűnügyi nyomozás során hozzáférjenek, és azokat ez utóbbi során felhasználják, amennyiben hiányzik a bíróságnak [vagy valamely független közigazgatási szervnek] az előre meghatározott anyagi jogi és eljárásjogi követelményekkel összhangban adott előzetes jóváhagyása, különösen amikor a nyomozás nem a nemzeti jogalkotó által súlyosként meghatározott, pontosan körülhatárolt bűncselekmények megelőzésére, felderítésre és üldözésére irányul?

| 10. | A Bíróság 2014. április 8-i Digital Rights Ireland Ltd ítéletének (C-293/12 és C-594/12, EU:C:2014:238, 60. és 61. pont), valamint a 2006/24 irányelv 1. cikkének (1) bekezdése szerinti „súlyos bűncselekmények” fogalmának fényében e kifejezés az uniós jog önálló fogalmát képezi-e, és amennyiben igen, mi e fogalom azon lényegi tartalma, amelynek alapján egy meghatározott bűncselekmény kellően súlyosnak minősülhet ahhoz, hogy igazolja a 2006/24 irányelv alapján megőrzött adatokhoz való hozzáférést és azok felhasználását? |
| --- | --- |

10.

A Bíróság 2014. április 8-i Digital Rights Ireland Ltd ítéletének (C-293/12 és C-594/12, EU:C:2014:238, 60. és 61. pont), valamint a 2006/24 irányelv 1. cikkének (1) bekezdése szerinti „súlyos bűncselekmények” fogalmának fényében e kifejezés az uniós jog önálló fogalmát képezi-e, és amennyiben igen, mi e fogalom azon lényegi tartalma, amelynek alapján egy meghatározott bűncselekmény kellően súlyosnak minősülhet ahhoz, hogy igazolja a 2006/24 irányelv alapján megőrzött adatokhoz való hozzáférést és azok felhasználását?

| 11. | A Bíróság 2014. április 8-i Digital Rights Ireland Ltd ítéletének (C-293/12 és C-594/12, EU:C:2014:238, 60. és 61. pont) fényében és függetlenül a 2006/24 irányelv 1. cikkének (1) bekezdése szerinti „súlyos bűncselekmények” fogalma önálló jellegétől, a Charta 7., 8. cikke, valamint 52. cikkének (1) bekezdése meghatároz-e olyan általános kritériumokat, amelyek alapján egy meghatározott bűncselekmény kellően súlyosnak minősül ahhoz, hogy igazolja a 2006/24 irányelv, valamint a 2002/58 irányelv 15. cikkének (1) bekezdése alapján megőrzött adatokhoz való hozzáférést és azok felhasználását, és amennyiben igen, melyek ezek a kritériumok? |
| --- | --- |

11.

A Bíróság 2014. április 8-i Digital Rights Ireland Ltd ítéletének (C-293/12 és C-594/12, EU:C:2014:238, 60. és 61. pont) fényében és függetlenül a 2006/24 irányelv 1. cikkének (1) bekezdése szerinti „súlyos bűncselekmények” fogalma önálló jellegétől, a Charta 7., 8. cikke, valamint 52. cikkének (1) bekezdése meghatároz-e olyan általános kritériumokat, amelyek alapján egy meghatározott bűncselekmény kellően súlyosnak minősül ahhoz, hogy igazolja a 2006/24 irányelv, valamint a 2002/58 irányelv 15. cikkének (1) bekezdése alapján megőrzött adatokhoz való hozzáférést és azok felhasználását, és amennyiben igen, melyek ezek a kritériumok?

| 12. | Az előző kérdésre adott lényegében igenlő válasz esetén az arányosság ilyen vizsgálata végső soron a nyomozás tárgyát képező bűncselekmény jellemzőinek a) kizárólag a Bíróság által vagy b) a Bíróság által meghatározott általános kritériumok alapján a nemzeti bíróság által történő értékelését foglalja-e magában? |
| --- | --- |

12.

Az előző kérdésre adott lényegében igenlő válasz esetén az arányosság ilyen vizsgálata végső soron a nyomozás tárgyát képező bűncselekmény jellemzőinek a) kizárólag a Bíróság által vagy b) a Bíróság által meghatározott általános kritériumok alapján a nemzeti bíróság által történő értékelését foglalja-e magában?

| 13. | A Bíróság 2014. április 8-i Digital Rights Ireland Ltd ítéletének (C-293/12 és C-594/12, EU:C:2014:238, 58–68. pont és a rendelkező rész) fényében összhangban áll-e a Charta 7., 8. cikkével, valamint 52. cikke (1) bekezdésével a megszerzett adatokhoz a büntetőeljárásban történő hozzáférés és azok felhasználása a 2006/24 irányelv és/vagy a 2002/58 irányelv 15. cikkének (1) bekezdése értelmében felállított általános adatmegőrzési rendszer alapján, amely rendszer teljesíti a hivatkozott ítélet 60., 61., 62., 67. és 68. pontjában meghatározott feltételeket, de nem teljesíti az ítélet 58., 59., 63. és 64. pontja szerinti feltételeket?
  [vagyis olyan megőrzési rendszerről van szó, amely egyrészről megköveteli a bíróságnak az előre meghatározott anyagi jogi és eljárásjogi követelményekkel összhangban adott előzetes jóváhagyását, különösen a nemzeti jogalkotó által súlyosként meghatározott, pontosan körülhatárolt és felsorolt bűncselekmények megelőzése, felderítése és üldözése érdekében, és amely biztosítja a megőrzött adatok tényleges védelmét a visszaélések veszélyével, valamint valamennyi jogellenes hozzáféréssel és felhasználással szemben (lásd a hivatkozott ítélet 60., 61., 62., 67. és 68. pontját), és másrészről lehetővé teszi az adatok megőrzését a) különbségtétel nélkül valamennyi olyan személy tekintetében, aki elektronikus hírközlési szolgáltatást vesz igénybe, anélkül, hogy e személyek (vádlottak vagy gyanúsítottak) tekintetében olyan tényező állna fenn, amely e személyek és a súlyos bűncselekmény között akár távoli kapcsolatot jelezne, azon körülmény bekövetkezését megelőzően, amelynek tekintetében adatokat kérnek az elektronikus hírközlési szolgáltatóktól; b) anélkül, hogy a kért adatoknak a nyomozás tárgyát képező esemény bekövetkezését megelőzően (i) olyan meghatározott időszakra és/vagy meghatározott földrajzi területre és/vagy meghatározott személyi körre kellene vonatkoznia, amelyek valamilyen módon valamely súlyos bűncselekménnyel hozhatók kapcsolatba,; (ii) olyan személyekre kellene vonatkoznia, akik adatainak megőrzése egyéb okokból hozzájárulhat a súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez és üldözéséhez; c) egy olyan időszakra (a jelen ügyben 12 hónapra) vonatkozóan, amelyet anélkül határoznak meg, hogy bármilyen különbséget tennének a szóban forgó irányelv 5. cikkében szereplő adatkategóriák között azoknak a követett cél szempontjából való esetleges hasznossága alapján vagy az érintett személyek szerint (lásd a hivatkozott ítélet 58., 59., 63. és 64. pontját). |
| --- | --- |

13.

A Bíróság 2014. április 8-i Digital Rights Ireland Ltd ítéletének (C-293/12 és C-594/12, EU:C:2014:238, 58–68. pont és a rendelkező rész) fényében összhangban áll-e a Charta 7., 8. cikkével, valamint 52. cikke (1) bekezdésével a megszerzett adatokhoz a büntetőeljárásban történő hozzáférés és azok felhasználása a 2006/24 irányelv és/vagy a 2002/58 irányelv 15. cikkének (1) bekezdése értelmében felállított általános adatmegőrzési rendszer alapján, amely rendszer teljesíti a hivatkozott ítélet 60., 61., 62., 67. és 68. pontjában meghatározott feltételeket, de nem teljesíti az ítélet 58., 59., 63. és 64. pontja szerinti feltételeket?

