# Euroopan unionin C 436/24.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 436 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 59. vuosikerta24. marraskuuta 2016 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 436

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

59. vuosikerta24. marraskuuta 2016

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2013–2014Istunnot 18.–21. marraskuuta 2013
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu
  EUVL C 53 E, 25.2.2014 .HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2013–2014Istunnot 18.–21. marraskuuta 2013
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu
  EUVL C 53 E, 25.2.2014 .HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu

EUVL C 53 E, 25.2.2014

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 20. marraskuuta 2013 |
| 2016/C 436/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2013 Euroopan unionin toimielinten kotipaikan sijainnista (2012/2308(INI)) | 2 |
| | Torstai 21. marraskuuta 2013 |
| 2016/C 436/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 Dohan kehitysohjelman tilasta ja Maailman kauppajärjestön (WTO) yhdeksännen ministerikokouksen valmisteluista (2013/2740(RSP)) | 6 |
| 2016/C 436/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelmasta – Uutta kipinää Euroopan yrittäjyyteen (2013/2532(RSP)) | 11 |
| 2016/C 436/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan toteuttamisesta (neuvoston Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta antaman vuosittaisen selvityksen pohjalta) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI)) | 17 |
| 2016/C 436/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 Euroopan puolustuksen teollisesta ja teknologisesta perustasta (2013/2125(INI)) | 26 |
| 2016/C 436/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 komission tiedonannosta Talous- ja rahaliitolle vahvempi sosiaalinen ulottuvuus (2013/2841(RSP)) | 35 |
| 2016/C 436/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 Bangladeshin ihmisoikeuksista ja tulevista vaaleista (2013/2951(RSP)) | 39 |
| 2016/C 436/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 Qatarin siirtotyöläisten tilanteesta (2013/2952(RSP)) | 42 |
| 2016/C 436/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 oikeudenmukaisesta oikeudenkäytöstä Boliviassa ja erityisesti Előd Tóásón ja Mario Tadićin tapauksista (2013/2953(RSP)) | 45 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 20. marraskuuta 2013

2016/C 436/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2013 Euroopan unionin toimielinten kotipaikan sijainnista (2012/2308(INI))

2

Torstai 21. marraskuuta 2013

2016/C 436/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 Dohan kehitysohjelman tilasta ja Maailman kauppajärjestön (WTO) yhdeksännen ministerikokouksen valmisteluista (2013/2740(RSP))

6

2016/C 436/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelmasta – Uutta kipinää Euroopan yrittäjyyteen (2013/2532(RSP))

11

2016/C 436/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan toteuttamisesta (neuvoston Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta antaman vuosittaisen selvityksen pohjalta) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

17

2016/C 436/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 Euroopan puolustuksen teollisesta ja teknologisesta perustasta (2013/2125(INI))

26

2016/C 436/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 komission tiedonannosta Talous- ja rahaliitolle vahvempi sosiaalinen ulottuvuus (2013/2841(RSP))

35

2016/C 436/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 Bangladeshin ihmisoikeuksista ja tulevista vaaleista (2013/2951(RSP))

39

2016/C 436/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 Qatarin siirtotyöläisten tilanteesta (2013/2952(RSP))

42

2016/C 436/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 oikeudenmukaisesta oikeudenkäytöstä Boliviassa ja erityisesti Előd Tóásón ja Mario Tadićin tapauksista (2013/2953(RSP))

45

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 19. marraskuuta 2013 |
| 2016/C 436/10 | Euroopan parlamentin päätös 19. marraskuuta 2013 talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, talousarvioyhteistyötä ja moitteetonta varainhoitoa koskevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen tekemisestä (2011/2152(ACI)) | 47 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 19. marraskuuta 2013

2016/C 436/10

Euroopan parlamentin päätös 19. marraskuuta 2013 talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, talousarvioyhteistyötä ja moitteetonta varainhoitoa koskevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen tekemisestä (2011/2152(ACI))

47

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | Tiistai 19. marraskuuta 2013 |
| 2016/C 436/11 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP)) | 49 |
| 2016/C 436/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. marraskuuta 2013 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 7/2013 varainhoitovuodeksi 2013, pääluokka III – Komissio (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD)) | 52 |
| 2016/C 436/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. marraskuuta 2013 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 8/2013 varainhoitovuodeksi 2013, pääluokka III – Komissio (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD)) | 54 |
| 2016/C 436/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana building materials, Espanja) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD)) | 56 |
| 2016/C 436/15 | P7_TA(2013)0460Yhteinen Erasmus -ohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman, YHTEINEN ERASMUS, perustamisesta (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman Erasmus+ perustamisesta ja päätösten N:o 1719/2006/EY, 1720/2006/EY ja 1298/2008/EY kumoamisesta | 59 |
| 2016/C 436/16 | P7_TA(2013)0461Luova Eurooppa -ohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luova Eurooppa -ohjelman perustamisesta (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta | 60 |
| 2016/C 436/17 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston asetukseksi vuosina 2014–2020 toteutettavasta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP)) | 61 |
| 2016/C 436/18 | P7_TA(2013)0463Verkkojen Eurooppa -väline ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta | 62 |
| 2016/C 436/19 | P7_TA(2013)0464Euroopan laajuinen liikenneverkko ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta | 63 |
| 2016/C 436/20 | P7_TA(2013)0465Maatalous- ja kalastustilastot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen maataloustilasto- ja kalastustilastoalan säädösten muuttamisesta (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi tiettyjen maataloustilasto- ja kalastustilastoalan säädösten muuttamisesta | 64 |
| 2016/C 436/21 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi julkisia hankintoja koskevan sopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE)) | 65 |
| 2016/C 436/22 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä tehdyn yleissopimuksen 25 ja 26 artiklaan tehdyn muutoksen hyväksymisestä Euroopan unionin puolesta (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE)) | 66 |
| 2016/C 436/23 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi ITER-hankkeen lisätutkimusohjelmasta (2014–2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE)) | 67 |
| 2016/C 436/24 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020 täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2014–2018) (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE)) | 76 |
| 2016/C 436/25 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi välineen perustamisesta ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS)) | 106 |
| 2016/C 436/26 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi unionin tuesta ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen avustusohjelmille Bulgariassa, Liettuassa ja Slovakiassa (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE)) | 122 |
| | Keskiviikko 20. marraskuuta 2013 |
| 2016/C 436/27 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 sovittelukomitean talousarviomenettelyssä hyväksymästä Euroopan unionin yleistä talousarviota varainhoitovuodeksi 2014 koskevasta yhteisestä tekstistä (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD)) | 140 |
| 2016/C 436/28 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi joustovälineen varojen käyttöön ottamisesta (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD)) | 160 |
| 2016/C 436/29 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2013 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 9/2013 varainhoitovuodeksi 2013, pääluokka III – Komissio (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD)) | 162 |
| 2016/C 436/30 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 26 kohdan mukaisesti (kuivuus ja metsäpalot Romaniassa ja tulvat Saksassa, Itävallassa ja Tšekissä) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD)) | 203 |
| 2016/C 436/31 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi joustovälineen varojen käyttöön ottamisesta (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD)) | 204 |
| 2016/C 436/32 | P7_TA(2013)0477Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 876/2002 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 kumoamisesta | 206 |
| 2016/C 436/33 | P7_TA(2013)0478Makrotaloudellisen rahoitusavun myöntäminen Jordanialle ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Jordanian hašemiittiselle kuningaskunnalle (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2013/EU antamiseksi makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Jordanian hašemiittiselle kuningaskunnalle | 208 |
| 2016/C 436/34 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi huumausaineiden lähtöaineita koskevan Euroopan unionin ja Venäjän federaation välisen sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE)) | 209 |
| 2016/C 436/35 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi päätöksen 2009/935/YOS muuttamisesta siltä osin kuin on kyse niiden kolmansien valtioiden ja organisaatioiden luettelosta, joiden kanssa Europol tekee sopimuksia (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS)) | 210 |
| 2016/C 436/36 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi eurooppalaiseen tutkimusinfrastruktuurikonsortioon (ERIC) sovellettavasta yhteisön oikeudellisesta kehyksestä annetun asetuksen (EY) N:o 723/2009 muuttamisesta (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE)) | 211 |
| 2016/C 436/37 | P7_TA(2013)0482Eurooppalaisia rahastoja koskevat yhteiset säännökset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteiseen strategiakehykseen kuuluvia Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta | 212 |
| 2016/C 436/38 | P7_TA(2013)0483Euroopan sosiaalirahasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta | 216 |
| 2016/C 436/39 | P7_TA(2013)0484Euroopan aluekehitysrahasto ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoite ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta | 217 |
| 2016/C 436/40 | P7_TA(2013)0485Euroopan aluekehitysrahasto ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoite ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi erityissäännöksistä Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen tukemiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä | 219 |
| 2016/C 436/41 | P7_TA(2013)0486Koheesiorahasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi koheesiorahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 kumoamisesta (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o ...2013 antamiseksi koheesiorahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 kumoamisesta | 221 |
| 2016/C 436/42 | P7_TA(2013)0487Eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) 5 päivänä heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1082/2006 muuttamisesta yhtymien perustamisen ja toteuttamisen selkeyttämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen (EY) N:o 1082/2006 muuttamisesta tällaisten yhtymien perustamisen ja toiminnan selkeyttämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi | 223 |
| 2016/C 436/43 | P7_TA(2013)0488Julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapaino ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) | 225 |
| 2016/C 436/44 | Euroopan parlamentin tarkistukset 20. marraskuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sijoitustuotteita koskevista avaintietoasiakirjoista (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) | 241 |
| 2016/C 436/45 | P7_TA(2013)0490YMP:n rahoitus, hallinnointi ja seuranta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta | 270 |
| 2016/C 436/46 | P7_TA(2013)0491Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta | 272 |
| 2016/C 436/47 | P7_TA(2013)0492Maataloustuotteiden yhteinen markkinajärjestely ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä (YMJ-asetus) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta | 274 |
| 2016/C 436/48 | P7_TA(2013)0493YMP:n tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettävät suorat tuet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta | 277 |
| 2016/C 436/49 | P7_TA(2013)0494Tukea maaseudun kehittämiseen koskevat siirtymäsäännökset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tukea maaseudun kehittämiseen koskevista siirtymäsäännöksistä, asetuksen (EU) N:o [...] [RD] muuttamisesta varojen ja niiden jaon osalta vuonna 2014 sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 ja asetusten (EU) N:o [...] [DP], (EU) N:o [...] [HR] ja (EU) N:o [...] [sCMO] muuttamisesta niiden soveltamisen osalta vuonna 2014 (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi eräistä maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) myönnettävää tukea koskevista siirtymäsäännöksistä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta varojen ja niiden jaon osalta vuonna 2014 sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1307/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta niiden soveltamisen osalta vuonna 2014 | 279 |
| 2016/C 436/50 | P7_TA(2013)0495Tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa ja tiettyjen jäsenvaltioiden maksusitoumusten vapauttamissääntöjä koskevat säännökset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten sekä maksusitoumusten vapauttamissääntöjen osalta tietyissä jäsenvaltioissa (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta tiettyjen sääntöjen osalta, jotka koskevat rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa, maksusitoumusten vapauttamissääntöjä tiettyjen jäsenvaltioiden osalta ja loppumaksun maksamista | 281 |
| 2016/C 436/51 | P7_TA(2013)0496Tietyille jäsenvaltioille Euroopan sosiaalirahastosta myönnettävä määräraha ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tietyille jäsenvaltioille Euroopan sosiaalirahastosta myönnettävästä määrärahasta (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tietyille jäsenvaltioille Euroopan sosiaalirahastosta myönnettävästä määrärahasta | 282 |
| 2016/C 436/52 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Kiribatin tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE)) | 283 |
| | Torstai 21. marraskuuta 2013 |
| 2016/C 436/53 | P7_TA(2013)0499Horisontti 2020 – Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma (2014–2020) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta Horisontti 2020 (2014–2020) (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta Horisontti 2020 (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta | 284 |
| 2016/C 436/54 | P7_TA(2013)0500Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta | 288 |
| 2016/C 436/55 | P7_TA(2013)0501Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin strateginen innovaatio-ohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta: EIT:n toimet innovatiivisen Euroopan edistämiseksi (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 2013/.../EU antamiseksi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta: EIT:n antama panos innovatiivisen Euroopan edistämiseen | 292 |
| 2016/C 436/56 | P7_TA(2013)0502Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 294/2008 muuttamisesta (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 294/2008 muuttamisesta | 293 |
| 2016/C 436/57 | P7_TA(2013)0503Yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma (2014–2020) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman perustamisesta (2014–2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) (2014–2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1639/2006/EY kumoamisesta | 294 |
| 2016/C 436/58 | P7_TA(2013)0504Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanoa koskeva erityisohjelma *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020(2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 21. marraskuuta 2013, neuvoston päätöksen antamiseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020(2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) | 295 |
| 2016/C 436/59 | P7_TA(2013)0505Euroopan tilastot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 223/2009 muuttamisesta (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 223/2009 muuttamisesta(ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti) | 380 |
| 2016/C 436/60 | P7_TA(2013)0506Sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskeva ohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (EaSI-ohjelma) ja eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta annetun päätöksen N:o 283/2010/EU muuttamisesta | 390 |
| 2016/C 436/61 | P7_TA(2013)0507Ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelma (Life) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 614/2007 kumoamisesta | 392 |
| 2016/C 436/62 | P7_TA(2013)0508Verotusta koskeva toimintaohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin verotusta kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman (Fiscalis 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1482/2007/EY kumoamisesta (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BEuroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan unionin verotusjärjestelmien toimintaa kaudella 2014–2020 parantavan toimintaohjelman (Fiscalis 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1482/2007/EY kumoamisesta | 394 |
| 2016/C 436/63 | P7_TA(2013)0509Tullitoimintaa koskeva toimintaohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin tullitoimintaa kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman (Tulli 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 624/2007/EY kumoamisesta (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AEuroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan unionin tullitoimintaa kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman (Tulli 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 624/2007/EY kumoamisesta | 395 |
| 2016/C 436/64 | P7_TA(2013)0510Vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminta (Solvenssi II) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) annetun direktiivin 2009/138/EY muuttamisesta direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamisen aloittamiselle asetettujen määräaikojen ja tiettyjen direktiivien kumoamisajankohdan osalta (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi direktiivin 2009/138/EY (Solvenssi II) muuttamisesta direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamisen aloittamiselle asetettujen määräaikojen ja tiettyjen direktiivien (Solvenssi I) kumoamisajankohdan osalta | 397 |

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 19. marraskuuta 2013

2016/C 436/11

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

49

2016/C 436/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. marraskuuta 2013 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 7/2013 varainhoitovuodeksi 2013, pääluokka III – Komissio (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

52

2016/C 436/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. marraskuuta 2013 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 8/2013 varainhoitovuodeksi 2013, pääluokka III – Komissio (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

54

2016/C 436/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana building materials, Espanja) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

56

2016/C 436/15

P7_TA(2013)0460Yhteinen Erasmus -ohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman, YHTEINEN ERASMUS, perustamisesta (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman Erasmus+ perustamisesta ja päätösten N:o 1719/2006/EY, 1720/2006/EY ja 1298/2008/EY kumoamisesta

59

2016/C 436/16

P7_TA(2013)0461Luova Eurooppa -ohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luova Eurooppa -ohjelman perustamisesta (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta

60

2016/C 436/17

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston asetukseksi vuosina 2014–2020 toteutettavasta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

61

2016/C 436/18

P7_TA(2013)0463Verkkojen Eurooppa -väline ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta

62

2016/C 436/19

P7_TA(2013)0464Euroopan laajuinen liikenneverkko ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta

63

2016/C 436/20

P7_TA(2013)0465Maatalous- ja kalastustilastot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen maataloustilasto- ja kalastustilastoalan säädösten muuttamisesta (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi tiettyjen maataloustilasto- ja kalastustilastoalan säädösten muuttamisesta

64

2016/C 436/21

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi julkisia hankintoja koskevan sopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

65

2016/C 436/22

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä tehdyn yleissopimuksen 25 ja 26 artiklaan tehdyn muutoksen hyväksymisestä Euroopan unionin puolesta (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

66

2016/C 436/23

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi ITER-hankkeen lisätutkimusohjelmasta (2014–2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

67

2016/C 436/24

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020 täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2014–2018) (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

76

2016/C 436/25

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi välineen perustamisesta ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

106

2016/C 436/26

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi unionin tuesta ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen avustusohjelmille Bulgariassa, Liettuassa ja Slovakiassa (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

122

Keskiviikko 20. marraskuuta 2013

2016/C 436/27

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 sovittelukomitean talousarviomenettelyssä hyväksymästä Euroopan unionin yleistä talousarviota varainhoitovuodeksi 2014 koskevasta yhteisestä tekstistä (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

140

2016/C 436/28

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi joustovälineen varojen käyttöön ottamisesta (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

160

2016/C 436/29

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2013 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 9/2013 varainhoitovuodeksi 2013, pääluokka III – Komissio (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

162

2016/C 436/30

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 26 kohdan mukaisesti (kuivuus ja metsäpalot Romaniassa ja tulvat Saksassa, Itävallassa ja Tšekissä) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

203

2016/C 436/31

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi joustovälineen varojen käyttöön ottamisesta (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

204

2016/C 436/32

P7_TA(2013)0477Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 876/2002 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 kumoamisesta

206

2016/C 436/33

P7_TA(2013)0478Makrotaloudellisen rahoitusavun myöntäminen Jordanialle ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Jordanian hašemiittiselle kuningaskunnalle (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2013/EU antamiseksi makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Jordanian hašemiittiselle kuningaskunnalle

208

2016/C 436/34

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi huumausaineiden lähtöaineita koskevan Euroopan unionin ja Venäjän federaation välisen sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

209

2016/C 436/35

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi päätöksen 2009/935/YOS muuttamisesta siltä osin kuin on kyse niiden kolmansien valtioiden ja organisaatioiden luettelosta, joiden kanssa Europol tekee sopimuksia (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

210

2016/C 436/36

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi eurooppalaiseen tutkimusinfrastruktuurikonsortioon (ERIC) sovellettavasta yhteisön oikeudellisesta kehyksestä annetun asetuksen (EY) N:o 723/2009 muuttamisesta (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

211

2016/C 436/37

P7_TA(2013)0482Eurooppalaisia rahastoja koskevat yhteiset säännökset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteiseen strategiakehykseen kuuluvia Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta

212

2016/C 436/38

P7_TA(2013)0483Euroopan sosiaalirahasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta

216

2016/C 436/39

P7_TA(2013)0484Euroopan aluekehitysrahasto ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoite ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta

217

2016/C 436/40

P7_TA(2013)0485Euroopan aluekehitysrahasto ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoite ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi erityissäännöksistä Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen tukemiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä

219

2016/C 436/41

P7_TA(2013)0486Koheesiorahasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi koheesiorahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 kumoamisesta (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o ...2013 antamiseksi koheesiorahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 kumoamisesta

221

2016/C 436/42

P7_TA(2013)0487Eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) 5 päivänä heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1082/2006 muuttamisesta yhtymien perustamisen ja toteuttamisen selkeyttämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen (EY) N:o 1082/2006 muuttamisesta tällaisten yhtymien perustamisen ja toiminnan selkeyttämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi

223

2016/C 436/43

P7_TA(2013)0488Julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapaino ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

225

2016/C 436/44

Euroopan parlamentin tarkistukset 20. marraskuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sijoitustuotteita koskevista avaintietoasiakirjoista (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD))

241

2016/C 436/45

P7_TA(2013)0490YMP:n rahoitus, hallinnointi ja seuranta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta

270

2016/C 436/46

P7_TA(2013)0491Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta

272

2016/C 436/47

P7_TA(2013)0492Maataloustuotteiden yhteinen markkinajärjestely ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä (YMJ-asetus) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta

274

2016/C 436/48

P7_TA(2013)0493YMP:n tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettävät suorat tuet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta

277

2016/C 436/49

P7_TA(2013)0494Tukea maaseudun kehittämiseen koskevat siirtymäsäännökset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tukea maaseudun kehittämiseen koskevista siirtymäsäännöksistä, asetuksen (EU) N:o [...] [RD] muuttamisesta varojen ja niiden jaon osalta vuonna 2014 sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 ja asetusten (EU) N:o [...] [DP], (EU) N:o [...] [HR] ja (EU) N:o [...] [sCMO] muuttamisesta niiden soveltamisen osalta vuonna 2014 (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi eräistä maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) myönnettävää tukea koskevista siirtymäsäännöksistä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta varojen ja niiden jaon osalta vuonna 2014 sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1307/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta niiden soveltamisen osalta vuonna 2014

279

2016/C 436/50

P7_TA(2013)0495Tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa ja tiettyjen jäsenvaltioiden maksusitoumusten vapauttamissääntöjä koskevat säännökset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten sekä maksusitoumusten vapauttamissääntöjen osalta tietyissä jäsenvaltioissa (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta tiettyjen sääntöjen osalta, jotka koskevat rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa, maksusitoumusten vapauttamissääntöjä tiettyjen jäsenvaltioiden osalta ja loppumaksun maksamista

loppumaksun maksamista

281

2016/C 436/51

P7_TA(2013)0496Tietyille jäsenvaltioille Euroopan sosiaalirahastosta myönnettävä määräraha ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tietyille jäsenvaltioille Euroopan sosiaalirahastosta myönnettävästä määrärahasta (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tietyille jäsenvaltioille Euroopan sosiaalirahastosta myönnettävästä määrärahasta

282

2016/C 436/52

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Kiribatin tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

283

Torstai 21. marraskuuta 2013

2016/C 436/53

P7_TA(2013)0499Horisontti 2020 – Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma (2014–2020) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta Horisontti 2020 (2014–2020) (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta Horisontti 2020 (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta

284

2016/C 436/54

P7_TA(2013)0500Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta

288

2016/C 436/55

P7_TA(2013)0501Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin strateginen innovaatio-ohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta: EIT:n toimet innovatiivisen Euroopan edistämiseksi (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 2013/.../EU antamiseksi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta: EIT:n antama panos innovatiivisen Euroopan edistämiseen

292

2016/C 436/56

P7_TA(2013)0502Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 294/2008 muuttamisesta (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 294/2008 muuttamisesta

293

2016/C 436/57

P7_TA(2013)0503Yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma (2014–2020) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman perustamisesta (2014–2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) (2014–2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1639/2006/EY kumoamisesta

294

2016/C 436/58

P7_TA(2013)0504Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanoa koskeva erityisohjelma *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020(2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 21. marraskuuta 2013, neuvoston päätöksen antamiseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020(2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

295

2016/C 436/59

P7_TA(2013)0505Euroopan tilastot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 223/2009 muuttamisesta (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 223/2009 muuttamisesta(ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti)

380

2016/C 436/60

P7_TA(2013)0506Sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskeva ohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (EaSI-ohjelma) ja eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta annetun päätöksen N:o 283/2010/EU muuttamisesta

390

2016/C 436/61

P7_TA(2013)0507Ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelma (Life) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 614/2007 kumoamisesta

392

2016/C 436/62

P7_TA(2013)0508Verotusta koskeva toimintaohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin verotusta kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman (Fiscalis 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1482/2007/EY kumoamisesta (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BEuroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan unionin verotusjärjestelmien toimintaa kaudella 2014–2020 parantavan toimintaohjelman (Fiscalis 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1482/2007/EY kumoamisesta

394

2016/C 436/63

P7_TA(2013)0509Tullitoimintaa koskeva toimintaohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin tullitoimintaa kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman (Tulli 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 624/2007/EY kumoamisesta (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AEuroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan unionin tullitoimintaa kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman (Tulli 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 624/2007/EY kumoamisesta

395

2016/C 436/64

P7_TA(2013)0510Vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminta (Solvenssi II) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) annetun direktiivin 2009/138/EY muuttamisesta direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamisen aloittamiselle asetettujen määräaikojen ja tiettyjen direktiivien kumoamisajankohdan osalta (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi direktiivin 2009/138/EY (Solvenssi II) muuttamisesta direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamisen aloittamiselle asetettujen määräaikojen ja tiettyjen direktiivien (Solvenssi I) kumoamisajankohdan osalta

397

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

24.11.2016

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2013–2014

Istunnot 18.–21. marraskuuta 2013

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu

  EUVL C 53 E, 25.2.2014
  .

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 20. marraskuuta 2013

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/2

---

P7_TA(2013)0498

Euroopan unionin toimielinten kotipaikan sijainti

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2013 Euroopan unionin toimielinten kotipaikan sijainnista (2012/2308(INI))

(2016/C 436/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 232 ja 341 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 232 ja 341 artiklan,

| — | ottaa huomioon perussopimuksien liitteenä olevan, Euroopan unionin toimielinten ja tiettyjen elinten, laitosten ja yksikköjen kotipaikan sijainnista tehdyn pöytäkirjan N:o 6, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimuksien liitteenä olevan, Euroopan unionin toimielinten ja tiettyjen elinten, laitosten ja yksikköjen kotipaikan sijainnista tehdyn pöytäkirjan N:o 6,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 10, 14 ja 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 10, 14 ja 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon näihin asioihin erityisesti 21. kesäkuuta 1958 (1) antamassaan suosituksessa, 7. heinäkuuta 1981 EY:n toimielinten ja erityisesti Euroopan parlamentin kotipaikan sijainnista antamassaan päätöslauselmassa (2), hallitustenväliselle konferenssille 13. huhtikuuta 2000 (3) antamissaan suosituksissa sekä seuraavissa päätöslauselmissa esittämänsä kannan: 8. kesäkuuta 2011 annettu päätöslauselma sijoittamisesta tulevaisuuteen: uusi monivuotinen rahoituskehys kilpailukykyistä, kestävää ja osallistavaa Euroopan unionia varten (4), 10. toukokuuta 2012 annettu päätöslauselma vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010, pääluokka I – Euroopan parlamentti (5), 16. helmikuuta 2012 annettu päätöslauselma vuoden 2013 talousarviomenettelyn suuntaviivoista, pääluokka I – Euroopan parlamentti, pääluokka II – Neuvosto, pääluokka IV – Tuomioistuin, pääluokka V – Tilintarkastustuomioistuin, pääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, pääluokka VII – Alueiden komitea, pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu, pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto (6), 29. maaliskuuta 2012 annettu päätöslauselma ennakkoarviosta Euroopan parlamentin tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2013 (7) ja 4. heinäkuuta 2012 annettu päätöslauselma vuoden 2013 talousarvioesitystä käsittelevän kolmikantakokouksen neuvotteluvaltuuksista (8); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon näihin asioihin erityisesti 21. kesäkuuta 1958 (1) antamassaan suosituksessa, 7. heinäkuuta 1981 EY:n toimielinten ja erityisesti Euroopan parlamentin kotipaikan sijainnista antamassaan päätöslauselmassa (2), hallitustenväliselle konferenssille 13. huhtikuuta 2000 (3) antamissaan suosituksissa sekä seuraavissa päätöslauselmissa esittämänsä kannan: 8. kesäkuuta 2011 annettu päätöslauselma sijoittamisesta tulevaisuuteen: uusi monivuotinen rahoituskehys kilpailukykyistä, kestävää ja osallistavaa Euroopan unionia varten (4), 10. toukokuuta 2012 annettu päätöslauselma vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010, pääluokka I – Euroopan parlamentti (5), 16. helmikuuta 2012 annettu päätöslauselma vuoden 2013 talousarviomenettelyn suuntaviivoista, pääluokka I – Euroopan parlamentti, pääluokka II – Neuvosto, pääluokka IV – Tuomioistuin, pääluokka V – Tilintarkastustuomioistuin, pääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, pääluokka VII – Alueiden komitea, pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu, pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto (6), 29. maaliskuuta 2012 annettu päätöslauselma ennakkoarviosta Euroopan parlamentin tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2013 (7) ja 4. heinäkuuta 2012 annettu päätöslauselma vuoden 2013 talousarvioesitystä käsittelevän kolmikantakokouksen neuvotteluvaltuuksista (8);

| — | ottaa huomioon komissiolle ja neuvostolle esitetyt kirjalliset kysymykset E-000181/2007, E-006174/2009, E-006258/2009, E-002934/2012, E-002935/2012, E-004134/2012 ja E-004135/2012, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle ja neuvostolle esitetyt kirjalliset kysymykset E-000181/2007, E-006174/2009, E-006258/2009, E-002934/2012, E-002935/2012, E-004134/2012 ja E-004135/2012,

| — | ottaa huomioon pääsihteerin syyskuussa 2002 ja elokuussa 2013 antamat raportit kolmen työskentelypaikkakunnan säilyttämisestä aiheutuvista kustannuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pääsihteerin syyskuussa 2002 ja elokuussa 2013 antamat raportit kolmen työskentelypaikkakunnan säilyttämisestä aiheutuvista kustannuksista,

| — | ottaa huomioon puhemiehistön ja budjettivaliokunnan yhteisen työryhmän laatiman raportin parlamentin talousarviosta vuodeksi 2012, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puhemiehistön ja budjettivaliokunnan yhteisen työryhmän laatiman raportin parlamentin talousarviosta vuodeksi 2012,

| — | ottaa huomioon toimintakertomuksensa vuosilta 1993–1999, 1999–2004, 2004–2009 ja 2009–2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toimintakertomuksensa vuosilta 1993–1999, 1999–2004, 2004–2009 ja 2009–2011,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön ja erityisesti asiat C-230/81 (9) ja C-345/95 (10) sekä yhdistetyt asiat C-237/11 ja C-238/11 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön ja erityisesti asiat C-230/81 (9) ja C-345/95 (10) sekä yhdistetyt asiat C-237/11 ja C-238/11 (11),

| — | ottaa huomioon One Seat -kampanjassa laaditun vetoomuksen 630/2006, jota tuki yli miljoona unionin kansalaista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon One Seat -kampanjassa laaditun vetoomuksen 630/2006, jota tuki yli miljoona unionin kansalaista,

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 pidetyssä täysistunnossa toimitetun äänestyksen, jossa jäsenten enemmistö (78 prosenttia) kehotti jäsenvaltioita tarkistamaan kantaansa, jonka mukaan Strasbourg on parlamentin virallinen kotipaikka, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 pidetyssä täysistunnossa toimitetun äänestyksen, jossa jäsenten enemmistö (78 prosenttia) kehotti jäsenvaltioita tarkistamaan kantaansa, jonka mukaan Strasbourg on parlamentin virallinen kotipaikka,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 3 kohdan, 29, 41, 48, 74 a ja 201 artiklan sekä 202 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 3 kohdan, 29, 41, 48, 74 a ja 201 artiklan sekä 202 artiklan 4 kohdan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot (A7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot (A7-0350/2013),

| A. | ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 341 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden hallitukset vahvistavat yhteisellä sopimuksella unionin toimielinten kotipaikat; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 341 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden hallitukset vahvistavat yhteisellä sopimuksella unionin toimielinten kotipaikat;

| B. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tämän perussopimuksiin liitetyssä pöytäkirjassa N:o 6, jossa Bryssel vahvistettiin komission ja neuvoston – jonka istunnot pidetään Luxemburgissa huhtikuussa, kesäkuussa ja lokakuussa – sekä talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean kotipaikaksi, Luxemburg Euroopan unionin tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan investointipankin kotipaikaksi, Frankfurt Euroopan keskuspankin kotipaikaksi ja Haag Euroopan poliisiviraston kotipaikaksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tämän perussopimuksiin liitetyssä pöytäkirjassa N:o 6, jossa Bryssel vahvistettiin komission ja neuvoston – jonka istunnot pidetään Luxemburgissa huhtikuussa, kesäkuussa ja lokakuussa – sekä talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean kotipaikaksi, Luxemburg Euroopan unionin tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan investointipankin kotipaikaksi, Frankfurt Euroopan keskuspankin kotipaikaksi ja Haag Euroopan poliisiviraston kotipaikaksi;

| C. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden päätös kotipaikoista tehtiin laajemman sopimuksen yhteydessä, jossa otettiin huomioon Euroopan unionin ja sen toimielinten historiallinen kehitys sekä maantieteellistä hajauttamista koskevat näkökohdat; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden päätös kotipaikoista tehtiin laajemman sopimuksen yhteydessä, jossa otettiin huomioon Euroopan unionin ja sen toimielinten historiallinen kehitys sekä maantieteellistä hajauttamista koskevat näkökohdat;

| D. | ottaa huomioon Euroopan parlamentin erityisen ja ainutlaatuisen tehtävän ainoana toimielimenä, joka on suoraan vastuuvelvollinen unionin kansalaisille ja kansalaisten suoraan valitsema, ja ottaa lisäksi huomioon, että parlamentin toimenkuva on muuttunut eniten kaikkiin muihin unionin toimielimiin nähden, joten tässä mietinnössä keskitytään ensisijaisesti parlamentin kotipaikkaan ja työskentelyjärjestelyihin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon Euroopan parlamentin erityisen ja ainutlaatuisen tehtävän ainoana toimielimenä, joka on suoraan vastuuvelvollinen unionin kansalaisille ja kansalaisten suoraan valitsema, ja ottaa lisäksi huomioon, että parlamentin toimenkuva on muuttunut eniten kaikkiin muihin unionin toimielimiin nähden, joten tässä mietinnössä keskitytään ensisijaisesti parlamentin kotipaikkaan ja työskentelyjärjestelyihin;

| E. | ottaa huomioon, että perussopimusten liitteenä olevassa pöytäkirjassa N:o 6 määrätään, että Euroopan parlamentin kotipaikka on Strasbourg, jossa pidetään kaksitoista kuukausittaista täysistuntoa, mukaan lukien talousarviota käsittelevä istunto, ja että ylimääräiset täysistunnot pidetään Brysselissä, parlamentin valiokunnat kokoontuvat Brysselissä ja parlamentin pääsihteeristö ja sen osastot sijaitsevat edelleen Luxemburgissa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että perussopimusten liitteenä olevassa pöytäkirjassa N:o 6 määrätään, että Euroopan parlamentin kotipaikka on Strasbourg, jossa pidetään kaksitoista kuukausittaista täysistuntoa, mukaan lukien talousarviota käsittelevä istunto, ja että ylimääräiset täysistunnot pidetään Brysselissä, parlamentin valiokunnat kokoontuvat Brysselissä ja parlamentin pääsihteeristö ja sen osastot sijaitsevat edelleen Luxemburgissa;

| F. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 10 ja 14 artiklassa todetaan, että Euroopan unioni on edustuksellinen demokratia ja että Euroopan parlamentti edustaa suoraan kansalaisia unionin tasolla ja toimii yhdessä neuvoston kanssa lainsäätäjänä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 10 ja 14 artiklassa todetaan, että Euroopan unioni on edustuksellinen demokratia ja että Euroopan parlamentti edustaa suoraan kansalaisia unionin tasolla ja toimii yhdessä neuvoston kanssa lainsäätäjänä;

| G. | ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 232 artiklan mukaisesti parlamentti vahvistaa itse työjärjestyksensä, jonka nojalla se voi päättää istuntojaksojen pituudesta perussopimusten ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 232 artiklan mukaisesti parlamentti vahvistaa itse työjärjestyksensä, jonka nojalla se voi päättää istuntojaksojen pituudesta perussopimusten ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti;

| H. | ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin on todennut, että kotipaikan sijainti ei saa olla este parlamentin hyvälle toiminnalle; toteaa, että tuomioistuin on lisäksi todennut, että vaikka useasta työskentelypaikkakunnasta aiheutuu haittaa ja kuluja, kotipaikan tai työskentelypaikkakuntien muuttaminen vaatisi perussopimusten muuttamista ja siten jäsenvaltioiden hyväksyntää; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin on todennut, että kotipaikan sijainti ei saa olla este parlamentin hyvälle toiminnalle; toteaa, että tuomioistuin on lisäksi todennut, että vaikka useasta työskentelypaikkakunnasta aiheutuu haittaa ja kuluja, kotipaikan tai työskentelypaikkakuntien muuttaminen vaatisi perussopimusten muuttamista ja siten jäsenvaltioiden hyväksyntää;