[vagyis olyan megőrzési rendszerről van szó, amely egyrészről megköveteli a bíróságnak az előre meghatározott anyagi jogi és eljárásjogi követelményekkel összhangban adott előzetes jóváhagyását, különösen a nemzeti jogalkotó által súlyosként meghatározott, pontosan körülhatárolt és felsorolt bűncselekmények megelőzése, felderítése és üldözése érdekében, és amely biztosítja a megőrzött adatok tényleges védelmét a visszaélések veszélyével, valamint valamennyi jogellenes hozzáféréssel és felhasználással szemben (lásd a hivatkozott ítélet 60., 61., 62., 67. és 68. pontját), és másrészről lehetővé teszi az adatok megőrzését a) különbségtétel nélkül valamennyi olyan személy tekintetében, aki elektronikus hírközlési szolgáltatást vesz igénybe, anélkül, hogy e személyek (vádlottak vagy gyanúsítottak) tekintetében olyan tényező állna fenn, amely e személyek és a súlyos bűncselekmény között akár távoli kapcsolatot jelezne, azon körülmény bekövetkezését megelőzően, amelynek tekintetében adatokat kérnek az elektronikus hírközlési szolgáltatóktól; b) anélkül, hogy a kért adatoknak a nyomozás tárgyát képező esemény bekövetkezését megelőzően (i) olyan meghatározott időszakra és/vagy meghatározott földrajzi területre és/vagy meghatározott személyi körre kellene vonatkoznia, amelyek valamilyen módon valamely súlyos bűncselekménnyel hozhatók kapcsolatba,; (ii) olyan személyekre kellene vonatkoznia, akik adatainak megőrzése egyéb okokból hozzájárulhat a súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez és üldözéséhez; c) egy olyan időszakra (a jelen ügyben 12 hónapra) vonatkozóan, amelyet anélkül határoznak meg, hogy bármilyen különbséget tennének a szóban forgó irányelv 5. cikkében szereplő adatkategóriák között azoknak a követett cél szempontjából való esetleges hasznossága alapján vagy az érintett személyek szerint (lásd a hivatkozott ítélet 58., 59., 63. és 64. pontját).

| 14. | Amennyiben az előző kérdésre adott válasz alapján az ilyen adatokhoz való hozzáférés és azok felhasználása lényegében nincs összhangban a Charta 7., 8. cikkével, valamint 52. cikke (1) bekezdésével, a nemzeti bíróságnak figyelmen kívül kell-e hagynia a Bíróság által érvénytelenné nyilvánított 2006/24 irányelvet átültető nemzeti aktust vagy a 2002/58 irányelv 15. cikkének (1) bekezdésén alapuló aktust, mivel az ellentétes a Chartával, és így nem veheti figyelembe az azok alapján megőrzött és megszerzett adatokat? |
| --- | --- |

14.

Amennyiben az előző kérdésre adott válasz alapján az ilyen adatokhoz való hozzáférés és azok felhasználása lényegében nincs összhangban a Charta 7., 8. cikkével, valamint 52. cikke (1) bekezdésével, a nemzeti bíróságnak figyelmen kívül kell-e hagynia a Bíróság által érvénytelenné nyilvánított 2006/24 irányelvet átültető nemzeti aktust vagy a 2002/58 irányelv 15. cikkének (1) bekezdésén alapuló aktust, mivel az ellentétes a Chartával, és így nem veheti figyelembe az azok alapján megőrzött és megszerzett adatokat?

| 15. | A 2006/24 irányelv, különösen annak (6) preambulumbekezdése fényében, amelynek értelmében „a bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése és üldözése érdekében az adatok megőrzését előíró nemzeti rendelkezések közötti jogi [...] különbségek akadályokat jelentenek az elektronikus hírközlés belső piaca számára”, az irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében kinyilvánított cél alapján, amely „a tagállami rendelkezések harmonizálása”, valamint a további preambulumbekezdések, nevezetesen a [(3), (4), (5), (11) és (21) preambulumbekezdés] fényében, továbbá a Bíróság 2009. február 10-i Írország kontra Parlament és Tanács ítélete (C-301/06, EU:C:2009:68, 70–72. pont) alapján, a 2006/24 irányelvet a belső jogrendbe átültető törvény annak ellenére történő hatályban tartása, hogy az irányelvet a Bíróság érvénytelennek nyilvánította, a belső piac létrehozására és működésére nézve akadályt jelent–e, annak ellenére, hogy még nem lépett hatályba újabb uniós jogi intézkedés? |
| --- | --- |

15.

A 2006/24 irányelv, különösen annak (6) preambulumbekezdése fényében, amelynek értelmében „a bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése és üldözése érdekében az adatok megőrzését előíró nemzeti rendelkezések közötti jogi [...] különbségek akadályokat jelentenek az elektronikus hírközlés belső piaca számára”, az irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében kinyilvánított cél alapján, amely „a tagállami rendelkezések harmonizálása”, valamint a további preambulumbekezdések, nevezetesen a [(3), (4), (5), (11) és (21) preambulumbekezdés] fényében, továbbá a Bíróság 2009. február 10-i Írország kontra Parlament és Tanács ítélete (C-301/06, EU:C:2009:68, 70–72. pont) alapján, a 2006/24 irányelvet a belső jogrendbe átültető törvény annak ellenére történő hatályban tartása, hogy az irányelvet a Bíróság érvénytelennek nyilvánította, a belső piac létrehozására és működésére nézve akadályt jelent–e, annak ellenére, hogy még nem lépett hatályba újabb uniós jogi intézkedés?

| 16. | Közelebbről a 2006/24 irányelvet a belső jogrendbe átültető törvény annak ellenére történő hatályban tartása, hogy az irányelvet a Bíróság érvénytelennek nyilvánította, illetve a 2002/58 irányelv 15. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadott nemzeti törvény hatályban tartása a belső piac létrehozására és működésére nézve akadályt képez-e azon tényre figyelemmel, hogy együttesen vagy vagylagosan:






  a) | a szóban forgó nemzeti szabályozás meghatározza azokat az objektív kritériumokat és anyagi jogi feltételeket, amelyek alapján az illetékes nemzeti hatóságok többek között hozzáférhetnek a forgalmi és helymeghatározó adatokhoz, és azt követően felhasználhatják azokat a bűncselekmények megelőzésének, kivizsgálásának, felderítésének és üldözésének érdekében, de ezek a kritériumok és feltételek a jogellenes tevékenységeknek a nemzeti jogalkotó által az uniós szintű harmonizáció hiányában a mérlegelési jogkörének gyakorlása során összeállított listájára vonatkoznak; |
| --- | --- | --- |

16.