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on täysin muuttunut 78 lähetetystä jäsenestä koostuneesta neuvoa-antavasta elimestä, joka lähinnä käytännön syistä jakoi toimitilansa Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen kanssa Strasbourgissa, täysin itsenäiseksi suoraan valituksi parlamentiksi, jossa on tällä hetkellä 766 jäsentä ja joka on yhdenvertainen lainsäätäjä neuvoston kanssa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on täysin muuttunut 78 lähetetystä jäsenestä koostuneesta neuvoa-antavasta elimestä, joka lähinnä käytännön syistä jakoi toimitilansa Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen kanssa Strasbourgissa, täysin itsenäiseksi suoraan valituksi parlamentiksi, jossa on tällä hetkellä 766 jäsentä ja joka on yhdenvertainen lainsäätäjä neuvoston kanssa;

| J. | toteaa, että lainsäädäntökapasiteetin kasvun osoituksena on yhteispäätösmenettelyjen (nykyään tavallisia lainsäätämismenettelyjä) määrän lisääntyminen 165:stä vuosina 1993–1999 454:ään vuosina 2004–2009; toteaa, että niiden määrä on vielä kasvanut nykyisen vaalikauden aikana; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että lainsäädäntökapasiteetin kasvun osoituksena on yhteispäätösmenettelyjen (nykyään tavallisia lainsäätämismenettelyjä) määrän lisääntyminen 165:stä vuosina 1993–1999 454:ään vuosina 2004–2009; toteaa, että niiden määrä on vielä kasvanut nykyisen vaalikauden aikana;

| K. | toteaa, että parlamentin roolin muuttuminen näkyy myös toimielinten välisten kokousten lisääntymisenä 150 prosentilla 16 000:sta arviolta 40 000:een vuodesta 2009 vuoteen 2013 sekä jatkuvina neuvotteluina ja kolmikantakokouksina komission, neuvoston ja yksittäisten jäsenvaltioiden kanssa, koska ne ovat nyt osa lainsäädäntömenettelyä, mikä on johtanut siihen, että asioista päästään huomattavasti useammin sopimukseen ensimmäisessä käsittelyssä; toteaa, että tällaisten tapausten määrä on lisääntynyt 28 prosentista vuosina 1999–2004 72 prosenttiin vuosina 2004–2009; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että parlamentin roolin muuttuminen näkyy myös toimielinten välisten kokousten lisääntymisenä 150 prosentilla 16 000:sta arviolta 40 000:een vuodesta 2009 vuoteen 2013 sekä jatkuvina neuvotteluina ja kolmikantakokouksina komission, neuvoston ja yksittäisten jäsenvaltioiden kanssa, koska ne ovat nyt osa lainsäädäntömenettelyä, mikä on johtanut siihen, että asioista päästään huomattavasti useammin sopimukseen ensimmäisessä käsittelyssä; toteaa, että tällaisten tapausten määrä on lisääntynyt 28 prosentista vuosina 1999–2004 72 prosenttiin vuosina 2004–2009;

| L. | ottaa huomioon, että parlamentin istuntokalenterin rakenne (joka vahvistettiin Edinburghin huippukokouksessa vuonna 1992) on vanhempi kuin kaikki parlamentin tehtäviin Maastrichtin, Amsterdamin, Nizzan ja Lissabonin sopimuksilla tehdyt muutokset; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että parlamentin istuntokalenterin rakenne (joka vahvistettiin Edinburghin huippukokouksessa vuonna 1992) on vanhempi kuin kaikki parlamentin tehtäviin Maastrichtin, Amsterdamin, Nizzan ja Lissabonin sopimuksilla tehdyt muutokset;

| M. | ottaa huomioon, että neuvosto ja Eurooppa-neuvosto ovat jo keskittäneet työskentelynsä Brysseliin ja että kaikki Eurooppa-neuvoston kokoukset, jotka aikaisemmin pidettiin aina puheenjohtajavaltiossa, pidetään nyt siellä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että neuvosto ja Eurooppa-neuvosto ovat jo keskittäneet työskentelynsä Brysseliin ja että kaikki Eurooppa-neuvoston kokoukset, jotka aikaisemmin pidettiin aina puheenjohtajavaltiossa, pidetään nyt siellä;

| N. | ottaa huomioon, että lainsäädäntöelinten virallisten kotipaikkojen välinen maantieteellinen etäisyys (435 km) erottaa parlamentin neuvoston ja komission lisäksi myös muista sidosryhmistä, kuten valtioista riippumattomista järjestöistä, kansalaisyhteiskunnan organisaatioista ja jäsenvaltioiden edustajista sekä yhdestä maailman suurimpiin kuuluvista kansainvälisistä journalistiyhteisöistä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että lainsäädäntöelinten virallisten kotipaikkojen välinen maantieteellinen etäisyys (435 km) erottaa parlamentin neuvoston ja komission lisäksi myös muista sidosryhmistä, kuten valtioista riippumattomista järjestöistä, kansalaisyhteiskunnan organisaatioista ja jäsenvaltioiden edustajista sekä yhdestä maailman suurimpiin kuuluvista kansainvälisistä journalistiyhteisöistä;

| O. | ottaa huomioon, että parlamentin toiminnan maantieteellisestä hajauttamisesta aiheutuvat vuotuiset lisäkustannukset ovat arvioiden mukaan 156 miljoonan ja 204 miljoonan euron välillä (12), mikä vastaa noin 10:tä prosenttia parlamentin vuotuisesta talousarviosta; toteaa, että myös ympäristövaikutukset ovat merkittävät ja että kolmen työskentelypaikkakunnan välisistä matkoista aiheutuvat hiilidioksidipäästöt ovat arviolta 11 000:n (13) ja 19 000 tonnin (14) välillä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että parlamentin toiminnan maantieteellisestä hajauttamisesta aiheutuvat vuotuiset lisäkustannukset ovat arvioiden mukaan 156 miljoonan ja 204 miljoonan euron välillä (12), mikä vastaa noin 10:tä prosenttia parlamentin vuotuisesta talousarviosta; toteaa, että myös ympäristövaikutukset ovat merkittävät ja että kolmen työskentelypaikkakunnan välisistä matkoista aiheutuvat hiilidioksidipäästöt ovat arviolta 11 000:n (13) ja 19 000 tonnin (14) välillä;

| P. | ottaa huomioon, että parlamentin nykyisillä työskentelyjärjestelyillä aiheutetaan ylimääräisiä kustannuksia ja matkoja myös muille unionin toimielimille, erityisesti komissiolle ja neuvostolle, sekä jäsenvaltioiden edustustoille, toimittajille ja kansalaisyhteiskunnan edustajille; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että parlamentin nykyisillä työskentelyjärjestelyillä aiheutetaan ylimääräisiä kustannuksia ja matkoja myös muille unionin toimielimille, erityisesti komissiolle ja neuvostolle, sekä jäsenvaltioiden edustustoille, toimittajille ja kansalaisyhteiskunnan edustajille;

| Q. | toteaa, että 78 prosenttia kaikista henkilöstösääntöjen alaisen parlamentin henkilöstön matkoista (keskimäärin 3 172 kuukaudessa) on suoraa seurausta parlamentin toiminnan maantieteellisestä hajauttamisesta; toteaa, että parlamentin Strasbourgin rakennuksia käytetään nykyisin vain 42 päivänä vuodessa (ne ovat siis käyttämättöminä 89 prosenttia ajasta) mutta niissä on kuitenkin oltava lämmitys ja henkilöstö ja niitä on ylläpidettävä vuoden ympäri; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että 78 prosenttia kaikista henkilöstösääntöjen alaisen parlamentin henkilöstön matkoista (keskimäärin 3 172 kuukaudessa) on suoraa seurausta parlamentin toiminnan maantieteellisestä hajauttamisesta; toteaa, että parlamentin Strasbourgin rakennuksia käytetään nykyisin vain 42 päivänä vuodessa (ne ovat siis käyttämättöminä 89 prosenttia ajasta) mutta niissä on kuitenkin oltava lämmitys ja henkilöstö ja niitä on ylläpidettävä vuoden ympäri;

| R. | toteaa, että parlamentin maantieteellisestä hajauttamisesta aiheutuvat kustannukset ovat tärkeä mahdollinen säästökohde, erityisesti vallitsevissa taloudellisissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että parlamentin maantieteellisestä hajauttamisesta aiheutuvat kustannukset ovat tärkeä mahdollinen säästökohde, erityisesti vallitsevissa taloudellisissa olosuhteissa;

| S. | ottaa huomioon, että parlamentti on siitä lähtien, kun se vuonna 1958 ehdotti, että sen tulisi sijaita lähellä neuvostoa ja komissiota, lukuisissa mietinnöissä, julkilausumissa ja kannanotoissa toistuvasti ilmaissut toivovansa, että sen työskentely voitaisiin järjestää käytännöllisemmin ja tehokkaammin; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että parlamentti on siitä lähtien, kun se vuonna 1958 ehdotti, että sen tulisi sijaita lähellä neuvostoa ja komissiota, lukuisissa mietinnöissä, julkilausumissa ja kannanotoissa toistuvasti ilmaissut toivovansa, että sen työskentely voitaisiin järjestää käytännöllisemmin ja tehokkaammin;

| T. | ottaa huomioon, että unionin kansalaiset – mukaan luettuina yhtä toimipaikkaa koskevaa vetoomusta tukeneet yli miljoona kansalaista – ovat toistuvasti ilmaisseet tyytymättömyytensä nykyisiin järjestelyihin; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että unionin kansalaiset – mukaan luettuina yhtä toimipaikkaa koskevaa vetoomusta tukeneet yli miljoona kansalaista – ovat toistuvasti ilmaisseet tyytymättömyytensä nykyisiin järjestelyihin;

| U. | toteaa, että parlamentin oikeus päättää itse organisaatiotaan koskevista järjestelyistä kuuluu parlamentaarisen järjestelmän merkittäviin kysymyksiin; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että parlamentin oikeus päättää itse organisaatiotaan koskevista järjestelyistä kuuluu parlamentaarisen järjestelmän merkittäviin kysymyksiin;

| V. | toteaa, että tässä mietinnössä käsiteltyjen kysymysten lisäksi on myös muita olennaisia kysymyksiä, jotka ovat välittömässä yhteydessä Euroopan parlamentin asemaan ja sen tehtävään Euroopan unionin toimielinjärjestelmässä ja joita ei tähän mennessä ole ratkaistu vakuuttavalla tavalla; katsoo, että niihin kuuluvat äänioikeus, mielenilmauksilta suojattua aluetta koskevat järjestelyt, koskemattomuuskysymykset, parlamentin jäsenten asemaa koskevia sääntöjä koskevat kysymykset ja muut kysymykset, jotka on siirrettävä joko parlamentin oikeuden piiriin päättää itse organisaatiotaan koskevista järjestelyistä yleisen päätösvallan puitteissa tai vähintään tavallisen lainsäätämisjärjestyksen piiriin yhteispäätösmenettelyn puitteissa; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että tässä mietinnössä käsiteltyjen kysymysten lisäksi on myös muita olennaisia kysymyksiä, jotka ovat välittömässä yhteydessä Euroopan parlamentin asemaan ja sen tehtävään Euroopan unionin toimielinjärjestelmässä ja joita ei tähän mennessä ole ratkaistu vakuuttavalla tavalla; katsoo, että niihin kuuluvat äänioikeus, mielenilmauksilta suojattua aluetta koskevat järjestelyt, koskemattomuuskysymykset, parlamentin jäsenten asemaa koskevia sääntöjä koskevat kysymykset ja muut kysymykset, jotka on siirrettävä joko parlamentin oikeuden piiriin päättää itse organisaatiotaan koskevista järjestelyistä yleisen päätösvallan puitteissa tai vähintään tavallisen lainsäätämisjärjestyksen piiriin yhteispäätösmenettelyn puitteissa;

| 1. | katsoo, että Euroopan parlamentti on ainoa unionin kansalaisia suoraan edustava elin, minkä vuoksi olisi tunnustettava sen oikeus päättää työskentelyjärjestelyistä, mukaan luettuna oikeus päättää, missä ja milloin se kokoontuu; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että Euroopan parlamentti on ainoa unionin kansalaisia suoraan edustava elin, minkä vuoksi olisi tunnustettava sen oikeus päättää työskentelyjärjestelyistä, mukaan luettuna oikeus päättää, missä ja milloin se kokoontuu;

| 2. | katsoo, että Euroopan parlamentti voisi työskennellä tehokkaammin sekä kustannustehokkaammalla ja ympäristöä säästävämmällä tavalla, mikäli se sijaitsisi yhdellä ainoalla paikkakunnalla; huomauttaa, että kuukausittaisesta siirtymisestä Brysselin ja Strasbourgin välillä on tullut symbolisesti kielteinen asia useimpien unionin kansalaisten silmissä, mikä tahraa unionin julkista kuvaa erityisesti näinä aikoina, jolloin talouskriisin vuoksi jäsenvaltioissa on toteutettu huomattavia ja kipeitä menoleikkauksia; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että Euroopan parlamentti voisi työskennellä tehokkaammin sekä kustannustehokkaammalla ja ympäristöä säästävämmällä tavalla, mikäli se sijaitsisi yhdellä ainoalla paikkakunnalla; huomauttaa, että kuukausittaisesta siirtymisestä Brysselin ja Strasbourgin välillä on tullut symbolisesti kielteinen asia useimpien unionin kansalaisten silmissä, mikä tahraa unionin julkista kuvaa erityisesti näinä aikoina, jolloin talouskriisin vuoksi jäsenvaltioissa on toteutettu huomattavia ja kipeitä menoleikkauksia;

| 3. | katsoo, että on täysin oikeutettua käynnistää keskustelu parlamentin oikeudesta päättää työskentelyjärjestelyistään, mukaan luettuna oikeudesta päättää, missä ja milloin se kokoontuu; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että on täysin oikeutettua käynnistää keskustelu parlamentin oikeudesta päättää työskentelyjärjestelyistään, mukaan luettuna oikeudesta päättää, missä ja milloin se kokoontuu;

| 4. | sitoutuu siksi aloittamaan SEU-sopimuksen 48 artiklan mukaisen tavanomaisen perussopimusten tarkistusmenettelyn sellaisten muutosten ehdottamiseksi SEUT-sopimuksen 341 artiklaan ja pöytäkirjaan N:o 6, jotka ovat tarpeen, jotta parlamentti voisi päättää kotipaikkansa sijainnista ja sisäisestä organisaatiostaan; |
| --- | --- |

4.

sitoutuu siksi aloittamaan SEU-sopimuksen 48 artiklan mukaisen tavanomaisen perussopimusten tarkistusmenettelyn sellaisten muutosten ehdottamiseksi SEUT-sopimuksen 341 artiklaan ja pöytäkirjaan N:o 6, jotka ovat tarpeen, jotta parlamentti voisi päättää kotipaikkansa sijainnista ja sisäisestä organisaatiostaan;

| 5. | päättää olla antamatta suosituksia unionin muiden toimielinten kotipaikoista; |
| --- | --- |

5.

päättää olla antamatta suosituksia unionin muiden toimielinten kotipaikoista;

| 6. | painottaa, että parlamentin kotipaikan tai sen työskentelypaikkojen muuttamisen rahoituksellisia ja taloudellisia seurauksia on arvioitava ja että on löydettävä asianmukainen korvaava vaihtoehto, jonka avulla voidaan taata parlamentin nykyisten rakennusten jatkokäyttö; |
| --- | --- |

6.