Közelebbről a 2006/24 irányelvet a belső jogrendbe átültető törvény annak ellenére történő hatályban tartása, hogy az irányelvet a Bíróság érvénytelennek nyilvánította, illetve a 2002/58 irányelv 15. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadott nemzeti törvény hatályban tartása a belső piac létrehozására és működésére nézve akadályt képez-e azon tényre figyelemmel, hogy együttesen vagy vagylagosan:

a)

a szóban forgó nemzeti szabályozás meghatározza azokat az objektív kritériumokat és anyagi jogi feltételeket, amelyek alapján az illetékes nemzeti hatóságok többek között hozzáférhetnek a forgalmi és helymeghatározó adatokhoz, és azt követően felhasználhatják azokat a bűncselekmények megelőzésének, kivizsgálásának, felderítésének és üldözésének érdekében, de ezek a kritériumok és feltételek a jogellenes tevékenységeknek a nemzeti jogalkotó által az uniós szintű harmonizáció hiányában a mérlegelési jogkörének gyakorlása során összeállított listájára vonatkoznak;

| b) | a megőrzött adatok védelmére és biztonságára vonatkozó szóban forgó nemzeti szabályozás meghatározza a technikai feltételeket és módokat, de uniós szinten nem harmonizálták e módokat és feltételeket? |
| --- | --- |

b)

a megőrzött adatok védelmére és biztonságára vonatkozó szóban forgó nemzeti szabályozás meghatározza a technikai feltételeket és módokat, de uniós szinten nem harmonizálták e módokat és feltételeket?

| 17. | Az előző kérdések bármelyikére adott igenlő válasz esetén a nemzeti bíróságnak az uniós joggal összhangban mellőznie kell-e a Bíróság által a belső piac létrehozásával és működtetésével fennálló ellentéte miatt érvénytelenné nyilvánított 2006/24 irányelvet átültető nemzeti jogi aktus alkalmazását, és következésképpen nem veheti figyelembe azokat a megőrzött adatokat, amelyekhez a 2006/24 irányelv alapján vagy a 2002/58 irányelv 15. cikkének (1) bekezdése értelmében elfogadott nemzeti szabályozás szerint hozzáférhetett? |
| --- | --- |

17.

Az előző kérdések bármelyikére adott igenlő válasz esetén a nemzeti bíróságnak az uniós joggal összhangban mellőznie kell-e a Bíróság által a belső piac létrehozásával és működtetésével fennálló ellentéte miatt érvénytelenné nyilvánított 2006/24 irányelvet átültető nemzeti jogi aktus alkalmazását, és következésképpen nem veheti figyelembe azokat a megőrzött adatokat, amelyekhez a 2006/24 irányelv alapján vagy a 2002/58 irányelv 15. cikkének (1) bekezdése értelmében elfogadott nemzeti szabályozás szerint hozzáférhetett?

---

(1)  A nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott [helyesen: kezelt] adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. március 15-i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2006 L 105., 54. o.; helyesbítés: HL L 50., 2009. február 21., 52. o.).

(2)  EU:C:2014:238

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/11

---

Az Oberlandesgericht Innsbruck (Ausztria) által 2016. szeptember 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Georg Stollwitzer kontra ÖBB Personenverkehr AG

(C-482/16. sz. ügy)

(2016/C 428/11)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberlandesgericht Innsbruck

Az alapeljárás felei

Felperes: Georg Stollwitzer

Alperes: ÖBB Personenverkehr AG

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni jelenlegi állapotában az uniós jogot, különösen az egyenlő bánásmód általános uniós jogi alapelvét, az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetésnek az EUSZ 6. cikk (3) bekezdése és az Alapjogi Charta 21. cikke értelmében vett általános tilalmát, a munkavállalóknak az EUMSZ 45. cikk szerinti szabad mozgásához kapcsolódós hátrányos megkülönböztetés tilalmát, valamint a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvet (1), hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint amilyen az alapügyben szerepel, amely az Európai Unió Bíróságának Gotthard Starjakob ítéletében (2) megállapított, életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés (nevezetesen a 18. életév betöltését megelőzően teljesített szolgálati időknek az ÖBB-alkalmazottak esetében történő figyelmen kívül hagyása) megszüntetése érdekében a korábbi szabályozás szerint hátrányosan megkülönböztetett ÖBB-alkalmazottak kis részénél figyelembe veszi ugyan a 18. életévet megelőzően teljesített szolgálati időket (mindazonáltal csak a ténylegesen az ÖBB-nél és a hasonló állami vasúti infrastruktúrát létesítő és működtető és/vagy vasúti közlekedési vállalkozásoknál az Európai Unióban, az Európai Gazdasági Térségben és az Európai Unióhoz társulási és/vagy a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodásokkal kapcsolódó országokban teljesített korábbi szolgálati időket), az eredetileg hátrányosan megkülönböztetett ÖBB-alkalmazottak túlnyomó részénél azonban a 18. életévet megelőzően teljesített összes többi szolgálati időt figyelmen kívül hagyja, többek között azokat a szolgálati időket is, amelyek az érintett ÖBB-alkalmazottakat feladataik jobb elvégzésére teszik képessé, mint például az olyan magán- vagy más állami közlekedési és/vagy infrastruktúrát létesítő és üzemeltető vállalatoknál teljesített korábbi szolgálati időket, amelyek előállítják, forgalmazzák vagy karbantartják a munkáltató által felhasznált infrastruktúrát (sínpályához kötött járművek, vasútépítés, vezetéképítés, elektromos és elektronikus berendezések, sínváltó készülékek, pályaudvar-építés és hasonlók), vagy ezekhez hasonló vállalkozások, és ezzel ténylegesen véglegesen fenntartja az életkoron alapuló eltérő bánásmódot a korábbi, hátrányosan megkülönböztető szabályozással érintett ÖBB-alkalmazottak túlnyomó része számára? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni jelenlegi állapotában az uniós jogot, különösen az egyenlő bánásmód általános uniós jogi alapelvét, az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetésnek az EUSZ 6. cikk (3) bekezdése és az Alapjogi Charta 21. cikke értelmében vett általános tilalmát, a munkavállalóknak az EUMSZ 45. cikk szerinti szabad mozgásához kapcsolódós hátrányos megkülönböztetés tilalmát, valamint a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvet (1), hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint amilyen az alapügyben szerepel, amely az Európai Unió Bíróságának Gotthard Starjakob ítéletében (2) megállapított, életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés (nevezetesen a 18. életév betöltését megelőzően teljesített szolgálati időknek az ÖBB-alkalmazottak esetében történő figyelmen kívül hagyása) megszüntetése érdekében a korábbi szabályozás szerint hátrányosan megkülönböztetett ÖBB-alkalmazottak kis részénél figyelembe veszi ugyan a 18. életévet megelőzően teljesített szolgálati időket (mindazonáltal csak a ténylegesen az ÖBB-nél és a hasonló állami vasúti infrastruktúrát létesítő és működtető és/vagy vasúti közlekedési vállalkozásoknál az Európai Unióban, az Európai Gazdasági Térségben és az Európai Unióhoz társulási és/vagy a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodásokkal kapcsolódó országokban teljesített korábbi szolgálati időket), az eredetileg hátrányosan megkülönböztetett ÖBB-alkalmazottak túlnyomó részénél azonban a 18. életévet megelőzően teljesített összes többi szolgálati időt figyelmen kívül hagyja, többek között azokat a szolgálati időket is, amelyek az érintett ÖBB-alkalmazottakat feladataik jobb elvégzésére teszik képessé, mint például az olyan magán- vagy más állami közlekedési és/vagy infrastruktúrát létesítő és üzemeltető vállalatoknál teljesített korábbi szolgálati időket, amelyek előállítják, forgalmazzák vagy karbantartják a munkáltató által felhasznált infrastruktúrát (sínpályához kötött járművek, vasútépítés, vezetéképítés, elektromos és elektronikus berendezések, sínváltó készülékek, pályaudvar-építés és hasonlók), vagy ezekhez hasonló vállalkozások, és ezzel ténylegesen véglegesen fenntartja az életkoron alapuló eltérő bánásmódot a korábbi, hátrányosan megkülönböztető szabályozással érintett ÖBB-alkalmazottak túlnyomó része számára?

| 2. | Azon tagállam magatartása, amely valamely vasúti szállítási vállalkozásnak 100 %-os tulajdonosa és az e vállalkozásnál foglalkoztatott alkalmazottak tényleges munkáltatója, megvalósítja-e a Bíróság által az ítélkezési gyakorlatában e tagállam uniós jogi felelősségére vonatkozóan felállított feltételeket, különösen az uniós jog, például a 2000/78/EK irányelvnek az 1. cikkével összefüggésben a Bíróság több ítéletében (David Hütter ítélet (3), Siegfried Pohl ítélet (4), Gotthard Starjakob ítélet) értelmezett 2. cikke (1) bekezdésének kellően súlyos megsértését, ha a tagállam megkísérli az említett alkalmazottaknak a díjazás utólagos megfizetésére vonatkozó – az Európai Unió Bírósága által több ítéletben (David Hütter ítélet, Siegfried Pohl ítélet, Gotthard Starjakob ítélet) megállapított, többek között az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetésen alapuló, és több nemzeti bírósági ítéletben, többek között az Oberster Gerichtshof által (a 8 ObA 11/15y. számú ítéletében) is elismert – uniós jogi igényét tisztán pénzügyi okokból a 2011. és 2015. évben elfogadott, visszamenőleges hatályú törvénymódosításokkal elhárítani? |
| --- | --- |

2.

Azon tagállam magatartása, amely valamely vasúti szállítási vállalkozásnak 100 %-os tulajdonosa és az e vállalkozásnál foglalkoztatott alkalmazottak tényleges munkáltatója, megvalósítja-e a Bíróság által az ítélkezési gyakorlatában e tagállam uniós jogi felelősségére vonatkozóan felállított feltételeket, különösen az uniós jog, például a 2000/78/EK irányelvnek az 1. cikkével összefüggésben a Bíróság több ítéletében (David Hütter ítélet (3), Siegfried Pohl ítélet (4), Gotthard Starjakob ítélet) értelmezett 2. cikke (1) bekezdésének kellően súlyos megsértését, ha a tagállam megkísérli az említett alkalmazottaknak a díjazás utólagos megfizetésére vonatkozó – az Európai Unió Bírósága által több ítéletben (David Hütter ítélet, Siegfried Pohl ítélet, Gotthard Starjakob ítélet) megállapított, többek között az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetésen alapuló, és több nemzeti bírósági ítéletben, többek között az Oberster Gerichtshof által (a 8 ObA 11/15y. számú ítéletében) is elismert – uniós jogi igényét tisztán pénzügyi okokból a 2011. és 2015. évben elfogadott, visszamenőleges hatályú törvénymódosításokkal elhárítani?

---

(1)  A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (HL 2000. L 303., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet 4. kötet 79. o.)

(2)  C-417/13, EBHT:EU:C:2015:38.

(3)  C-88/08, EBHT:EU:C:2009:381.

(4)  C-429/12, EBHT:EU:C:20:12.

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/12

---

A Giudice di pace di Taranto (Olaszország) által 2016. szeptember 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Antonio Semeraro elleni büntetőeljárás

(C-484/16. sz. ügy)

(2016/C 428/12)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Giudice di pace di Taranto

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

Antonio Semeraro

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Az EUMSZ 83. cikkre és az olasz alkotmány 2. és 3. cikkére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 49., 51., 53. és 54. cikkére figyelemmel ellentétes-e a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló – Olaszországban a 2015. december 15-i 212. sz. decreto legislativóval (törvényerejű rendelet; GURI, általános sorozat, 2016. január 5-i 3. szám) átültetett –, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (1) és különösen annak (9), (66) és (67) preambulumbekezdésével, valamint 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjával a büntetőtörvénykönyv 594. cikke szerinti bűncselekménynek a 2016. január 15-i 7. sz. decreto legislativo 7. és azt követő cikkeivel történő eltörlése?

---

(1)  HL 2012. L 315., 57. o.

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/12

---

A Törvényszék (második tanács) T-216/13. sz., Telefónica kontra Bizottság ügyben 2016. június 28-án hozott ítélete ellen a Telefónica S.A. által 2016. szeptember 11-én benyújtott fellebbezés

(C-487/16. P. sz. ügy)

(2016/C 428/13)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Fellebbező: Telefónica S.A. (képviselők: J. Folguera Crespoés és P. Vidal Martínez abogados)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

| — | A Bíróság a második jogalapban kifejtett okokból helyezze hatályon kívül az ítéletet és semmisítse meg a határozatot (1), megállapítva, hogy a Telefónica magatartása nem minősül cél általi jogsértésnek. |
| --- | --- |

—

A Bíróság a második jogalapban kifejtett okokból helyezze hatályon kívül az ítéletet és semmisítse meg a határozatot (1), megállapítva, hogy a Telefónica magatartása nem minősül cél általi jogsértésnek.

| — | A Bíróság másodlagosan az első jogalapban kifejtett okokból helyezze hatályon kívül az ítéletet, és az ügyet utalja vissza a Törvényszék elé, hogy ez utóbbi végezze el a megtagadott tanúkihallgatást, és az elvégzett bizonyításfelvétel eredményére figyelemmel érdemben határozzon a Telefónica által a Törvényszékhez benyújtott megsemmisítés iránti keresetről. |
| --- | --- |

—

A Bíróság másodlagosan az első jogalapban kifejtett okokból helyezze hatályon kívül az ítéletet, és az ügyet utalja vissza a Törvényszék elé, hogy ez utóbbi végezze el a megtagadott tanúkihallgatást, és az elvégzett bizonyításfelvétel eredményére figyelemmel érdemben határozzon a Telefónica által a Törvényszékhez benyújtott megsemmisítés iránti keresetről.

| — | A Bíróság harmadlagosan a harmadik jogalapban kifejtett okokból:






  — | helyezze hatályon kívül az ítélet rendelkező részének 1) pontját; |
| --- | --- | --- |

—

A Bíróság harmadlagosan a harmadik jogalapban kifejtett okokból:

—

helyezze hatályon kívül az ítélet rendelkező részének 1) pontját;

| — | állapítsa meg a Telefónica magatartásának kevésbé súlyos jellegét és a harmadik fellebbezési jogalapban említett enyhítő körülmények fennállását; és |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a Telefónica magatartásának kevésbé súlyos jellegét és a harmadik fellebbezési jogalapban említett enyhítő körülmények fennállását; és

| — | az említett jogalapban kifejtetteknek megfelelően ezen kevésbé súlyos jellegre és az enyhítő körülményekre tekintettel határozza meg a bírság összege csökkentésének százalékos mértékét. |
| --- | --- |

—

az említett jogalapban kifejtetteknek megfelelően ezen kevésbé súlyos jellegre és az enyhítő körülményekre tekintettel határozza meg a bírság összege csökkentésének százalékos mértékét.

| — | A Bíróság a Bizottságot kötelezze a Telefónica részéről mind az elsőfokú eljárásban, mind pedig a Bíróság előtt ezen eljárásban felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

A Bíróság a Bizottságot kötelezze a Telefónica részéről mind az elsőfokú eljárásban, mind pedig a Bíróság előtt ezen eljárásban felmerült költségek viselésére.

| — | A Bíróság ne kifogásolja e fellebbezés terjedelmét, amely kissé meghaladja a Bíróság gyakorlati útmutatójában javasolt terjedelmet, tekintettel az ügy által a fellebbezőre gyakorolt gazdasági hatásra, valamint az előadott érvek összetettségére. |
| --- | --- |