painottaa, että parlamentin kotipaikan tai sen työskentelypaikkojen muuttamisen rahoituksellisia ja taloudellisia seurauksia on arvioitava ja että on löydettävä asianmukainen korvaava vaihtoehto, jonka avulla voidaan taata parlamentin nykyisten rakennusten jatkokäyttö;

| 7. | toteaa, että ennen parlamentin työskentelyjärjestelyjä koskevien päätösten tekemistä on varattava riittävästi aikaa keskustelulle ja pohdinnalle ja että on määrättävä asianmukaisesta siirtymäajasta; |
| --- | --- |

7.

toteaa, että ennen parlamentin työskentelyjärjestelyjä koskevien päätösten tekemistä on varattava riittävästi aikaa keskustelulle ja pohdinnalle ja että on määrättävä asianmukaisesta siirtymäajasta;

| 8. | pyytää, että tilintarkastustuomioistuin tai vastaava itsenäinen elin laatii kattavan analyysin mahdollisista säästöistä unionin talousarviossa, jos parlamentilla olisi yksi ainoa toimipaikka; kehottaa sisällyttämään analyysiin talousarvioon liittyvät näkökohdat ja sivukustannukset, kuten työajan menetysten vähenemisen ja tehokkuuden lisääntymisen mahdollistamat säästöt; |
| --- | --- |

8.

pyytää, että tilintarkastustuomioistuin tai vastaava itsenäinen elin laatii kattavan analyysin mahdollisista säästöistä unionin talousarviossa, jos parlamentilla olisi yksi ainoa toimipaikka; kehottaa sisällyttämään analyysiin talousarvioon liittyvät näkökohdat ja sivukustannukset, kuten työajan menetysten vähenemisen ja tehokkuuden lisääntymisen mahdollistamat säästöt;

| 9. | kehottaa puhemiehistöä teettämään 1. tammikuuta 2014 mennessä Eurobarometri-tutkimuksen tai vastaavan virallisen tutkimuslaitoksen toteuttaman tutkimuksen, jossa tarkastellaan unionin kansalaisten kantaa parlamentin kolmen työskentelypaikkakunnan järjestelmän ylläpitämiseen ottaen erityisesti huomioon järjestelystä aiheutuvat taloudelliset sekä ympäristövaikutuksiin ja tehokkuuteen liittyvät kustannukset; |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiehistöä teettämään 1. tammikuuta 2014 mennessä Eurobarometri-tutkimuksen tai vastaavan virallisen tutkimuslaitoksen toteuttaman tutkimuksen, jossa tarkastellaan unionin kansalaisten kantaa parlamentin kolmen työskentelypaikkakunnan järjestelmän ylläpitämiseen ottaen erityisesti huomioon järjestelystä aiheutuvat taloudelliset sekä ympäristövaikutuksiin ja tehokkuuteen liittyvät kustannukset;

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Eurooppa-neuvostolle sekä jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

10.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Eurooppa-neuvostolle sekä jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehille ja parlamenteille.

---

(1)  EYVL 9, 26.7.1958, s. 210 ja 234.

(2)  EYVL C 234, 14.9.1981, s. 22.

(3)  EYVL C 40, 7.2.2001, s. 409.

(4)  EUVL C 380 E, 11.12.2012, s. 89.

(5)  EUVL L 286, 17.10.2012, s. 3.

(6)  EUVL C 249 E, 30.8.2013, s. 18.

(7)  EUVL C 257 E, 6.9.2013, s. 104.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0289.

(9)  Asia C-230/81, Luxemburgin suurherttuakunta v. Euroopan parlamentti.

(10)  Asia C-345/95, Ranskan tasavalta v. Euroopan parlamentti.

(11)  Yhdistetyt asiat C-237/11 ja C-238/11, Ranskan tasavalta v. Euroopan parlamentti.

(12)  Euroopan parlamentin pääsihteerin raportti vuodelta 2002 on viimeisin saatavilla oleva kattava kustannusarvio. Suuruusluokka 169–204 miljoonaa euroa vuodessa vahvistetaan puhemiehistön ja budjettivaliokunnan yhteisen työryhmän laatimassa raportissa vuodelta 2012, ja se on laskettu sen pohjalta, että 148 miljoonan euron arviota täydennetään Strasbourgin rakennusten 28,3 miljoonan euron vuotuisilla kuoletuskustannuksilla, jotka on otettava huomioon kyseisten rakennusten hankinnasta alkaen. Pääsihteerin 30. elokuuta 2013 antamassa vastauksessa vuoden 2014 talousarviomenettelyn suuntaviivoista 6. helmikuuta 2013 annetun parlamentin päätöslauselman 10 kohdassa esitettyyn pyyntöön Strasbourgin toimipaikan lisäkustannuksiksi arvioidaan 103 miljoonaa euroa, ja kokonaissummaksi tulee 156 miljoonaa euroa, kun arviota täydennetään samoilla kuoletuskustannuksia ja käyttämätöntä tilaa koskevilla arvioilla kuin yhteisen työryhmän raportissa vuodelta 2012.

(13)  Euroopan parlamentin pääsihteerin vastauksena vuoden 2014 talousarviomenettelyn suuntaviivoista 6. helmikuuta 2013 annetun parlamentin päätöslauselman 10 kohdassa esitettyyn pyyntöön 30. elokuuta 2013 laatima muistio ”The three places of work of the European Parliament – Financial, environmental and regional impacts of geographic dispersion”.

(14)  Eco-Logica LTD:n Verts/ALE-ryhmälle laatima raportti ”European Parliament two-seat operation: Environmental costs, transport & energy”, marraskuu 2007.

---

Torstai 21. marraskuuta 2013

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/6

---

P7_TA(2013)0511

Dohan kehitysohjelman tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 Dohan kehitysohjelman tilasta ja Maailman kauppajärjestön (WTO) yhdeksännen ministerikokouksen valmisteluista (2013/2740(RSP))

(2016/C 436/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön (WTO) 14. marraskuuta 2001 antaman Dohan ministerikokouksen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön (WTO) 14. marraskuuta 2001 antaman Dohan ministerikokouksen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon WTO:n 18. joulukuuta 2005 antaman Hongkongin ministerikokouksen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WTO:n 18. joulukuuta 2005 antaman Hongkongin ministerikokouksen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2006 antamansa päätöslauselman Dohan kierroksen arvioinnista Hongkongissa järjestetyn Maailman kauppajärjestön ministerikokouksen jälkeen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2006 antamansa päätöslauselman Dohan kierroksen arvioinnista Hongkongissa järjestetyn Maailman kauppajärjestön ministerikokouksen jälkeen (1),

| — | ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2008 antamansa päätöslauselman ”Kohti uudistettua Maailman kauppajärjestöä” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2008 antamansa päätöslauselman ”Kohti uudistettua Maailman kauppajärjestöä” (2),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Dohan kehitysohjelmasta ja erityisesti 9. lokakuuta 2008 (3), 16. joulukuuta 2009 (4) ja 14. syyskuuta 2011 (5) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Dohan kehitysohjelmasta ja erityisesti 9. lokakuuta 2008 (3), 16. joulukuuta 2009 (4) ja 14. syyskuuta 2011 (5) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon Maailman kauppajärjestöä käsittelevän parlamentaarisen konferenssin johtoryhmän 28. vuosikokouksen yhteydessä 29. toukokuuta 2013 hyväksytyn julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman kauppajärjestöä käsittelevän parlamentaarisen konferenssin johtoryhmän 28. vuosikokouksen yhteydessä 29. toukokuuta 2013 hyväksytyn julistuksen,

| — | ottaa huomioon kauppaneuvottelukomitean epävirallisessa kokouksessa 11. huhtikuuta ja 3. kesäkuuta 2013 annetut lausunnot sekä kauppaneuvottelukomitean virallisessa kokouksessa 22. heinäkuuta 2013 annetun lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kauppaneuvottelukomitean epävirallisessa kokouksessa 11. huhtikuuta ja 3. kesäkuuta 2013 annetut lausunnot sekä kauppaneuvottelukomitean virallisessa kokouksessa 22. heinäkuuta 2013 annetun lausunnon,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien vuosituhannen kehitystavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien vuosituhannen kehitystavoitteet,

| — | ottaa huomioon 8.–10. heinäkuuta 2013 järjestetyn neljännen kauppaa tukevan avun yleisen tarkastelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8.–10. heinäkuuta 2013 järjestetyn neljännen kauppaa tukevan avun yleisen tarkastelun,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että käynnistettäessä Dohan kehityskierrosta vuonna 2001 sen tavoitteiksi asetettiin uusien kaupankäyntimahdollisuuksien luominen, monenvälisten kauppasääntöjen vahvistaminen ja kauppajärjestelmän nykyisen epätasapainon korjaaminen asettamalla kehitysmaiden ja erityisesti vähiten kehittyneiden maiden tarpeet ja edut neuvotteluiden keskiöön; toteaa, että nämä tavoitteet perustuvat uskoon, että oikeudenmukaisempiin ja tasapuolisempiin sääntöihin perustuva monenvälinen järjestelmä voi edistää reilua ja vapaata kauppaa kaikkien maanosien talouskehityksen eduksi ja lievittää köyhyyttä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että käynnistettäessä Dohan kehityskierrosta vuonna 2001 sen tavoitteiksi asetettiin uusien kaupankäyntimahdollisuuksien luominen, monenvälisten kauppasääntöjen vahvistaminen ja kauppajärjestelmän nykyisen epätasapainon korjaaminen asettamalla kehitysmaiden ja erityisesti vähiten kehittyneiden maiden tarpeet ja edut neuvotteluiden keskiöön; toteaa, että nämä tavoitteet perustuvat uskoon, että oikeudenmukaisempiin ja tasapuolisempiin sääntöihin perustuva monenvälinen järjestelmä voi edistää reilua ja vapaata kauppaa kaikkien maanosien talouskehityksen eduksi ja lievittää köyhyyttä;

| B. | toteaa, että EU on kannattanut johdonmukaisesti vankkaa monenvälistä sääntöihin perustuvaa lähestymistapaa kauppaan tunnustaen samalla, että myös kahdenvälisten, alueellisten ja useammankeskisten sopimusten kaltaisilla täydentävillä toimintatavoilla voidaan edistää kaupan avaamista etenkin helpottamalla vapauttamista sekä parantamalla sääntöjä ja ohjeita politiikan niillä aloilla, joita ei ole käsitelty yhtä perusteellisesti WTO:ssa, sekä tukea monenvälistä järjestelmää edellyttäen, että kyseiset sopimukset ovat WTO:n vaatimusten mukaisia; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että EU on kannattanut johdonmukaisesti vankkaa monenvälistä sääntöihin perustuvaa lähestymistapaa kauppaan tunnustaen samalla, että myös kahdenvälisten, alueellisten ja useammankeskisten sopimusten kaltaisilla täydentävillä toimintatavoilla voidaan edistää kaupan avaamista etenkin helpottamalla vapauttamista sekä parantamalla sääntöjä ja ohjeita politiikan niillä aloilla, joita ei ole käsitelty yhtä perusteellisesti WTO:ssa, sekä tukea monenvälistä järjestelmää edellyttäen, että kyseiset sopimukset ovat WTO:n vaatimusten mukaisia;

| C. | ottaa huomioon, että WTO ja WTO:n piiriin kuuluviin sopimuksiin kirjatut säännöt ovat olleet keskeisessä osassa pyrkimyksissä välttää turvautuminen pidäkkeettömään ja kattavaan protektionismiin keinona vastata vakavimpaan rahoitus- ja talouskriisiin sitten 1930-luvun; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että WTO ja WTO:n piiriin kuuluviin sopimuksiin kirjatut säännöt ovat olleet keskeisessä osassa pyrkimyksissä välttää turvautuminen pidäkkeettömään ja kattavaan protektionismiin keinona vastata vakavimpaan rahoitus- ja talouskriisiin sitten 1930-luvun;

| D. | ottaa huomioon, että avointa ja reilua monenvälistä kauppaa haittaavat enemmän moninaiset tullien ulkopuoliset kaupan esteet kuin tullit, joita on laajalti poistettu maailmanlaajuistumisen edetessä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että avointa ja reilua monenvälistä kauppaa haittaavat enemmän moninaiset tullien ulkopuoliset kaupan esteet kuin tullit, joita on laajalti poistettu maailmanlaajuistumisen edetessä;

| E. | toteaa, että WTO:n ministerikokous Dohan kierroksen päättämiseksi keskeytyi heinäkuun 2008 lopulla; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että WTO:n ministerikokous Dohan kierroksen päättämiseksi keskeytyi heinäkuun 2008 lopulla;

| F. | toteaa, että viime vuosina on tehty useita yrityksiä ja aloitteita keskeytyneen Dohan kehitysohjelman käynnistämiseksi uudelleen; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että viime vuosina on tehty useita yrityksiä ja aloitteita keskeytyneen Dohan kehitysohjelman käynnistämiseksi uudelleen;

| G. | ottaa huomioon, että WTO:n yhdeksäs ministerikokous pidetään Indonesiassa 3.–6. joulukuuta 2013, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että WTO:n yhdeksäs ministerikokous pidetään Indonesiassa 3.–6. joulukuuta 2013,

| 1. | toistaa olevansa täysin sitoutunut monenvälisyyden kestävyyden edistämiseen, mutta kannattaa WTO:n rakenteellista uudistusta, joka on välttämätön sellaisen yhteisiin sääntöihin perustuvan, avoimen, oikeudenmukaisen ja syrjimättömän kauppajärjestelmän takaamiseksi, jossa otetaan paremmin huomioon pk-yritysten rooli ja edut; |
| --- | --- |

1.

toistaa olevansa täysin sitoutunut monenvälisyyden kestävyyden edistämiseen, mutta kannattaa WTO:n rakenteellista uudistusta, joka on välttämätön sellaisen yhteisiin sääntöihin perustuvan, avoimen, oikeudenmukaisen ja syrjimättömän kauppajärjestelmän takaamiseksi, jossa otetaan paremmin huomioon pk-yritysten rooli ja edut;

| 2. | korostaa, että on olennaisen tärkeää saada yhdeksännessä ministerikokouksessa aikaan kunnianhimoinen ja tasapainoinen lopputulos, jonka kaikki WTO:n jäsenet voisivat hyväksyä ja joka auttaisi valmistelemaan maaperää myöhemmille monenvälisille neuvotteluille; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että on olennaisen tärkeää saada yhdeksännessä ministerikokouksessa aikaan kunnianhimoinen ja tasapainoinen lopputulos, jonka kaikki WTO:n jäsenet voisivat hyväksyä ja joka auttaisi valmistelemaan maaperää myöhemmille monenvälisille neuvotteluille;

| 3. | kehottaa noudattamaan sellaista kaupan asialistaa, joka perustuu kaikkia hyödyttävään vapaaseen ja oikeudenmukaiseen kauppaan ja jossa kehityksen olisi oltava prosessin keskiössä; korostaa, että on tärkeää ottaa neuvotteluissa alhaisen tulotason kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden erityistarpeet ja -edut täysimääräisesti huomioon; toistaa olevan välttämätöntä varmistaa, että erityis- ja erilliskohtelun periaate sisältyy olennaisena osatekijänä kaikilla tasoilla käytyihin neuvotteluihin ja että siinä otetaan huomioon WTO:n jäsenten talouskehityksen erot Dohan ministerikokouksen julkilausuman 44 kohdan mukaisesti; katsoo, että asianmukaisia erityis- ja erilliskohtelua koskevia määräyksiä olisi täsmennettävä ja että ne olisi arvioitava säännöllisesti uudelleen; |
| --- | --- |

3.

kehottaa noudattamaan sellaista kaupan asialistaa, joka perustuu kaikkia hyödyttävään vapaaseen ja oikeudenmukaiseen kauppaan ja jossa kehityksen olisi oltava prosessin keskiössä; korostaa, että on tärkeää ottaa neuvotteluissa alhaisen tulotason kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden erityistarpeet ja -edut täysimääräisesti huomioon; toistaa olevan välttämätöntä varmistaa, että erityis- ja erilliskohtelun periaate sisältyy olennaisena osatekijänä kaikilla tasoilla käytyihin neuvotteluihin ja että siinä otetaan huomioon WTO:n jäsenten talouskehityksen erot Dohan ministerikokouksen julkilausuman 44 kohdan mukaisesti; katsoo, että asianmukaisia erityis- ja erilliskohtelua koskevia määräyksiä olisi täsmennettävä ja että ne olisi arvioitava säännöllisesti uudelleen;

| 4. | katsoo, että kaupan vapauttaminen on tärkeä keino varmistaa kestävä talouskasvu ja kehitys, mutta sitä on täydennettävä asianmukaisilla politiikoilla, joihin sisältyy makro- ja mikrotaloudellisia toimenpiteitä, talousarviota koskeva avoimuus, veropolitiikka ja tasapuolinen verotus mukaan luettuina, hallinnon yksinkertaistamista, koulutusta ja jatkokoulutusta, institutionaalisia uudistuksia ja sosiaalipoliittisia toimia, jotta kaupan uudistusten hyödyt ovat mahdollisimman suuret ja ne voidaan jakaa tasaisemmin ja jotta mahdolliset kielteiset vaikutukset voidaan tasoittaa; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että kaupan vapauttaminen on tärkeä keino varmistaa kestävä talouskasvu ja kehitys, mutta sitä on täydennettävä asianmukaisilla politiikoilla, joihin sisältyy makro- ja mikrotaloudellisia toimenpiteitä, talousarviota koskeva avoimuus, veropolitiikka ja tasapuolinen verotus mukaan luettuina, hallinnon yksinkertaistamista, koulutusta ja jatkokoulutusta, institutionaalisia uudistuksia ja sosiaalipoliittisia toimia, jotta kaupan uudistusten hyödyt ovat mahdollisimman suuret ja ne voidaan jakaa tasaisemmin ja jotta mahdolliset kielteiset vaikutukset voidaan tasoittaa;

| 5. | korostaa WTO:n jäsenten todenneen, että koska vielä on maita, joilta puuttuvat inhimilliset, institutionaaliset ja infrastruktuurivalmiudet voidakseen osallistua tehokkaasti kansainväliseen kauppaan, on monenvälisen järjestelmän lisäksi parannettava kauppamahdollisuuksia, jotka ovat Dohan kehitysohjelmaa olennaisesti täydentäviä osatekijöitä; pitää kuitenkin edelleen ensisijaisena asiana, että jatketaan avun antamista maille, jotka haluavat liittyä WTO:hon; |
| --- | --- |