—

A Bíróság ne kifogásolja e fellebbezés terjedelmét, amely kissé meghaladja a Bíróság gyakorlati útmutatójában javasolt terjedelmet, tekintettel az ügy által a fellebbezőre gyakorolt gazdasági hatásra, valamint az előadott érvek összetettségére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | Az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének és 48. cikke (2) bekezdésének, valamint a Törvényszék eljárási szabályzata 68. cikkének megsértése a tanúkihallgatás iránti kérelem elutasítása miatt. – Azáltal, hogy a Törvényszék megtagadta a kért tanúkihallgatást, a Telefónica képtelen volt a saját védelmére, mivel a Törvényszék az ügy megfelelő elbírálása szempontjából lényeges és döntő bizonyítási eszközt utasított el. A Törvényszék eljárásával szemben négy alapvető kifogás hozható fel: i. a teleológikus ellentmondással kapcsolatos kifogás; ii. az aránytalan bizonyítási teherrel kapcsolatos kifogás; iii. a tanúkihallgatás eredményének megelőlegezésével kapcsolatos kifogás és iv. a súlyozás egyensúlytalanságával kapcsolatos kifogás. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének és 48. cikke (2) bekezdésének, valamint a Törvényszék eljárási szabályzata 68. cikkének megsértése a tanúkihallgatás iránti kérelem elutasítása miatt. – Azáltal, hogy a Törvényszék megtagadta a kért tanúkihallgatást, a Telefónica képtelen volt a saját védelmére, mivel a Törvényszék az ügy megfelelő elbírálása szempontjából lényeges és döntő bizonyítási eszközt utasított el. A Törvényszék eljárásával szemben négy alapvető kifogás hozható fel: i. a teleológikus ellentmondással kapcsolatos kifogás; ii. az aránytalan bizonyítási teherrel kapcsolatos kifogás; iii. a tanúkihallgatás eredményének megelőlegezésével kapcsolatos kifogás és iv. a súlyozás egyensúlytalanságával kapcsolatos kifogás.

| 2. | Az EUMSZ 101. cikk megsértése, mivel a Törvényszék nem megfelelően alkalmazta a cél általi korlátozásokkal kapcsolatos ítélkezési gyakorlatot, valamint az indokolással és az ártatlanság vélelmével kapcsolatos elveket. |
| --- | --- |

2.

Az EUMSZ 101. cikk megsértése, mivel a Törvényszék nem megfelelően alkalmazta a cél általi korlátozásokkal kapcsolatos ítélkezési gyakorlatot, valamint az indokolással és az ártatlanság vélelmével kapcsolatos elveket.

Másodlagosan:

| 3. | A Telefónica által elkövetett jogsértés kevésbé súlyos jellegének és a magatartását jellemző enyhítő körülmények fennállásának mérlegelése során elkövetett hiba. – A Telefónica szerint a Törvényszék a mérlegelés során nem vett figyelembe olyan további tényezőket, amelyek a magatartás kevésbé súlyos jellegére utalnak, és amelyek a Bizottság által nyújtott csökkentéstől nagyobb bírságcsökkentést indokoltak volna. |
| --- | --- |

3.

A Telefónica által elkövetett jogsértés kevésbé súlyos jellegének és a magatartását jellemző enyhítő körülmények fennállásának mérlegelése során elkövetett hiba. – A Telefónica szerint a Törvényszék a mérlegelés során nem vett figyelembe olyan további tényezőket, amelyek a magatartás kevésbé súlyos jellegére utalnak, és amelyek a Bizottság által nyújtott csökkentéstől nagyobb bírságcsökkentést indokoltak volna.

---

(1)  Az EUMSZ 101. cikk szerinti eljárásban (COMP/39.839 – Telefónica/Portugal Telecom ügy) 2013. január 23-án hozott C(2013) 306 final bizottsági határozat.

---

Törvényszék

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/14

---

A Törvényszék 2016. október 11-i ítélete – Søndagsavisen kontra Bizottság

(T-167/14. sz. ügy) (1)

((„Állami támogatások - Az írott sajtó területén történő gyártás és innováció javára nyújtandó támogatási program - Kifogást nem emelő határozat - A támogatási programot a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozat - Az érintettek eljárási jogai - A komoly nehézségek hiánya - Indokolási kötelezettség”))

(2016/C 428/14)

Az eljárás nyelve: dán

Felek

Felperes: Søndagsavisen A/S (Søborg, Dánia) (képviselők kezdetben: M. Honoré és C. Fornø, később: M. Honoré avocats)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: L. Grønfeldt és B. Stromsky meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozó: Dán Királyság (képviselők: C. Thorning meghatalmazott, segítője R. Holdgaard avocat)

Az ügy tárgya

A Dán Királyság által bejelentett, az írott sajtó területén történő gyártás és innováció javára nyújtandó állami támogatási programról szóló [SA.36366 (2013/N)], 2013. november 20-i C (2013) 7870 végleges bizottsági határozat megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Søndagsavisen A/S maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A Søndagsavisen A/S maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Dán Királyság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Dán Királyság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 223., 2014.7.14.

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/14

---

A Törvényszék 2016. október 11-i ítélete – Perry Ellis International Group kontra EUIPO – CG (p)

(T-350/15. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - Egy »p« betűként felfogható európai uniós ábrás védjegy bejelentése - A korábbi P PROTECTIVE és P európai uniós és nemzeti ábrás védjegyek - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”))

(2016/C 428/15)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Perry Ellis International Group Holdings Ltd (Nassau, Bahama-szigetek) (képviselők: O. Günzel, V. Ahmann és C. Tenkhoff ügyvédek)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: D. Stoyanova-Valchanova, M. Fischer és D. Gája meghatalmazottak)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: CG Verwaltungsgesellschaft mbH (Gevelsberg, Németország) (képviselők: T. Körber és T.-E. Vlah ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a CG Verwaltungsgesellschaft és a Perry Ellis International Group Holdings közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2015. április 28-án hozott határozata (R 2441/2014-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Perry Ellis International Group Holdings Ltd-et kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Perry Ellis International Group Holdings Ltd-et kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 270., 2015.8.17.

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/15

---

A Törvényszék 2016. október 11-i ítélete – Guccio Gucci kontra EUIPO – Guess? IP Holder (Négy egymásba fonódó G betű ábrázolása)

(T-461/15. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - Négy egymásba fonódó G betűt ábrázoló európai uniós ábrás védjegy - G korábbi európai uniós, nemzeti és nemzetközi ábrás védjegyek - Viszonylagos kizáró ok - A megjelölések közötti hasonlóság hiánya - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”))

(2016/C 428/16)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Guccio Gucci SpA (Firenze, Olaszország) (képviselők: P. L. Roncaglia, F. Rossi és N. Parrotta ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (képviselő: S. Bonne meghatalmazott)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Guess? IP Holder LP (Los Angeles, Kalifornia, Egyesült Államok) (képviselő: D. McFarland, barrister)

Az ügy tárgya

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Guccio Gucci és a Guess? IP Holder közötti törlési eljárással kapcsolatban 2015. május 27-én hozott határozata (R 2049/2014-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Guccio Gucci SpA-t kötelezi a költségek viselésére, ideértve a Guess? IP Holder LP részéről az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) fellebbezési tanácsa előtti eljárásban felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Guccio Gucci SpA-t kötelezi a költségek viselésére, ideértve a Guess? IP Holder LP részéről az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) fellebbezési tanácsa előtti eljárásban felmerült költségeket is.

---

(1)  HL C 328., 2015.10.5.

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/16

---

A Törvényszék 2016. október 11-i ítélete – Guccio Gucci kontra EUIPO – Guess? IP Holder (Négy egymásba fonódó G-betű ábrája)

(T-753/15. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi védjegy - Négy egymásba fonódó G-betűt ábrázoló, európai uniós ábrás védjegy bejelentése - A korábbi G európai uniós és nemzetközi ábrás védjegyek - Viszonylagos kizáró ok - A megjelölések hasonlóságának hiánya - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”))

(2016/C 428/17)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Guccio Gucci SpA (Firenze, Olaszország) (képviselők: P. L. Roncaglia, F. Rossi és N. Parrotta ügyvédek)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: S. Bonne meghatalmazott)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Guess? IP Holder LP (Los Angeles, Kalifornia, Amerikai Egyesült Államok) (képviselő: D. MacFarland barrister)

Az ügy tárgya

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Guccio Gucci és a Guess? IP Holder közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2015. október 14-én hozott határozata (R 1703/2014-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Guccio Gucci SpA-t kötelezi a költségek viselésére, ideértve a Guess? IP Holder LP részéről az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) fellebbezési tanácsa előtti eljárásban felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

2)

A Guccio Gucci SpA-t kötelezi a költségek viselésére, ideértve a Guess? IP Holder LP részéről az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) fellebbezési tanácsa előtti eljárásban felmerült költségeket is.

---

(1)  HL C 78., 2016.2.29.

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/16

---

A Törvényszék 2016. szeptember 28-i végzése – PAN Europe és társai kontra Bizottság

(T-600/15. sz. ügy) (1)

((„Megsemmisítés iránti kereset - Növényvédő szerek - Szulfoxaflór hatóanyag - Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletébe történő felvétel - Közvetlen érintettség hiánya - Elfogadhatatlanság”))

(2016/C 428/18)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Pesticide Action Network Europe (PAN Europe) (Brüsszel, Belgium), Bee Life European Beekeeping Coordination (Bee Life) (Louvain-la-Neuve, Belgium), Unione nazionale associazioni apicoltori italiani (Unaapi) (Castel San Pietro Terme, Olaszország) (képviselők: B. Kloostra és A. van den Biesen ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: L. Pignataro-Nolin, G. von Rintelen és P. Ondrůšek meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A szulfoxaflór hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról szóló, 2015. július 27-i (EU) 2015/1295 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2015. L 199., 8. o.) megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 2) | A European Crop Protection Association (ECPA), a Dow AgroSciences Ltd és a Dow AgroSciences Iberica SA által előterjesztett beavatkozási kérelemről már nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

2)

A European Crop Protection Association (ECPA), a Dow AgroSciences Ltd és a Dow AgroSciences Iberica SA által előterjesztett beavatkozási kérelemről már nem szükséges határozni.

| 3) | A Pesticide Action Network Europe (PAN Europe), a Bee Life European Beekeeping Coordination (Bee Life) és az Unione nazionale associazioni apicoltori italiani (Unaapi) maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

3)

A Pesticide Action Network Europe (PAN Europe), a Bee Life European Beekeeping Coordination (Bee Life) és az Unione nazionale associazioni apicoltori italiani (Unaapi) maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

| 4) | A PAN Europe, a Bee Life, az Unaapi, a Bizottság, az ECPA, a Dow AgroSciences és a Dow AgroSciences Iberica maga viseli a beavatkozási kérelmével összefüggésben felmerült saját költségeit. |
| --- | --- |

4)

A PAN Europe, a Bee Life, az Unaapi, a Bizottság, az ECPA, a Dow AgroSciences és a Dow AgroSciences Iberica maga viseli a beavatkozási kérelmével összefüggésben felmerült saját költségeit.

---

(1)  HL C 59., 2016.2.15.

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/17

---

2016. szeptember 1-jén benyújtott kereset – IPA kontra Bizottság

(T-635/16. sz. ügy)

(2016/C 428/19)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: SC IPA SA (Bukarest, Románia) (képviselő: L. Vasilescu ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az alperes által kibocsátott, 3241608864. sz., 63 653,58 euró és a 3241608865. sz., 9 690,30 euró megfizetésére vonatkozó 2016. június 28-i terhelési értesítéseket. |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az alperes által kibocsátott, 3241608864. sz., 63 653,58 euró és a 3241608865. sz., 9 690,30 euró megfizetésére vonatkozó 2016. június 28-i terhelési értesítéseket.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes lényegében úgy érvel, hogy a vita a felperes, mint kedvezményezett, szerződéséhez kapcsolódó közvetett költségeinek kiszámítását érinti. A szerződés lejárta után pár évvel a Bizottság hibás formulát írt elő ugyanis a közvetett költségek beszámítását illetően, amely képlet nem összeegyeztethető a szerződési feltételekkel, és sérti a könyvelési ügyvitel általánosan elfogadott elveit és gyakorlatát.

A felperes vitatja, hogy a Bizottság vizsgálatra alapította állításait, és álláspontja szerint anélkül értett egyet a vizsgálat során tett minden megállapítással, hogy észlelte volna, hogy a könyvvizsgálók által a közvetett költségek kiszámításához alkalmazott módszer sérti: i. a kedvezményezettnek a szerződésben is érvényesként elfogadott számviteli és irányítási elveit és gyakorlatát, és ii. a könyvelési ügyvitel általánosan elfogadott elveit és gyakorlatát.

A felperes állítja továbbá, hogy a szerződés közvetett költségei kiszámításának a könyvvizsgáló által alkalmazott és a Bizottság által elfogadott módszerei nem igazoltan eltértek a kedvezményezett számviteli rendszerétől, jóllehet a szerződés szerint minden költséget a kedvezményezett szokásos számviteli és irányítási elveivel és gyakorlatával összhangban kellett meghatározni. A kedvezményezett számviteli rendszere volt a szerződés tekintetében elfogadott egyetlen számviteli rendszer, és nem volt indokolt a kedvezményezettnek a szerződés közvetett költségei beszámítása vonatkozásában fennálló számviteli eljárásainak helyettesítése vagy elutasítása.

Végül a felperes azt állítja, hogy a könyvvizsgálói eljárás során a könyvvizsgáló alulértékelte a szerződés tényleges közvetett költségeit, és a Bizottság, miután teljes mértékben egyetértett a könyvvizsgáló megállapításaival, a vizsgálatban leírt költségeltérések behajtása érdekében kibocsátotta a 3241608864. sz., 63 653,58 euró összeg és a 3241608865. sz., 9 690,30 euró összeg megfizetésére vonatkozó 2016. június 28-i terhelési étesítéseket.

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/18

---

2016. szeptember 19-én benyújtott kereset – Málta kontra Bizottság

(T-653/16. sz. ügy)

(2016/C 428/20)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Máltai Köztársaság (képviselő: A. Buhagiar meghatalmazott)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az 1049/2001/EK rendelet (1) alapján hozott, GESTDEM 2015/5711. sz. alatt nyilvántartásba vett dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelemre vonatkozó, 2016. július 13-i bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az 1049/2001/EK rendelet (1) alapján hozott, GESTDEM 2015/5711. sz. alatt nyilvántartásba vett dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelemre vonatkozó, 2016. július 13-i bizottsági határozatot;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy nem tartották tiszteletben az 1049/2001 rendeletben megállapított eljárási határidőket; |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy nem tartották tiszteletben az 1049/2001 rendeletben megállapított eljárási határidőket;

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy jogellenesen új kérelemként kezeltek egy dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmet; |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy jogellenesen új kérelemként kezeltek egy dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmet;

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a megerősítő kérelmi szakaszban jogellenesen terjesztették ki a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelem tárgyát; |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a megerősítő kérelmi szakaszban jogellenesen terjesztették ki a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelem tárgyát;

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy az alperes olyan dokumentumokat foglalt bele a vitatott határozatba, amelyek harmadik személy számára történő közzététele az 1224/2009 rendelet (2) 113. cikkébe ütközik. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy az alperes olyan dokumentumokat foglalt bele a vitatott határozatba, amelyek harmadik személy számára történő közzététele az 1224/2009 rendelet (2) 113. cikkébe ütközik.