5.

korostaa WTO:n jäsenten todenneen, että koska vielä on maita, joilta puuttuvat inhimilliset, institutionaaliset ja infrastruktuurivalmiudet voidakseen osallistua tehokkaasti kansainväliseen kauppaan, on monenvälisen järjestelmän lisäksi parannettava kauppamahdollisuuksia, jotka ovat Dohan kehitysohjelmaa olennaisesti täydentäviä osatekijöitä; pitää kuitenkin edelleen ensisijaisena asiana, että jatketaan avun antamista maille, jotka haluavat liittyä WTO:hon;

| 6. | korostaa tässä yhteydessä kauppaa tukevaa apua koskevan aloitteen menestyksellistä roolia; pitää valitettavana, että ensimmäistä kertaa sen jälkeen, kun aloite käynnistettiin vuonna 2005, sitoumusten määrä väheni rahoituskriisin takia vuonna 2011, minkä vuoksi tuki talousinfrastruktuurin alan suurhankkeille väheni liikenne- ja energia-alan sitoumusten vähentyessä; toteaa, että sitoumusten vähentämistä kyetään osittain kompensoimaan kaupan alan teknisellä tuella ja monenvälisillä aloitteilla, kuten WTO:n mukaisella tullietuuskohtelulla; kehottaa WTO:n jäseniä, etenkin teollisuusmaita ja nousevia talouksia, hyödyntämään tätä mahdollisuutta nykyistä enemmän; |
| --- | --- |

6.

korostaa tässä yhteydessä kauppaa tukevaa apua koskevan aloitteen menestyksellistä roolia; pitää valitettavana, että ensimmäistä kertaa sen jälkeen, kun aloite käynnistettiin vuonna 2005, sitoumusten määrä väheni rahoituskriisin takia vuonna 2011, minkä vuoksi tuki talousinfrastruktuurin alan suurhankkeille väheni liikenne- ja energia-alan sitoumusten vähentyessä; toteaa, että sitoumusten vähentämistä kyetään osittain kompensoimaan kaupan alan teknisellä tuella ja monenvälisillä aloitteilla, kuten WTO:n mukaisella tullietuuskohtelulla; kehottaa WTO:n jäseniä, etenkin teollisuusmaita ja nousevia talouksia, hyödyntämään tätä mahdollisuutta nykyistä enemmän;

| 7. | korostaa, että WTO-järjestelmän uudistaminen on tarpeen ottaen huomioon pk-yritysten vaatimukset kansainvälisen kaupan alalla sekä tarpeen yksinkertaistaa kaupankäynnin helpottamista sekä kansainvälisten välimiestuomioistuinten järjestelmiä koskevia sääntöjä, jotta voidaan välttää vaikeudet, joita voi aiheutua joidenkin WTO:n jäsenvaltioiden tulli- tai kauppaviranomaisten kanssa syntyvistä kiistoista; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että WTO-järjestelmän uudistaminen on tarpeen ottaen huomioon pk-yritysten vaatimukset kansainvälisen kaupan alalla sekä tarpeen yksinkertaistaa kaupankäynnin helpottamista sekä kansainvälisten välimiestuomioistuinten järjestelmiä koskevia sääntöjä, jotta voidaan välttää vaikeudet, joita voi aiheutua joidenkin WTO:n jäsenvaltioiden tulli- tai kauppaviranomaisten kanssa syntyvistä kiistoista;

| 8. | kiinnittää huomiota heinäkuussa 2013 Genevessä pidettyyn neljänteen kauppaa tukevan avun yleiseen tarkasteluun, joka toi esille hyödyt, joita kehitysmaat saavat globaaleista arvoketjuista; korostaa kuitenkin, että osallistujat totesivat kauppaan liittyvien rajoitusten (esimerkiksi infrastruktuurin puutteet, korkeat kuljetus- ja toimituskustannukset, kaupan rahoituksen riittämätön saatavuus, kyvyttömyys houkutella suoria ulkomaisia investointeja, kilpailuetujen puute ja korkeat markkinoille pääsyn kustannukset) estävän kehitysmaiden yrityksiä liittymästä arvoketjuihin tai etenemästä niissä; |
| --- | --- |

8.

kiinnittää huomiota heinäkuussa 2013 Genevessä pidettyyn neljänteen kauppaa tukevan avun yleiseen tarkasteluun, joka toi esille hyödyt, joita kehitysmaat saavat globaaleista arvoketjuista; korostaa kuitenkin, että osallistujat totesivat kauppaan liittyvien rajoitusten (esimerkiksi infrastruktuurin puutteet, korkeat kuljetus- ja toimituskustannukset, kaupan rahoituksen riittämätön saatavuus, kyvyttömyys houkutella suoria ulkomaisia investointeja, kilpailuetujen puute ja korkeat markkinoille pääsyn kustannukset) estävän kehitysmaiden yrityksiä liittymästä arvoketjuihin tai etenemästä niissä;

| 9. | tunnustaa maatalouden merkityksen; katsoo, että EU:n olisi tuettava toimenpiteitä, joilla puututaan kehitysmaiden aitoihin elintarviketurvaa koskeviin huolenaiheisiin; muistuttaa tässä yhteydessä, että EU:n olisi varmistettava ulkoisen toimintansa alaan kuuluvien eri politiikkojen, eli kehitysyhteistyöpolitiikan ja yhteisen kauppapolitiikan välinen johdonmukaisuus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 205–208 artiklan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon sekä EU:n jäsenvaltioiden että kehitysmaiden tarpeet ja huolenaiheet; |
| --- | --- |

9.

tunnustaa maatalouden merkityksen; katsoo, että EU:n olisi tuettava toimenpiteitä, joilla puututaan kehitysmaiden aitoihin elintarviketurvaa koskeviin huolenaiheisiin; muistuttaa tässä yhteydessä, että EU:n olisi varmistettava ulkoisen toimintansa alaan kuuluvien eri politiikkojen, eli kehitysyhteistyöpolitiikan ja yhteisen kauppapolitiikan välinen johdonmukaisuus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 205–208 artiklan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon sekä EU:n jäsenvaltioiden että kehitysmaiden tarpeet ja huolenaiheet;

| 10. | kehottaa teollisuusmaita ja nousevia talouksia noudattamaan EU:n ”Kaikki paitsi aseet” -aloitetta, jossa vähiten kehittyneille maille tarjotaan sataprosenttisesti tulleista ja kiintiöistä vapaa markkinoille pääsy, ja varmistamaan vähiten kehittyneisiin maihin sovellettavan, palveluita koskevan erivapauden täytäntöönpano; |
| --- | --- |

10.

kehottaa teollisuusmaita ja nousevia talouksia noudattamaan EU:n ”Kaikki paitsi aseet” -aloitetta, jossa vähiten kehittyneille maille tarjotaan sataprosenttisesti tulleista ja kiintiöistä vapaa markkinoille pääsy, ja varmistamaan vähiten kehittyneisiin maihin sovellettavan, palveluita koskevan erivapauden täytäntöönpano;

| 11. | katsoo, että kaupan helpottamista koskeva sitova sopimus hyödyttäisi merkittävästi kaikkia WTO:n jäseniä sekä erityisesti kehitysmaita ja asianosaisia talouden toimijoita, koska se lisäisi avoimuutta ja oikeusvarmuutta, vähentäisi hallinnollisia kustannuksia ja lyhentäisi tullimenettelyjä ja koska jäsenet ja talouden toimijat voivat siten hyödyntää täysimääräisesti alueellisten ja globaalien toimitusketjujen yleistymisen tarjoamat mahdollisuudet ja antaa pk-yrityksille mahdollisuuden hyötyä entistä avoimemmista markkinoista; huomauttaa, että kehitysmaille olisi edelleenkin tarjottava tukea valmiuksien kehittämiseen ja teknistä apua, jotta ne voivat lisätä tuotantokapasiteettiaan ja saada siten itselleen entistä suuremman osuuden globaalien arvoketjujen lisäarvosta; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että kaupan helpottamista koskeva sitova sopimus hyödyttäisi merkittävästi kaikkia WTO:n jäseniä sekä erityisesti kehitysmaita ja asianosaisia talouden toimijoita, koska se lisäisi avoimuutta ja oikeusvarmuutta, vähentäisi hallinnollisia kustannuksia ja lyhentäisi tullimenettelyjä ja koska jäsenet ja talouden toimijat voivat siten hyödyntää täysimääräisesti alueellisten ja globaalien toimitusketjujen yleistymisen tarjoamat mahdollisuudet ja antaa pk-yrityksille mahdollisuuden hyötyä entistä avoimemmista markkinoista; huomauttaa, että kehitysmaille olisi edelleenkin tarjottava tukea valmiuksien kehittämiseen ja teknistä apua, jotta ne voivat lisätä tuotantokapasiteettiaan ja saada siten itselleen entistä suuremman osuuden globaalien arvoketjujen lisäarvosta;

| 12. | muistuttaa, että EU:n äskettäin teettämässä, Dohan kehitysohjelman vaikutuksia koskevassa tutkimuksessa todetaan, että kaupan helpottaminen voi rahassa mitattuna vastata tavaroiden ja palvelujen vapauttamisesta yhteensä saatavia voittoja; muistuttaa, että jo yksistään tullimenettelyjen parantaminen voisi lisätä maailman bruttokansantuotteeseen vuosittain 68 miljardia euroa ja että monille kehitysmaille kaupan helpottaminen olisi niiden pääasiallinen tulonlähde; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että EU:n äskettäin teettämässä, Dohan kehitysohjelman vaikutuksia koskevassa tutkimuksessa todetaan, että kaupan helpottaminen voi rahassa mitattuna vastata tavaroiden ja palvelujen vapauttamisesta yhteensä saatavia voittoja; muistuttaa, että jo yksistään tullimenettelyjen parantaminen voisi lisätä maailman bruttokansantuotteeseen vuosittain 68 miljardia euroa ja että monille kehitysmaille kaupan helpottaminen olisi niiden pääasiallinen tulonlähde;

| 13. | katsoo, että WTO:n tasolla on kiinnitettävä asianmukaista huomiota kaupan ja investointien esteisiin, jotka vaikuttavat palvelualoihin, kuten tieto- ja viestintätekniikkaan ja televiestintään, ammattilaisille ja liike-elämälle tarjottaviin palveluihin, rahoituspalveluihin, sähköiseen kaupankäyntiin, rakentamiseen sekä vähittäismyyntiin ja jakeluun; katsoo, että tällaisilla tullien ulkopuolisilla toimilla, joita ovat myös kotimaiset säännökset, omistusta koskevat rajoitukset ja monet kriisitoimet (mukaan lukien julkisten hankintojen syrjivät määräykset), on erityisen suuri merkitys, kun otetaan huomioon palvelujen kaupan korkeampi lisäarvo ja EU:n asema suurimpana palveluiden viejänä; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että WTO:n tasolla on kiinnitettävä asianmukaista huomiota kaupan ja investointien esteisiin, jotka vaikuttavat palvelualoihin, kuten tieto- ja viestintätekniikkaan ja televiestintään, ammattilaisille ja liike-elämälle tarjottaviin palveluihin, rahoituspalveluihin, sähköiseen kaupankäyntiin, rakentamiseen sekä vähittäismyyntiin ja jakeluun; katsoo, että tällaisilla tullien ulkopuolisilla toimilla, joita ovat myös kotimaiset säännökset, omistusta koskevat rajoitukset ja monet kriisitoimet (mukaan lukien julkisten hankintojen syrjivät määräykset), on erityisen suuri merkitys, kun otetaan huomioon palvelujen kaupan korkeampi lisäarvo ja EU:n asema suurimpana palveluiden viejänä;

| 14. | pitää näin ollen myönteisenä useammankeskistä palvelukauppasopimusta koskevien neuvotteluiden aloittamista, mikä tukee kahdeksannen ministerikokouksen tavoitetta pohtia uusia keinoja, joilla WTO:n jäsenet voivat edistää palvelukaupan vapauttamista; korostaa EU:n sitoutumista tätä alaa koskevien ponnisteluiden edistämiseen ja siihen tavoitteeseen pyrkimiseen, että palvelukauppasopimus ”monenvälistetään” siirtämällä siihen palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) ytimen muodostavat määritelmät, säännöt ja periaatteet; korostaa, että on tärkeää varmistaa, että mahdollinen sopimus on kunnianhimoinen, että sillä laajennetaan ja syvennetään palvelukaupan vapauttamista koskevia sääntöjä säilyttäen samalla WTO:n jäsenvaltioiden kansallisen politiikan tavoitteet sekä niiden oikeuden säännellä yleisen edun mukaisia palveluja ja tehdä kahden- ja monenvälisiä sitoumuksia ja että lopputulos muodostaa kiinteän osan WTO:n sopimusjärjestelmästä; |
| --- | --- |

14.

pitää näin ollen myönteisenä useammankeskistä palvelukauppasopimusta koskevien neuvotteluiden aloittamista, mikä tukee kahdeksannen ministerikokouksen tavoitetta pohtia uusia keinoja, joilla WTO:n jäsenet voivat edistää palvelukaupan vapauttamista; korostaa EU:n sitoutumista tätä alaa koskevien ponnisteluiden edistämiseen ja siihen tavoitteeseen pyrkimiseen, että palvelukauppasopimus ”monenvälistetään” siirtämällä siihen palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) ytimen muodostavat määritelmät, säännöt ja periaatteet; korostaa, että on tärkeää varmistaa, että mahdollinen sopimus on kunnianhimoinen, että sillä laajennetaan ja syvennetään palvelukaupan vapauttamista koskevia sääntöjä säilyttäen samalla WTO:n jäsenvaltioiden kansallisen politiikan tavoitteet sekä niiden oikeuden säännellä yleisen edun mukaisia palveluja ja tehdä kahden- ja monenvälisiä sitoumuksia ja että lopputulos muodostaa kiinteän osan WTO:n sopimusjärjestelmästä;

| 15. | katsoo, että teknologiasiirrot voivat edistää talouskasvua ja lisätä kauppaa; pitää informaatioteknologiasopimuksen laajentamista koskevien neuvottelujen jatkamista myönteisenä, sillä laajentaminen lisää sopimuksen piiriin kuuluvien tuotteiden ja maiden määrää; kannustaa voimakkaasti kaikkia neuvotteluosapuolia pyrkimään edelleen pääsemään sopimukseen ajoissa yhdeksättä ministerikokousta varten; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että teknologiasiirrot voivat edistää talouskasvua ja lisätä kauppaa; pitää informaatioteknologiasopimuksen laajentamista koskevien neuvottelujen jatkamista myönteisenä, sillä laajentaminen lisää sopimuksen piiriin kuuluvien tuotteiden ja maiden määrää; kannustaa voimakkaasti kaikkia neuvotteluosapuolia pyrkimään edelleen pääsemään sopimukseen ajoissa yhdeksättä ministerikokousta varten;

| 16. | suhtautuu myönteisesti maaliskuussa 2012 sovittuun WTO:n useammankeskisen julkisia hankintoja koskevan sopimuksen tarkistamiseen ja pitää tärkeänä, että tarkistettu julkisia hankintoja koskeva sopimus pyritään ratifioimaan EU:n tasolla ennen yhdeksättä ministerikokousta, jotta voidaan antaa sysäys tarkistetun sopimuksen voimaantulolle vuonna 2014; katsoo, että selkeyttämällä ja tiukentamalla hankintamenettelyjä koskevia sääntöjä tehdään julkisista hankinnoista entistä avoimempia ja lisätään sopimuksen allekirjoittajille avautuvia mahdollisuuksia, mihin myös sopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden, palveluiden ja yksikköjen määrän lisääntyminen myötävaikuttaa; kehottaa WTO:n jäseniä ja erityisesti kehitysmaita ja tämänhetkisiä GPA-sopimuksen tarkkailijoita harkitsemaan sopimukseen liittymistä, jotta ne voivat hyödyntää kehitysmaita koskevia uusia, joustavuutta lisääviä sääntöjä ja korjata itselleen sopimuksen tarjoamat edut; |
| --- | --- |

16.