---

(1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.)

(2)  A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelete (HL 2009. L 343., 1. o.).

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/19

---

2016. szeptember 13-án benyújtott kereset – Foshan Lihua Ceramic kontra Bizottság

(T-654/16. sz. ügy)

(2016/C 428/21)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Foshan Lihua Ceramic Co. Ltd (Foshan City, Kína) (képviselők: B. Spinoit és D. Philippe ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2016. július 11-i C (2016) 2136 bizottsági végrehajtási határozatot, amelyben a Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó kerámialapok behozatalára vonatkozóan a 917/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet által kivetett végleges dömpingellenes vám tekintetében elutasította a dömping-vonatkozásokra korlátozódó részleges közbenső felülvizsgálat iránti kérelmet; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2016. július 11-i C (2016) 2136 bizottsági végrehajtási határozatot, amelyben a Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó kerámialapok behozatalára vonatkozóan a 917/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet által kivetett végleges dömpingellenes vám tekintetében elutasította a dömping-vonatkozásokra korlátozódó részleges közbenső felülvizsgálat iránti kérelmet;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes a keresetének alátámasztása érdekében egyetlen jogalapra hivatkozik, amelynek keretében azt állítja, hogy az alperes megsértette az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletnek (1) a 17. cikke (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett 11. cikkének (3) bekezdését és 11. cikkének (5) bekezdését.

---

(1)  HL 2009. L 343., 51. o.

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/19

---

A Közszolgálati Törvényszék F-68/15. sz., Possanzini kontra Frontex ügyben 2016. július 18-án hozott végzése ellen Daniele Possanzini által 2016. szeptember 23-án benyújtott fellebbezés

(T-686/16. P. sz. ügy)

(2016/C 428/22)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Daniele Possanzini (képviselő: S. Pappas ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség

Kérelmek

A fellebbező azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék által 2016. július 18-án hozott, a felperes keresetét elutasító végzést; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék által 2016. július 18-án hozott, a felperes keresetét elutasító végzést;

| — | adjon helyt az első fokon előadott kérelmeknek; |
| --- | --- |

—

adjon helyt az első fokon előadott kérelmeknek;

| — | az eljárásban részt vevő másik felet kötelezze az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

—

az eljárásban részt vevő másik felet kötelezze az összes költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezése alátámasztása érdekében a fellebbező két jogalapra hivatkozik.

| 1. | A két részből álló első jogalap az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex) ügyvezető igazgatójának a személyi állomány értékelési eljárásának bevezetéséről szóló 2009. augusztus 27-i határozata (2009. augusztus 29-i határozat) 11. cikkének az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (1) és (2) bekezdésével együttesen értelmezett (4), (5) és (6) bekezdésén alapul.






  — | Az első rész a Közszolgálati Törvényszék téves jogalkalmazásán alapul, mivel az nem vizsgálta meg a felperes által az első fokú eljárásban felhozott, az ellenjegyző és az értékelő közötti előzetes párbeszéd hiányával kapcsolatos jogalapot |
| --- | --- | --- |

1.

A két részből álló első jogalap az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex) ügyvezető igazgatójának a személyi állomány értékelési eljárásának bevezetéséről szóló 2009. augusztus 27-i határozata (2009. augusztus 29-i határozat) 11. cikkének az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (1) és (2) bekezdésével együttesen értelmezett (4), (5) és (6) bekezdésén alapul.

—

Az első rész a Közszolgálati Törvényszék téves jogalkalmazásán alapul, mivel az nem vizsgálta meg a felperes által az első fokú eljárásban felhozott, az ellenjegyző és az értékelő közötti előzetes párbeszéd hiányával kapcsolatos jogalapot

| — | A második rész a megtámadott végzést érintő téves jogalkalmazáson alapul, mivel abban nem vizsgálták meg hivatalból az ellenjegyző és az értékelő közötti előzetes párbeszéd hiányát. |
| --- | --- |

—

A második rész a megtámadott végzést érintő téves jogalkalmazáson alapul, mivel abban nem vizsgálták meg hivatalból az ellenjegyző és az értékelő közötti előzetes párbeszéd hiányát.

| 2. | A második jogalap a 2009. augusztus 27-i határozat 2. cikke (2) bekezdésének abból adódó megsértésén alapul, hogy nem tartották tiszteletben az értékelő és az ellenjegyző szerepének a Frontexen belüli megkülönböztetését. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap a 2009. augusztus 27-i határozat 2. cikke (2) bekezdésének abból adódó megsértésén alapul, hogy nem tartották tiszteletben az értékelő és az ellenjegyző szerepének a Frontexen belüli megkülönböztetését.

---

| 21.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/20

---

2016. október 7-én benyújtott kereset – Fair deal for expats és társai kontra Bizottság

(T-713/16. sz. ügy)

(2016/C 428/23)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Fair deal for expats (Lauzun, Franciaország) és 8 további felperes (képviselők: R. Croft, L. Nelson, E. Hazzan, Solicitors, P. Green, H. Warwick, M. Gregoire, Barristers)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | az EUMSZ 264. cikk (1) bekezdése alapján nyilvánítsa semmisnek egyrészt az Európai Bizottság elnökének az uniós biztosok testülete tagjaival elektronikus úton a 2016. június 28-án kelt levélben közölt és Juncker elnök által az Európai Parlament 2016. június 28-i brüsszeli teljes ülésén tartott felszólalásban (SPEECH/16/2356) hivatkozott azon utasítását, amely megtiltja, hogy a Bizottság bármilyen hivatalos vagy nem hivatalos tárgyalást folytasson az Egyesült Királyság kormányával azt megelőzően, hogy e kormány az EUSZ 50. cikk alapján bejelentené az Európai Unióból való kilépési szándékát, másrészt pedig az Európai Bizottság elnökének azon kijelentését, amely szerint a fenti utasítást „elnöki rendelkezésként” adta a biztosok testülete tagjainak, ahogyan azt kifejezetten említette az Európai Parlament 2016. június 28-i brüsszeli teljes ülésén tartott fenti beszédében, és amit az említett beszédről kiadott bizottsági sajtóközleménynek (SPEECH/16/2353) mind az angol, mind pedig a francia változata rögzített; valamint |
| --- | --- |

—

az EUMSZ 264. cikk (1) bekezdése alapján nyilvánítsa semmisnek egyrészt az Európai Bizottság elnökének az uniós biztosok testülete tagjaival elektronikus úton a 2016. június 28-án kelt levélben közölt és Juncker elnök által az Európai Parlament 2016. június 28-i brüsszeli teljes ülésén tartott felszólalásban (SPEECH/16/2356) hivatkozott azon utasítását, amely megtiltja, hogy a Bizottság bármilyen hivatalos vagy nem hivatalos tárgyalást folytasson az Egyesült Királyság kormányával azt megelőzően, hogy e kormány az EUSZ 50. cikk alapján bejelentené az Európai Unióból való kilépési szándékát, másrészt pedig az Európai Bizottság elnökének azon kijelentését, amely szerint a fenti utasítást „elnöki rendelkezésként” adta a biztosok testülete tagjainak, ahogyan azt kifejezetten említette az Európai Parlament 2016. június 28-i brüsszeli teljes ülésén tartott fenti beszédében, és amit az említett beszédről kiadott bizottsági sajtóközleménynek (SPEECH/16/2353) mind az angol, mind pedig a francia változata rögzített; valamint

| — | a Bizottságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek öt jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Első jogalap: a megtámadott intézkedéseknek nincs semmilyen, illetve nincs tulajdonképpeni értelemben vett jogi alapja.
  A felperesek előadják a következőket:






  — | nincs olyan jogi alap, amelynek alapján a Bizottság megtagadhatná, hogy a nem kötelező erejű népszavazás eredményét követően tárgyalásokba bocsátkozzon az Egyesült Királyság kormányával vagy másokkal mindaddig, amíg az EUSZ 50. cikk szerinti bármilyen bejelentés függőben van; |
| --- | --- | --- |

1.