suhtautuu myönteisesti maaliskuussa 2012 sovittuun WTO:n useammankeskisen julkisia hankintoja koskevan sopimuksen tarkistamiseen ja pitää tärkeänä, että tarkistettu julkisia hankintoja koskeva sopimus pyritään ratifioimaan EU:n tasolla ennen yhdeksättä ministerikokousta, jotta voidaan antaa sysäys tarkistetun sopimuksen voimaantulolle vuonna 2014; katsoo, että selkeyttämällä ja tiukentamalla hankintamenettelyjä koskevia sääntöjä tehdään julkisista hankinnoista entistä avoimempia ja lisätään sopimuksen allekirjoittajille avautuvia mahdollisuuksia, mihin myös sopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden, palveluiden ja yksikköjen määrän lisääntyminen myötävaikuttaa; kehottaa WTO:n jäseniä ja erityisesti kehitysmaita ja tämänhetkisiä GPA-sopimuksen tarkkailijoita harkitsemaan sopimukseen liittymistä, jotta ne voivat hyödyntää kehitysmaita koskevia uusia, joustavuutta lisääviä sääntöjä ja korjata itselleen sopimuksen tarjoamat edut;

| 17. | pitää myönteisenä kesäkuussa 2013 tehtyä päätöstä jatkaa teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia (TRIPS) koskevaa poikkeusjärjestelyä kahdeksalla vuodella 1. heinäkuuta 2021 asti vähiten kehittyneiden maiden osalta ja katsoo, että päätös on yksi lisäosoitus pyrkimyksestä varmistaa, että maailman kauppajärjestelmä ei sovella yhtä kaikille sopivaa lähestymistapaa vaan ottaa huomioon kunkin kehitysmaan erityispiirteet; |
| --- | --- |

17.

pitää myönteisenä kesäkuussa 2013 tehtyä päätöstä jatkaa teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia (TRIPS) koskevaa poikkeusjärjestelyä kahdeksalla vuodella 1. heinäkuuta 2021 asti vähiten kehittyneiden maiden osalta ja katsoo, että päätös on yksi lisäosoitus pyrkimyksestä varmistaa, että maailman kauppajärjestelmä ei sovella yhtä kaikille sopivaa lähestymistapaa vaan ottaa huomioon kunkin kehitysmaan erityispiirteet;

| 18. | kannustaa WTO:n jäseniä tukemaan ennakoivasti WTO:n pyrkimyksiä luoda toimivat yhteydet muihin kansainvälisiin järjestöihin, joiden toiminta vaikuttaa maailmankauppaa koskeviin neuvotteluihin, kuten Kansainvälinen työjärjestö, Maailman terveysjärjestö sekä YK ja sen virastot ja elimet, esimerkiksi YK:n kauppa- ja kehityskonferenssi, YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö, YK:n ympäristöohjelma, YK:n kehitysohjelma ja YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimus sekä IMF, Maailmanpankki ja OECD, jotta voidaan varmistaa vastavuoroinen tuki sekä kaupallisten ja muiden kuin kaupallisten näkökohtien välinen synergia; tukee pyrkimyksiä, joiden tavoitteena on sopia kansainvälisistä normeista ja sääntely-yhteistyöstä; |
| --- | --- |

18.

kannustaa WTO:n jäseniä tukemaan ennakoivasti WTO:n pyrkimyksiä luoda toimivat yhteydet muihin kansainvälisiin järjestöihin, joiden toiminta vaikuttaa maailmankauppaa koskeviin neuvotteluihin, kuten Kansainvälinen työjärjestö, Maailman terveysjärjestö sekä YK ja sen virastot ja elimet, esimerkiksi YK:n kauppa- ja kehityskonferenssi, YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö, YK:n ympäristöohjelma, YK:n kehitysohjelma ja YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimus sekä IMF, Maailmanpankki ja OECD, jotta voidaan varmistaa vastavuoroinen tuki sekä kaupallisten ja muiden kuin kaupallisten näkökohtien välinen synergia; tukee pyrkimyksiä, joiden tavoitteena on sopia kansainvälisistä normeista ja sääntely-yhteistyöstä;

| 19. | kehottaa pohtimaan syvällisesti kysymystä kauppaan liittymättömien näkökohtien huomioimisesta WTO:n säännöissä, jotta jäsenet voivat tavoitella hyväksyttäviä poliittisia tavoitteita ja samalla turvata pääsyn markkinoille; korostaa tässä yhteydessä, että on tarpeen tukea lujasti pyrkimyksiä hyväksyä ja panna tehokkaasti täytäntöön sosiaalisia sekä työtä, ympäristöä ja ihmisoikeuksia koskevia kansainvälisiä normeja ja että kehitysmaille olisi myönnettävä tarvittavaa tukea, jotta ne kykenevät täyttämään tällaiset normit; |
| --- | --- |

19.

kehottaa pohtimaan syvällisesti kysymystä kauppaan liittymättömien näkökohtien huomioimisesta WTO:n säännöissä, jotta jäsenet voivat tavoitella hyväksyttäviä poliittisia tavoitteita ja samalla turvata pääsyn markkinoille; korostaa tässä yhteydessä, että on tarpeen tukea lujasti pyrkimyksiä hyväksyä ja panna tehokkaasti täytäntöön sosiaalisia sekä työtä, ympäristöä ja ihmisoikeuksia koskevia kansainvälisiä normeja ja että kehitysmaille olisi myönnettävä tarvittavaa tukea, jotta ne kykenevät täyttämään tällaiset normit;

| 20. | on vakuuttunut siitä, että jos kehitysmaita ei eritellä riittävällä tavalla, vaikka niiden taloudellisessa kehitystasossa ja erityistarpeissa on suuria eroja, se voi muodostua esteeksi tehokkaiden toimenpiteiden hyväksymiselle näiden maiden auttamiseksi Dohan kierroksella esitetyn tavoitteen mukaisesti ja on vahingoksi eniten avun tarpeessa oleville kehitysmaille; kehottaa edistyneitä kehitysmaita kantamaan oman osansa vastuusta jo käynnissä olevalla kierroksella ja osallistumaan oman kehitystasonsa ja alakohtaisen kilpailukykynsä mukaisella panoksella; |
| --- | --- |

20.

on vakuuttunut siitä, että jos kehitysmaita ei eritellä riittävällä tavalla, vaikka niiden taloudellisessa kehitystasossa ja erityistarpeissa on suuria eroja, se voi muodostua esteeksi tehokkaiden toimenpiteiden hyväksymiselle näiden maiden auttamiseksi Dohan kierroksella esitetyn tavoitteen mukaisesti ja on vahingoksi eniten avun tarpeessa oleville kehitysmaille; kehottaa edistyneitä kehitysmaita kantamaan oman osansa vastuusta jo käynnissä olevalla kierroksella ja osallistumaan oman kehitystasonsa ja alakohtaisen kilpailukykynsä mukaisella panoksella;

| 21. | katsoo, että olisi vakavasti harkittava kehitysmaiden ja myös kaikkien muiden WTO:n jäsenvaltioiden jakamista luokkiin tai alaluokkiin myös muiden kuin bruttokansantuloon liittyvien objektiivisten kriteerien avulla, jotta nykyisiä tai neuvoteltavina olevia sopimuksia voitaisiin mahdollisesti soveltaa eritellysti; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että olisi vakavasti harkittava kehitysmaiden ja myös kaikkien muiden WTO:n jäsenvaltioiden jakamista luokkiin tai alaluokkiin myös muiden kuin bruttokansantuloon liittyvien objektiivisten kriteerien avulla, jotta nykyisiä tai neuvoteltavina olevia sopimuksia voitaisiin mahdollisesti soveltaa eritellysti;

| 22. | katsoo, että on keskeisen tärkeää saattaa pitkään jatkunut Dohan kierros päätökseen täyttämällä sen kehitystä koskeva toimeksianto; kehottaa näin ollen kaikkia WTO:n jäseniä tarkastelemaan kaikkia mahdollisia vaihtoehtoja tämä lopullinen tavoite mielessä pitäen tasapainoisen lopputuloksen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

22.

katsoo, että on keskeisen tärkeää saattaa pitkään jatkunut Dohan kierros päätökseen täyttämällä sen kehitystä koskeva toimeksianto; kehottaa näin ollen kaikkia WTO:n jäseniä tarkastelemaan kaikkia mahdollisia vaihtoehtoja tämä lopullinen tavoite mielessä pitäen tasapainoisen lopputuloksen saavuttamiseksi;

| 23. | painottaa, että EU:n on jatkettava johtavassa roolissaan toimimista konkreettisen edistyksen lisäämiseksi meneillään olevissa WTO:n neuvotteluissa ja kehitysyhteistyötä koskevan Dohan kierroksen saattamiseksi täysimääräisesti päätökseen lähitulevaisuudessa sekä vähiten kehittyneiden maiden täysimääräisen maailmankauppaan osallistumisen helpottamisessa toimimalla siltana WTO:n jäsenvaltioiden erilaisten näkökantojen välillä; |
| --- | --- |

23.

painottaa, että EU:n on jatkettava johtavassa roolissaan toimimista konkreettisen edistyksen lisäämiseksi meneillään olevissa WTO:n neuvotteluissa ja kehitysyhteistyötä koskevan Dohan kierroksen saattamiseksi täysimääräisesti päätökseen lähitulevaisuudessa sekä vähiten kehittyneiden maiden täysimääräisen maailmankauppaan osallistumisen helpottamisessa toimimalla siltana WTO:n jäsenvaltioiden erilaisten näkökantojen välillä;

| 24. | korostaa WTO:n olennaisen tärkeää merkitystä sitovien sitoumusten täytäntöönpanossa ja noudattamisen valvonnassa sekä kauppakiistojen ratkaisemisessa; |
| --- | --- |

24.

korostaa WTO:n olennaisen tärkeää merkitystä sitovien sitoumusten täytäntöönpanossa ja noudattamisen valvonnassa sekä kauppakiistojen ratkaisemisessa;

| 25. | katsoo, että WTO:n jäsenten olisi kuitenkin tehostettava ponnistelujaan muilla Dohan ministerikokouksen julkilausumassa yksilöidyillä aloilla, kuten ympäristötuotteiden ja -palvelujen kaupan alalla, jolla voi olla merkittävä vaikutus kestävään kehitykseen ja ilmastonmuutoksen torjuntaan; kehottaa WTO:n jäseniä ottamaan huomioon APEC:n ympäristöhyödykkeiden luettelon; kehottaa EU:ta jatkamaan ponnisteluja, joilla pantaisiin alulle ympäristöteknologiasopimus, jolla vähennettäisiin ympäristöteknologiatuotteiden tulleja ja pyrittäisiin selkeyttämään WTO:n sääntöjen ja monenvälisten ympäristösopimusten oikeudellista suhdetta; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että WTO:n jäsenten olisi kuitenkin tehostettava ponnistelujaan muilla Dohan ministerikokouksen julkilausumassa yksilöidyillä aloilla, kuten ympäristötuotteiden ja -palvelujen kaupan alalla, jolla voi olla merkittävä vaikutus kestävään kehitykseen ja ilmastonmuutoksen torjuntaan; kehottaa WTO:n jäseniä ottamaan huomioon APEC:n ympäristöhyödykkeiden luettelon; kehottaa EU:ta jatkamaan ponnisteluja, joilla pantaisiin alulle ympäristöteknologiasopimus, jolla vähennettäisiin ympäristöteknologiatuotteiden tulleja ja pyrittäisiin selkeyttämään WTO:n sääntöjen ja monenvälisten ympäristösopimusten oikeudellista suhdetta;

| 26. | kehottaa komissiota ja neuvostoa varmistamaan, että parlamentti voi edelleen osallistua tiiviisti Balilla 3.–6. joulukuuta 2013 pidettävän yhdeksännen ministerikokouksen valmisteluihin, että se pidetään tiiviisti ajan tasalla ja että sitä tarvittaessa konsultoidaan ministerikokouksen kuluessa; kehottaa komissiota jatkamaan muiden WTO:n jäsenten kannustamista siihen, että WTO:n parlamentaarisen ulottuvuuden merkitystä lisätään; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota ja neuvostoa varmistamaan, että parlamentti voi edelleen osallistua tiiviisti Balilla 3.–6. joulukuuta 2013 pidettävän yhdeksännen ministerikokouksen valmisteluihin, että se pidetään tiiviisti ajan tasalla ja että sitä tarvittaessa konsultoidaan ministerikokouksen kuluessa; kehottaa komissiota jatkamaan muiden WTO:n jäsenten kannustamista siihen, että WTO:n parlamentaarisen ulottuvuuden merkitystä lisätään;

| 27. | kehottaa WTO:n jäseniä varmistamaan demokraattisen legitiimiyden vahvistamalla WTO:n parlamentaarista ulottuvuutta; korostaa tässä yhteydessä tarvetta varmistaa, että parlamentaarikot pääsevät entistä helpommin mukaan kauppaneuvotteluihin ja voivat osallistua WTO:n päätösten laadintaan ja täytäntöönpanoon ja että kauppapolitiikkaa valvotaan asianmukaisella tavalla kansalaisten eduksi; kehottaa siksi perustamaan pysyvän Euroopan parlamentin valtuuskunnan WTO:ssa; |
| --- | --- |

27.

kehottaa WTO:n jäseniä varmistamaan demokraattisen legitiimiyden vahvistamalla WTO:n parlamentaarista ulottuvuutta; korostaa tässä yhteydessä tarvetta varmistaa, että parlamentaarikot pääsevät entistä helpommin mukaan kauppaneuvotteluihin ja voivat osallistua WTO:n päätösten laadintaan ja täytäntöönpanoon ja että kauppapolitiikkaa valvotaan asianmukaisella tavalla kansalaisten eduksi; kehottaa siksi perustamaan pysyvän Euroopan parlamentin valtuuskunnan WTO:ssa;

| 28. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä WTO:n pääjohtajalle. |
| --- | --- |

28.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä WTO:n pääjohtajalle.

---

(1)  EUVL C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(2)  EUVL C 259 E, 29.10.2009, s. 77.

(3)  EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 31.

(4)  EUVL C 286 E, 22.10.2010, s. 1.

(5)  EUVL C 51 E, 22.2.2013, s. 84.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/11

---

P7_TA(2013)0512

Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelma: Uutta kipinää Euroopan yrittäjyyteen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelmasta – Uutta kipinää Euroopan yrittäjyyteen (2013/2532(RSP))

(2016/C 436/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen aiheesta ”Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelma – uutta kipinää Euroopan yrittäjyyteen (O-000110/2013 – B7-0520/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen aiheesta ”Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelma – uutta kipinää Euroopan yrittäjyyteen (O-000110/2013 – B7-0520/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

I.   
  Yrittäjyys ja yrittäjyyttä koskeva koulutus

| 1. | odottaa, että kaikki yrittäjyyden edistämiseen ehdotetut kansalliset ja EU:n tason toimenpiteet koskevat kaikkia yritysmuotoja, kuten vapaita ammatteja, osuuskuntia, käsiteollisuusyrityksiä ja sosiaalisia yrityksiä; |
| --- | --- |

1.

odottaa, että kaikki yrittäjyyden edistämiseen ehdotetut kansalliset ja EU:n tason toimenpiteet koskevat kaikkia yritysmuotoja, kuten vapaita ammatteja, osuuskuntia, käsiteollisuusyrityksiä ja sosiaalisia yrityksiä;

| 2. | muistuttaa, että taloudelliset ja yritystoimintaan liittyvät taidot ja valmiudet ovat avaintekijöitä elinikäisessä oppimisessa ja että vähäisen talouskasvun ja korkean työttömyyden takia on toteutettava päättäväisempiä lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimia yrittäjyyden tukemiseksi ja mahdollistamiseksi, erityisesti nuorten keskuudessa; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että taloudelliset ja yritystoimintaan liittyvät taidot ja valmiudet ovat avaintekijöitä elinikäisessä oppimisessa ja että vähäisen talouskasvun ja korkean työttömyyden takia on toteutettava päättäväisempiä lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimia yrittäjyyden tukemiseksi ja mahdollistamiseksi, erityisesti nuorten keskuudessa;

| 3. | toteaa, että jäsenvaltiot ovat vastuussa liiketoimintaa ja yrittäjyyttä koskevasta koulutuksesta sekä yhteiskunnallisesta koulutuksesta ja että koulutusohjelmat ovat usein paremmin kohdennettuja ja kustannustehokkaampia, jos ne laaditaan paikallisella tai kansallisella tasolla; katsoo, että EU:n aloitteilla voitaisiin ja pitäisi täydentää jäsenvaltioiden toimia tällä alalla järkevästi, erityisesti yhteistyöllä ja parhaita käytäntöjä vaihtamalla; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että jäsenvaltiot ovat vastuussa liiketoimintaa ja yrittäjyyttä koskevasta koulutuksesta sekä yhteiskunnallisesta koulutuksesta ja että koulutusohjelmat ovat usein paremmin kohdennettuja ja kustannustehokkaampia, jos ne laaditaan paikallisella tai kansallisella tasolla; katsoo, että EU:n aloitteilla voitaisiin ja pitäisi täydentää jäsenvaltioiden toimia tällä alalla järkevästi, erityisesti yhteistyöllä ja parhaita käytäntöjä vaihtamalla;

| 4. | korostaa, että on kannustettava työnantajia, jotka tarjoavat vähän koulutusta tai ei lainkaan koulutusta saaneille henkilöille (romanit mukaan lukien) ammatillista koulutusta ja tilaisuuden hankkia käytännön kokemusta suoraan työpaikalla; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että on kannustettava työnantajia, jotka tarjoavat vähän koulutusta tai ei lainkaan koulutusta saaneille henkilöille (romanit mukaan lukien) ammatillista koulutusta ja tilaisuuden hankkia käytännön kokemusta suoraan työpaikalla;

| 5. | on huolestunut siitä, että itsenäistä ammatinharjoittamista harkitsevien EU-kansalaisten määrä on vähenemässä nykyisessä epävarman talouden ilmapiirissä; katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi tehostettava yhteensovitettuja toimiaan yrittäjyyskulttuurin parantamiseksi Euroopassa ja selvitettävä mahdollisuutta toteuttaa erityisiä toimia ja asettaa erityisiä tavoitteita, jotta yrittäjyydestä tulisi jälleen houkutteleva vaihtoehto myös osaaville työntekijöille, joilla on ammatillista kokemusta, ja erityisesti unionin kannalta strategisesti merkittävillä aloilla; katsoo esimerkiksi, että tällaisten aloitteiden ja komission teollisuuspoliittisten toimien välille olisi luotava vahva yhteys; katsoo, että tällaisiin toimenpiteisiin olisi kuuluttava toimia, joilla helpotetaan yritysten perustamista; |
| --- | --- |

5.

on huolestunut siitä, että itsenäistä ammatinharjoittamista harkitsevien EU-kansalaisten määrä on vähenemässä nykyisessä epävarman talouden ilmapiirissä; katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi tehostettava yhteensovitettuja toimiaan yrittäjyyskulttuurin parantamiseksi Euroopassa ja selvitettävä mahdollisuutta toteuttaa erityisiä toimia ja asettaa erityisiä tavoitteita, jotta yrittäjyydestä tulisi jälleen houkutteleva vaihtoehto myös osaaville työntekijöille, joilla on ammatillista kokemusta, ja erityisesti unionin kannalta strategisesti merkittävillä aloilla; katsoo esimerkiksi, että tällaisten aloitteiden ja komission teollisuuspoliittisten toimien välille olisi luotava vahva yhteys; katsoo, että tällaisiin toimenpiteisiin olisi kuuluttava toimia, joilla helpotetaan yritysten perustamista;

| 6. | panee merkille yrittäjyyteen liittyvää koulutusta koskevat komission ehdottamat toimet ja aloitteet ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan ne viipymättä täytäntöön toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; korostaa tässä yhteydessä EU:n aloitetta ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten”; on tyytyväinen siihen, että jäsenvaltioita kehotetaan sisällyttämään yrittäjäkoulutus kansallisiin ohjelmiin avaintaitona; |
| --- | --- |

6.

panee merkille yrittäjyyteen liittyvää koulutusta koskevat komission ehdottamat toimet ja aloitteet ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan ne viipymättä täytäntöön toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; korostaa tässä yhteydessä EU:n aloitetta ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten”; on tyytyväinen siihen, että jäsenvaltioita kehotetaan sisällyttämään yrittäjäkoulutus kansallisiin ohjelmiin avaintaitona;

| 7. | katsoo, että on tehtävä aloitteita vahvojen kestävyys- ja yhteiskuntavastuukriteerien sisällyttämiseksi yrittäjyyteen liittyvään koulutuksen, jotta uusille mahdollisille yrittäjille voidaan tarjota taidot harjoittaa liiketoimintaa tavalla, joka lisää yrityksen myönteisiä vaikutuksia yhteiskuntaan ja jolla on samalla mahdollisimman vähän kielteisiä vaikutuksia ihmisiin ja ympäristöön; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että on tehtävä aloitteita vahvojen kestävyys- ja yhteiskuntavastuukriteerien sisällyttämiseksi yrittäjyyteen liittyvään koulutuksen, jotta uusille mahdollisille yrittäjille voidaan tarjota taidot harjoittaa liiketoimintaa tavalla, joka lisää yrityksen myönteisiä vaikutuksia yhteiskuntaan ja jolla on samalla mahdollisimman vähän kielteisiä vaikutuksia ihmisiin ja ympäristöön;

| 8. | pitää kansallisten pk-yritysedustajien verkostoa mahdollisena keskeisenä foorumina hyviksi osoittautuneiden käytäntöjen vaihtoon ja täytäntöönpanon edistymisen arviointiin; |
| --- | --- |

8.

pitää kansallisten pk-yritysedustajien verkostoa mahdollisena keskeisenä foorumina hyviksi osoittautuneiden käytäntöjen vaihtoon ja täytäntöönpanon edistymisen arviointiin;

| 9. | tukee pyrkimystä, joka on nuorisotakuun suunnitellun käyttöönottamisen taustalla, sekä valmiutta myöntää tähän riittävät määrärahat, ja pitää sitä tärkeänä toimenpiteenä, joka auttaa jäsenvaltioita niiden ponnistuksissa valtavan nuorisotyöttömyyden vaikutusten lieventämiseksi erityisesti maissa, jotka kärsivät ankarasta kriisistä; korostaa yrittäjyyden ja yrittäjyyttä koskevan koulutuksen edistämiseen tarkoitettujen toimien merkitystä, koska niillä pyritään kestävään työllisyyteen eivätkä ne juuri aiheuta satunnaisvaikutuksia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan lisätoimia, kuten verohelpotuksia, joilla voitaisiin kannustaa pk-yrityksiä työllistämään nuoria; |
| --- | --- |

9.

tukee pyrkimystä, joka on nuorisotakuun suunnitellun käyttöönottamisen taustalla, sekä valmiutta myöntää tähän riittävät määrärahat, ja pitää sitä tärkeänä toimenpiteenä, joka auttaa jäsenvaltioita niiden ponnistuksissa valtavan nuorisotyöttömyyden vaikutusten lieventämiseksi erityisesti maissa, jotka kärsivät ankarasta kriisistä; korostaa yrittäjyyden ja yrittäjyyttä koskevan koulutuksen edistämiseen tarkoitettujen toimien merkitystä, koska niillä pyritään kestävään työllisyyteen eivätkä ne juuri aiheuta satunnaisvaikutuksia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan lisätoimia, kuten verohelpotuksia, joilla voitaisiin kannustaa pk-yrityksiä työllistämään nuoria;

| 10. | kehottaa komissiota lisäämään välittäjäorganisaatioiden kautta toteutettavia liitännäis-, konsultointi- ja tukitoimia yritysten ja etenkin kaikkein pienimpien yritysten hyväksi ja laatimaan ohjelmia, joilla edistetään pitkään toimineiden yrittäjien tarjoamia ohjaus- ja tukitoimia, jos nämä ovat motivoituneita toimimaan ohjaajina tai tukijoina nuorille yrittäjille, jotka käynnistävät uusia yrityksiä tai jotka ostavat osuuksia vaikeuksissa olevista yrityksistä, tarjoamalla näille taitotietoa ja kokemusta; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota lisäämään välittäjäorganisaatioiden kautta toteutettavia liitännäis-, konsultointi- ja tukitoimia yritysten ja etenkin kaikkein pienimpien yritysten hyväksi ja laatimaan ohjelmia, joilla edistetään pitkään toimineiden yrittäjien tarjoamia ohjaus- ja tukitoimia, jos nämä ovat motivoituneita toimimaan ohjaajina tai tukijoina nuorille yrittäjille, jotka käynnistävät uusia yrityksiä tai jotka ostavat osuuksia vaikeuksissa olevista yrityksistä, tarjoamalla näille taitotietoa ja kokemusta;

| 11. | kehottaa komissiota edistämään sellaisten klustereiden eli yritysverkostojen ja yritysten yhteenliittymien perustamista, joiden avulla voidaan kehittää kilpailuetua ja hyötyä henkilöresurssien yhteisestä hallinnasta ja jotka voivat lisätä kilpailukykyä; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota edistämään sellaisten klustereiden eli yritysverkostojen ja yritysten yhteenliittymien perustamista, joiden avulla voidaan kehittää kilpailuetua ja hyötyä henkilöresurssien yhteisestä hallinnasta ja jotka voivat lisätä kilpailukykyä;

| 12. | panee merkille, että pienet ja keskisuuret yritykset, jotka ottavat käyttöön tieto- ja viestintätekniikoita, kasvavat kahdesta kolmeen kertaan nopeammin kuin muut; kehottaa näin ollen komissiota edistämään toimia, jotka antavat yrittäjille mahdollisuuden hyödyntää kaikkia digitaalisten yhtenäismarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

12.

panee merkille, että pienet ja keskisuuret yritykset, jotka ottavat käyttöön tieto- ja viestintätekniikoita, kasvavat kahdesta kolmeen kertaan nopeammin kuin muut; kehottaa näin ollen komissiota edistämään toimia, jotka antavat yrittäjille mahdollisuuden hyödyntää kaikkia digitaalisten yhtenäismarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia;

| 13. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään nuorille yrittäjille tarkoitettua Erasmus-ohjelmaa ja lisäämään kansallisten yhteyspisteiden määrää siellä, missä se on vielä tarpeen; ehdottaa, että Yritys-Eurooppa-verkoston nykyisiä rakenteita hyödynnettäisiin enemmän; pitää tavoitetta 10 000 vaihdosta vuodessa ja vähintään 10 prosentin kasvusta vuodessa välttämättömänä siihen asti, kunnes tavoite on saavutettu; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään nuorille yrittäjille tarkoitettua Erasmus-ohjelmaa ja lisäämään kansallisten yhteyspisteiden määrää siellä, missä se on vielä tarpeen; ehdottaa, että Yritys-Eurooppa-verkoston nykyisiä rakenteita hyödynnettäisiin enemmän; pitää tavoitetta 10 000 vaihdosta vuodessa ja vähintään 10 prosentin kasvusta vuodessa välttämättömänä siihen asti, kunnes tavoite on saavutettu;

| 14. | katsoo, että Leonardo-vaihto-ohjelmaa edelleen laajentamalla voidaan tarjota paljon mahdollisuuksia harjoittelijoille, ja painottaa, että tarvitaan niin sanottuja välittäjäjärjestöjä, jotka tukevat pk-yrityksiä liiketoimien järjestämisessä (esimerkiksi sopivien kumppanien etsimisessä ulkomailta, toimitilojen löytämisessä jne.); painottaa kaksiosaisen ammattikoulun (oppisopimuskoulutuksen) suorittaneiden yrittäjäpotentiaalia; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että Leonardo-vaihto-ohjelmaa edelleen laajentamalla voidaan tarjota paljon mahdollisuuksia harjoittelijoille, ja painottaa, että tarvitaan niin sanottuja välittäjäjärjestöjä, jotka tukevat pk-yrityksiä liiketoimien järjestämisessä (esimerkiksi sopivien kumppanien etsimisessä ulkomailta, toimitilojen löytämisessä jne.); painottaa kaksiosaisen ammattikoulun (oppisopimuskoulutuksen) suorittaneiden yrittäjäpotentiaalia;

| 15. | ehdottaa, että jäsenvaltiot voisivat hakea Euroopan globalisaatiorahastosta ja Euroopan sosiaalirahastosta lisämäärärahoja, jos kyseiset määrärahat käytetään lyhyen aikavälin toimiin, kuten yrityksen perustamista ja luovutuksia koskevaan neuvontaan ja tukeen, mutta ei yritysten siirtämiseen muualle; |
| --- | --- |

15.

ehdottaa, että jäsenvaltiot voisivat hakea Euroopan globalisaatiorahastosta ja Euroopan sosiaalirahastosta lisämäärärahoja, jos kyseiset määrärahat käytetään lyhyen aikavälin toimiin, kuten yrityksen perustamista ja luovutuksia koskevaan neuvontaan ja tukeen, mutta ei yritysten siirtämiseen muualle;

| 16. | ehdottaa yrittäjyyden edistämiseen tarkoitettujen nykyisten ja tulevien välineiden tiiviimpää koordinoimista kannustimien ja synergiavaikutusten luomiseksi kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

16.

ehdottaa yrittäjyyden edistämiseen tarkoitettujen nykyisten ja tulevien välineiden tiiviimpää koordinoimista kannustimien ja synergiavaikutusten luomiseksi kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla;

| 17. | odottaa, että tuleva komissio tekee yrittäjyyden ja yrittäjäkoulutuksen edistämisestä yhden avainteemoistaan toimivaltansa rajoissa ja perustaa eurooppalaisen kumppanuuden, jossa jäsenvaltioita arvioidaan niiden edistymisen mukaan muun muassa seuraavien kriteerien perusteella:






  a) | yrittäjyyttä koskevan koulutuksen sisällyttäminen kansallisiin opetussuunnitelmiin, erityisesti niiden käytäntöön suuntautuneisiin osiin, kuten koulun ja yritysten yhteisiin hankkeisiin ja pakolliseen työharjoitteluun ennen keskiasteen koulutuksen päättymistä; |
| --- | --- | --- |

17.

odottaa, että tuleva komissio tekee yrittäjyyden ja yrittäjäkoulutuksen edistämisestä yhden avainteemoistaan toimivaltansa rajoissa ja perustaa eurooppalaisen kumppanuuden, jossa jäsenvaltioita arvioidaan niiden edistymisen mukaan muun muassa seuraavien kriteerien perusteella:

a)

yrittäjyyttä koskevan koulutuksen sisällyttäminen kansallisiin opetussuunnitelmiin, erityisesti niiden käytäntöön suuntautuneisiin osiin, kuten koulun ja yritysten yhteisiin hankkeisiin ja pakolliseen työharjoitteluun ennen keskiasteen koulutuksen päättymistä;

| b) | yrittäjäkoulutuksen edistämiseen rakennerahastoista käytettyjen varojen määrä |
| --- | --- |

b)

yrittäjäkoulutuksen edistämiseen rakennerahastoista käytettyjen varojen määrä

| c) | nuorisotakuun puitteissa yrittäjätoimiin tai uusille, erityisesti nuorille yrittäjille tarkoitettuihin liikkuvuusohjelmiin osallistuvien henkilöiden lukumäärä |
| --- | --- |

c)

nuorisotakuun puitteissa yrittäjätoimiin tai uusille, erityisesti nuorille yrittäjille tarkoitettuihin liikkuvuusohjelmiin osallistuvien henkilöiden lukumäärä

| d) | niiden henkilöiden lukumäärä, jotka haluavat perustaa oman yrityksen osallistuttuaan näihin aloitteisiin; |
| --- | --- |

d)

niiden henkilöiden lukumäärä, jotka haluavat perustaa oman yrityksen osallistuttuaan näihin aloitteisiin;

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita kiireellisesti hyväksymään kansallisia, alueellisia ja paikallisia strategioita yrittäjäkoulutuksen sisällyttämiseksi koulujen (peruskoulun ja lukion, ammatti- ja korkeakoulujen sekä aikuiskoulutuksen) opetusohjelmiin; odottaa, että nämä strategiat kattava kaikentyyppiset yritykset sekä yrittäjyyden sosiaaliset ja ympäristölliset vaikutukset; painottaa, että on tärkeää, että yhteiskuntaa, liiketoimintaa ja yrittäjyyttä koskevaan koulutukseen sisällytetään käytäntöön suuntautunutta ja vuorovaikutukseen perustuvaa opetusta; |
| --- | --- |

18.

kehottaa jäsenvaltioita kiireellisesti hyväksymään kansallisia, alueellisia ja paikallisia strategioita yrittäjäkoulutuksen sisällyttämiseksi koulujen (peruskoulun ja lukion, ammatti- ja korkeakoulujen sekä aikuiskoulutuksen) opetusohjelmiin; odottaa, että nämä strategiat kattava kaikentyyppiset yritykset sekä yrittäjyyden sosiaaliset ja ympäristölliset vaikutukset; painottaa, että on tärkeää, että yhteiskuntaa, liiketoimintaa ja yrittäjyyttä koskevaan koulutukseen sisällytetään käytäntöön suuntautunutta ja vuorovaikutukseen perustuvaa opetusta;

| 19. | katsoo, että ammatillinen koulutus voi tarjota työmarkkinoilla tarvittavat taidot, tiedot ja valmiudet erityisesti työttömille, ja yksilöllisiä työnhakuneuvoja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään ammatillisen koulutuksen tarjontaa koko EU:ssa avoimuuden lisäämiseksi ja tutkintojen ja pätevyyksien tunnustamisen tehostamiseksi ja niiden laadun parantamiseksi ja siten helpottamaan opiskelijoiden ja työntekijöiden liikkuvuutta; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että ammatillinen koulutus voi tarjota työmarkkinoilla tarvittavat taidot, tiedot ja valmiudet erityisesti työttömille, ja yksilöllisiä työnhakuneuvoja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään ammatillisen koulutuksen tarjontaa koko EU:ssa avoimuuden lisäämiseksi ja tutkintojen ja pätevyyksien tunnustamisen tehostamiseksi ja niiden laadun parantamiseksi ja siten helpottamaan opiskelijoiden ja työntekijöiden liikkuvuutta;

| 20. | painottaa, että markkinoiden, talouden ja rahoitusjärjestelmien toimintatapojen tunteminen on liiketoiminnan hyvän harjoittamisen kannalta välttämätöntä ja olisi siksi sisällytettävä myös kansallisiin peruskoulutusjärjestelmiin sekä EU:n koulutusohjelmiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään viipymättä rahoituskasvatuksen koulutusohjelmiinsa; |
| --- | --- |

20.