Első jogalap: a megtámadott intézkedéseknek nincs semmilyen, illetve nincs tulajdonképpeni értelemben vett jogi alapja.

A felperesek előadják a következőket:

—

nincs olyan jogi alap, amelynek alapján a Bizottság megtagadhatná, hogy a nem kötelező erejű népszavazás eredményét követően tárgyalásokba bocsátkozzon az Egyesült Királyság kormányával vagy másokkal mindaddig, amíg az EUSZ 50. cikk szerinti bármilyen bejelentés függőben van;

| — | a megtámadott intézkedések nem objektív tényezőkön alapulnak, és ésszerűen kikövetkeztethető, hogy azok alapját a kibocsátójuk meggyőződése képezi; |
| --- | --- |

—

a megtámadott intézkedések nem objektív tényezőkön alapulnak, és ésszerűen kikövetkeztethető, hogy azok alapját a kibocsátójuk meggyőződése képezi;

| — | a megtámadott intézkedéseket oly módon fogadták el, hogy az hatáskörrel való visszaélésnek minősül, mivel az, hogy azokat a beszédben „elnöki rendelkezésként” jelentették be, félrevezető volt az Európai Parlament, a Bizottság és egyéb uniós intézmények személyi állománya és tisztviselői, valamint a tagállamok kormányai és az uniós polgárok számára. |
| --- | --- |

—

a megtámadott intézkedéseket oly módon fogadták el, hogy az hatáskörrel való visszaélésnek minősül, mivel az, hogy azokat a beszédben „elnöki rendelkezésként” jelentették be, félrevezető volt az Európai Parlament, a Bizottság és egyéb uniós intézmények személyi állománya és tisztviselői, valamint a tagállamok kormányai és az uniós polgárok számára.

| 2. | Második jogalap: a megtámadott intézkedések az EUMSZ 18. cikkel ellentétes, állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetést tartalmaznak az Egyesült Királysággal és annak állampolgáraival szemben.
  A felperesek előadják a következőket:






  — | a megtámadott intézkedések lényege, hogy megtiltják a Bizottságnak, hogy tárgyalásokat folytasson az Egyesült Királyság kormányának képviselőivel; |
| --- | --- | --- |

2.

Második jogalap: a megtámadott intézkedések az EUMSZ 18. cikkel ellentétes, állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetést tartalmaznak az Egyesült Királysággal és annak állampolgáraival szemben.

A felperesek előadják a következőket:

—

a megtámadott intézkedések lényege, hogy megtiltják a Bizottságnak, hogy tárgyalásokat folytasson az Egyesült Királyság kormányának képviselőivel;

| — | ezáltal az Egyesült Királyság, annak állampolgárai, különösen pedig a felperesek alapvető hátrányba kerülnek; |
| --- | --- |

—

ezáltal az Egyesült Királyság, annak állampolgárai, különösen pedig a felperesek alapvető hátrányba kerülnek;

| — | a megtámadott intézkedések továbbá hátrányos helyzetbe hozzák a felpereseket az alapvető jogaik gyakorlását illetően, ideértve a szabad mozgáshoz való jogukat. |
| --- | --- |

—

a megtámadott intézkedések továbbá hátrányos helyzetbe hozzák a felpereseket az alapvető jogaik gyakorlását illetően, ideértve a szabad mozgáshoz való jogukat.

| 3. | Harmadik jogalap: a megtámadott intézkedések ellentétesek az uniós jog alapján a felpereseket megillető alapvető jogokkal.
  A felperesek előadják a következőket:






  — | a megtámadott intézkedések ellentétesek a felpereseket az EUMSZ 20. cikk (1) bekezdése alapján megillető jogokkal, ideértve többek között a szabad mozgáshoz való, az EUMSZ 20. cikk (2) bekezdésének a) pontja, az EUMSZ 21. cikk (1) bekezdése, az EUMSZ 45. cikk és az EUMSZ 49. cikk, valamint az uniós polgárok jogairól szóló 2004/38/EK irányelv (1) alapján biztosított jogot; |
| --- | --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: a megtámadott intézkedések ellentétesek az uniós jog alapján a felpereseket megillető alapvető jogokkal.

A felperesek előadják a következőket:

—

a megtámadott intézkedések ellentétesek a felpereseket az EUMSZ 20. cikk (1) bekezdése alapján megillető jogokkal, ideértve többek között a szabad mozgáshoz való, az EUMSZ 20. cikk (2) bekezdésének a) pontja, az EUMSZ 21. cikk (1) bekezdése, az EUMSZ 45. cikk és az EUMSZ 49. cikk, valamint az uniós polgárok jogairól szóló 2004/38/EK irányelv (1) alapján biztosított jogot;

| — | a megtámadott intézkedések ellentétesek a felpereseket megillető, az Alapvető Jogok Chartája által biztosított jogokkal. |
| --- | --- |

—

a megtámadott intézkedések ellentétesek a felpereseket megillető, az Alapvető Jogok Chartája által biztosított jogokkal.

| 4. | Negyedik jogalap: a megtámadott intézkedéseket az EUSZ 4. cikk (3) bekezdése szerinti lojális együttműködés elvével ellentétesen fogadták el.
  A felperesek előadják, hogy a megtámadott intézkedések kifejezetten megtiltják a Bizottságnak és a személyi állományának, hogy megfeleljenek a lojális együttműködés elvének azáltal, hogy a Szerződésekből eredő feladatok végrehajtásával összefüggésben segítséget nyújtanak az Egyesült Királyságnak és más uniós intézményeknek. |
| --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: a megtámadott intézkedéseket az EUSZ 4. cikk (3) bekezdése szerinti lojális együttműködés elvével ellentétesen fogadták el.

A felperesek előadják, hogy a megtámadott intézkedések kifejezetten megtiltják a Bizottságnak és a személyi állományának, hogy megfeleljenek a lojális együttműködés elvének azáltal, hogy a Szerződésekből eredő feladatok végrehajtásával összefüggésben segítséget nyújtanak az Egyesült Királyságnak és más uniós intézményeknek.

| 5. | Ötödik jogalap: a megtámadott intézkedések jogellenesek annyiban, amennyiben azokat egészben vagy részben abból a célból fogadták el, hogy más uniós tagállamok állampolgárait elrettentsék vagy visszatartsák az uniós tagsággal kapcsolatos véleményeik szabad kinyilvánításától, amit az Alapvető Jogok Chartájának 11. cikke is védelemben részesít. |
| --- | --- |

5.

Ötödik jogalap: a megtámadott intézkedések jogellenesek annyiban, amennyiben azokat egészben vagy részben abból a célból fogadták el, hogy más uniós tagállamok állampolgárait elrettentsék vagy visszatartsák az uniós tagsággal kapcsolatos véleményeik szabad kinyilvánításától, amit az Alapvető Jogok Chartájának 11. cikke is védelemben részesít.

---

(1)  Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 158., 77. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 5. kötet, 46. o.).

---