painottaa, että markkinoiden, talouden ja rahoitusjärjestelmien toimintatapojen tunteminen on liiketoiminnan hyvän harjoittamisen kannalta välttämätöntä ja olisi siksi sisällytettävä myös kansallisiin peruskoulutusjärjestelmiin sekä EU:n koulutusohjelmiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään viipymättä rahoituskasvatuksen koulutusohjelmiinsa;

| 21. | painottaa, että nuorten harjoittelupaikat ovat tärkeitä sellaisilla talouden aloilla, joilla on valoisat tulevaisuudennäkymät, koska harjoittelu on merkityksellinen vaihe siirryttäessä koulutuksesta työelämään; |
| --- | --- |

21.

painottaa, että nuorten harjoittelupaikat ovat tärkeitä sellaisilla talouden aloilla, joilla on valoisat tulevaisuudennäkymät, koska harjoittelu on merkityksellinen vaihe siirryttäessä koulutuksesta työelämään;

| 22. | suhtautuu myönteisesti tieto- ja innovaatioyhteisöön, joka on tärkeä innovoinnin vauhdittaja suurten yhteiskunnallisten haasteiden keskellä, koska se keskittyy yrittäjyyteen integroimalla siihen tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin muodostaman osaamiskolmion, ja joka on siten tärkeä väline kasvun ja työpaikkojen luomiseen Euroopassa; korostaa siksi, että kaikkien tieto- ja innovaatioyhteisöjen rakenteeseen ja tutkimukseen, innovaatioihin ja koulutukseen liittyvään lähestymistapaan olisi kuuluttava yrittäjyys; painottaa, että tieto- ja innovaatioyhteisöjen olisi integroitava ja jaettava innovatiivisia koulutustapoja ja menetelmiä koskevia parhaita käytäntöjä; suosittelee lisäksi, että toteutetaan pitkän aikavälin arvio sellaisen tieto- ja innovaatioyhteisön luomisesta, joka omistautuu tällaisten innovatiivisten koulutustapojen edelleen kehittämiseen, ja että arviossa kiinnitetään erityistä huomiota yrittäjyyskoulutukseen; |
| --- | --- |

22.

suhtautuu myönteisesti tieto- ja innovaatioyhteisöön, joka on tärkeä innovoinnin vauhdittaja suurten yhteiskunnallisten haasteiden keskellä, koska se keskittyy yrittäjyyteen integroimalla siihen tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin muodostaman osaamiskolmion, ja joka on siten tärkeä väline kasvun ja työpaikkojen luomiseen Euroopassa; korostaa siksi, että kaikkien tieto- ja innovaatioyhteisöjen rakenteeseen ja tutkimukseen, innovaatioihin ja koulutukseen liittyvään lähestymistapaan olisi kuuluttava yrittäjyys; painottaa, että tieto- ja innovaatioyhteisöjen olisi integroitava ja jaettava innovatiivisia koulutustapoja ja menetelmiä koskevia parhaita käytäntöjä; suosittelee lisäksi, että toteutetaan pitkän aikavälin arvio sellaisen tieto- ja innovaatioyhteisön luomisesta, joka omistautuu tällaisten innovatiivisten koulutustapojen edelleen kehittämiseen, ja että arviossa kiinnitetään erityistä huomiota yrittäjyyskoulutukseen;

II.   
  Yrittäjyysympäristö ja yrittäjyyden perusedellytykset

| 23. | vaatii komissiota ja EIP-ryhmää tehostamaan tiedotusponnistelujaan tehdäkseen pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksia tunnetummiksi yhteistyössä pk-yritysten järjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

23.

vaatii komissiota ja EIP-ryhmää tehostamaan tiedotusponnistelujaan tehdäkseen pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksia tunnetummiksi yhteistyössä pk-yritysten järjestöjen kanssa;

| 24. | korostaa, että joustavien rahoitusvaihtoehtojen luominen on uusien yritysten perustamisen kannalta erittäin tärkeää; painottaa, että oman pääoman ja vieraan pääoman erottelusta verotustarkoituksessa on luovuttava ja otettava käyttöön sijoitukseen perustuva verovähennys; korostaa, että koska pankkilainat ovat yksi pk-yritysten tärkeimmistä rahoitusmuodoista, on kiinnitettävä huomiota varmaan lainansaantiin, ja lisäksi on pyrittävä vahvistamaan oman pääoman ehtoista rahoitusta määrittämällä paremmat puite-ehdot yksityisille pääomasijoituksille ja riskipääomasijoituksille mukaan lukien pk-yritysrahastojen sekä joukkosijoittamisen tukeminen ilman kalliita esitekuluja; vaatii, että yksityisille pääomasijoituksille otetaan käyttöön verovähennys; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että joustavien rahoitusvaihtoehtojen luominen on uusien yritysten perustamisen kannalta erittäin tärkeää; painottaa, että oman pääoman ja vieraan pääoman erottelusta verotustarkoituksessa on luovuttava ja otettava käyttöön sijoitukseen perustuva verovähennys; korostaa, että koska pankkilainat ovat yksi pk-yritysten tärkeimmistä rahoitusmuodoista, on kiinnitettävä huomiota varmaan lainansaantiin, ja lisäksi on pyrittävä vahvistamaan oman pääoman ehtoista rahoitusta määrittämällä paremmat puite-ehdot yksityisille pääomasijoituksille ja riskipääomasijoituksille mukaan lukien pk-yritysrahastojen sekä joukkosijoittamisen tukeminen ilman kalliita esitekuluja; vaatii, että yksityisille pääomasijoituksille otetaan käyttöön verovähennys;

| 25. | muistuttaa, että hallinnolliset rasitteet ovat edelleen yksi suurimmista esteistä yrityksen perustamiselle tai jatkamiselle; vaatii, että tarpeettomien hallinnollisten rasitteiden purkaminen pidetään edelleen poliittisen asialistan kärjessä, ja odottaa seuraavalta komissiolta pk-yrityksiä tukevan aloitteen (Small Business Act) puitteissa vuoteen 2020 mennessä konkreettisia poliittisia ja toimenpide-ehdotuksia, joihin voidaan sisällyttää konkreettisia, määrällisiä tavoitteita (esimerkiksi hallinnollisten rasitteiden vähentäminen EU:n säädöksillä 25 prosentilla vuoteen 2020 mennessä); |
| --- | --- |

25.

muistuttaa, että hallinnolliset rasitteet ovat edelleen yksi suurimmista esteistä yrityksen perustamiselle tai jatkamiselle; vaatii, että tarpeettomien hallinnollisten rasitteiden purkaminen pidetään edelleen poliittisen asialistan kärjessä, ja odottaa seuraavalta komissiolta pk-yrityksiä tukevan aloitteen (Small Business Act) puitteissa vuoteen 2020 mennessä konkreettisia poliittisia ja toimenpide-ehdotuksia, joihin voidaan sisällyttää konkreettisia, määrällisiä tavoitteita (esimerkiksi hallinnollisten rasitteiden vähentäminen EU:n säädöksillä 25 prosentilla vuoteen 2020 mennessä);

| 26. | pitää komission tälle toiminnan painopistealalle ehdottamia toimia myönteisinä ja muistuttaa 23. lokakuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa ”Pk-yritykset: kilpailukyky ja liiketoimintamahdollisuudet” (1) ja 5. helmikuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa ”Pk-yritysten rahoituksen saannin parantaminen” (2) esittämistään asiaa koskevista näkökohdista; |
| --- | --- |

26.

pitää komission tälle toiminnan painopistealalle ehdottamia toimia myönteisinä ja muistuttaa 23. lokakuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa ”Pk-yritykset: kilpailukyky ja liiketoimintamahdollisuudet” (1) ja 5. helmikuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa ”Pk-yritysten rahoituksen saannin parantaminen” (2) esittämistään asiaa koskevista näkökohdista;

| 27. | suhtautuu myönteisesti komission jäsenvaltioille uudelleen esittämiin kehotuksiin pienentää yrityksen perustamiseen tarvittavia kustannuksia ja aikaa; huomauttaa, että pk-yrityksiä tukevan aloitteen jälkeen on edistytty vain vähän, ja kehottaa jäsenvaltioita lisäämään ponnistelujaan tässä suhteessa; |
| --- | --- |

27.

suhtautuu myönteisesti komission jäsenvaltioille uudelleen esittämiin kehotuksiin pienentää yrityksen perustamiseen tarvittavia kustannuksia ja aikaa; huomauttaa, että pk-yrityksiä tukevan aloitteen jälkeen on edistytty vain vähän, ja kehottaa jäsenvaltioita lisäämään ponnistelujaan tässä suhteessa;

| 28. | painottaa, että erilaiset vaihtelevat liiketoimintamallit, kuten perheyritykset, osuuskunnalliset yritykset ja muut, olisi otettava huomioon, kun luodaan yritysmyönteistä toimintaympäristöä asianmukaisilla liiketoiminnan tukipalveluilla; |
| --- | --- |

28.

painottaa, että erilaiset vaihtelevat liiketoimintamallit, kuten perheyritykset, osuuskunnalliset yritykset ja muut, olisi otettava huomioon, kun luodaan yritysmyönteistä toimintaympäristöä asianmukaisilla liiketoiminnan tukipalveluilla;

| 29. | huomauttaa, että pk-yrityksille suunnatut EU:n tukitoimet ovat edelleen epätasapainoisia ja että monissa jäsenvaltioissa pienyritysten erityispiirteitä ei oteta lainsäädännön laadinnassa edelleenkään huomioon; |
| --- | --- |

29.

huomauttaa, että pk-yrityksille suunnatut EU:n tukitoimet ovat edelleen epätasapainoisia ja että monissa jäsenvaltioissa pienyritysten erityispiirteitä ei oteta lainsäädännön laadinnassa edelleenkään huomioon;

| 30. | korostaa, että rahoituksen saanti on edelleen yksi pk-yritysten kehittämisen keskeisistä esteistä; kehottaa komissiota laatimaan tyhjentävän selvityksen siitä, helpottavatko pk-yrityksille suunnatut rahoitusvälineet, kuten Progress-mikrorahoitusjärjestely, todella pk-yritysten rahoituksen saantia, erityisesti kun otetaan huomioon, että joidenkin jäsenvaltioiden rahoituslaitokset asettavat liian tiukkoja ehtoja pk-yritysten luotonsaannille; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että rahoituksen saanti on edelleen yksi pk-yritysten kehittämisen keskeisistä esteistä; kehottaa komissiota laatimaan tyhjentävän selvityksen siitä, helpottavatko pk-yrityksille suunnatut rahoitusvälineet, kuten Progress-mikrorahoitusjärjestely, todella pk-yritysten rahoituksen saantia, erityisesti kun otetaan huomioon, että joidenkin jäsenvaltioiden rahoituslaitokset asettavat liian tiukkoja ehtoja pk-yritysten luotonsaannille;

| 31. | pitää myönteisinä komission ponnisteluja jäsenvaltioiden auttamiseksi yritysten luovutuksiin sovellettavien verotuksellisten ja hallinnollisten järjestelyjen parantamisessa; katsoo, että ryhmärahoituksen, riskipääomarahoituksen ja bisnesenkelirahoituksen kaltaisten innovatiivisten rahoitusmuotojen verotuskohtelua on parannettava; pyytää jäsenvaltioita lisäämään yritysten luovutuksille kansallisella tasolla rahoitusvälineiden kautta antamaansa tukea lainatakuilla ja muuntyyppisellä rahoituksella kuten ryhmärahoitus tai bisnesenkelirahoitus; pitää myönteisenä sitä, että komissio on painottanut joukkorahoitusjärjestelyjen merkitystä; katsoo, että yritysten luovutuksia olisi helpotettava myös asianmukaisilla johtamistaitoja koskevilla koulutushankkeilla, esimerkiksi tapauksissa, joissa yrityksiä siirretään työntekijöiden johdolla jatkettaviksi; |
| --- | --- |

31.

pitää myönteisinä komission ponnisteluja jäsenvaltioiden auttamiseksi yritysten luovutuksiin sovellettavien verotuksellisten ja hallinnollisten järjestelyjen parantamisessa; katsoo, että ryhmärahoituksen, riskipääomarahoituksen ja bisnesenkelirahoituksen kaltaisten innovatiivisten rahoitusmuotojen verotuskohtelua on parannettava; pyytää jäsenvaltioita lisäämään yritysten luovutuksille kansallisella tasolla rahoitusvälineiden kautta antamaansa tukea lainatakuilla ja muuntyyppisellä rahoituksella kuten ryhmärahoitus tai bisnesenkelirahoitus; pitää myönteisenä sitä, että komissio on painottanut joukkorahoitusjärjestelyjen merkitystä; katsoo, että yritysten luovutuksia olisi helpotettava myös asianmukaisilla johtamistaitoja koskevilla koulutushankkeilla, esimerkiksi tapauksissa, joissa yrityksiä siirretään työntekijöiden johdolla jatkettaviksi;

| 32. | panee merkille, että monimutkaiset arvonlisäverosäännöt ovat jo pitkään muodostaneet yhden tärkeimmistä esteistä, joiden vuoksi yrittäjät eivät pysty käyttämään sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia; kehottaa komissiota antamaan yhden ilmoitusasiakirjan avulla suunnitellut ehdotukset sääntöjen yhdenmukaistamisesta ja arvonlisäverosäännösten noudattamiskulujen leikkaamisesta mahdollisimman pian, jotta ne voidaan vahvistaa kuluvan vaalikauden aikana; |
| --- | --- |

32.

panee merkille, että monimutkaiset arvonlisäverosäännöt ovat jo pitkään muodostaneet yhden tärkeimmistä esteistä, joiden vuoksi yrittäjät eivät pysty käyttämään sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia; kehottaa komissiota antamaan yhden ilmoitusasiakirjan avulla suunnitellut ehdotukset sääntöjen yhdenmukaistamisesta ja arvonlisäverosäännösten noudattamiskulujen leikkaamisesta mahdollisimman pian, jotta ne voidaan vahvistaa kuluvan vaalikauden aikana;

| 33. | pitää hallinnollisen rasitteen (johon voi sisältyä sääntelyn aiheuttama tarpeeton tai kohtuuton rasite) ja byrokraattisen rasitteen vähentämiseen ehdotettuja toimia pk-yrityksiä tukevan aloitteen periaatteiden täydennyksenä; pitää valitettavana, että toimintasuunnitelmassa ei mainita tärkeitä aloitteita, kuten toimia pk-yritystestien täytäntöönpanemiseksi jäsenvaltioissa tai korkean tason työryhmän tulevaa tehtävää hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi tai vuosittaisen tulostaulun laatimista EU:n ja jäsenvaltioiden hallinnollisesta rasitteesta; kehottaa komissiota laatimaan pk-yritysedustajansa johdolla ajoissa etenemissuunnitelman EU:n kymmenen rasittavimman toimenpiteen tarkastamiseksi ja muuttamiseksi, jotta voidaan vähentää tarpeettomia tai liiallisia rasitteita; vakuuttaa, että missään tapauksessa tällainen vähentäminen ei saa heikentää keskeisiä sosiaalisia normeja ja ympäristönormeja; |
| --- | --- |

33.

pitää hallinnollisen rasitteen (johon voi sisältyä sääntelyn aiheuttama tarpeeton tai kohtuuton rasite) ja byrokraattisen rasitteen vähentämiseen ehdotettuja toimia pk-yrityksiä tukevan aloitteen periaatteiden täydennyksenä; pitää valitettavana, että toimintasuunnitelmassa ei mainita tärkeitä aloitteita, kuten toimia pk-yritystestien täytäntöönpanemiseksi jäsenvaltioissa tai korkean tason työryhmän tulevaa tehtävää hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi tai vuosittaisen tulostaulun laatimista EU:n ja jäsenvaltioiden hallinnollisesta rasitteesta; kehottaa komissiota laatimaan pk-yritysedustajansa johdolla ajoissa etenemissuunnitelman EU:n kymmenen rasittavimman toimenpiteen tarkastamiseksi ja muuttamiseksi, jotta voidaan vähentää tarpeettomia tai liiallisia rasitteita; vakuuttaa, että missään tapauksessa tällainen vähentäminen ei saa heikentää keskeisiä sosiaalisia normeja ja ympäristönormeja;

| 34. | kehottaa jäsenvaltioita antamaan toimintansa aloittaville yrityksille vapautuksen sosiaaliturvamaksuista ja kaikista kirjanpidon perusteella laskettavista veroista siten, että yritykset maksaisivat veroja vain tosiasiassa syntyneestä voitosta ensimmäisen vuoden aikana; vaatii, että järjestelmän on oltava täysin avoin, jotta sitä ei voida käyttää väärin; |
| --- | --- |

34.

kehottaa jäsenvaltioita antamaan toimintansa aloittaville yrityksille vapautuksen sosiaaliturvamaksuista ja kaikista kirjanpidon perusteella laskettavista veroista siten, että yritykset maksaisivat veroja vain tosiasiassa syntyneestä voitosta ensimmäisen vuoden aikana; vaatii, että järjestelmän on oltava täysin avoin, jotta sitä ei voida käyttää väärin;

| 35. | korostaa, että tietojen siirtäminen osaamiskeskusten, kuten tutkimuslaitosten ja huippuosaamiskeskusten, ja pk-yrityksen välillä on niiden menestymisen kannalta tärkeää; painottaa tarvetta määritellä selvästi prosessi, jossa osaamista siirretään käytäntöön, sekä sen hyödyt menestyksekkäille yritysryppäille; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että tietojen siirtäminen osaamiskeskusten, kuten tutkimuslaitosten ja huippuosaamiskeskusten, ja pk-yrityksen välillä on niiden menestymisen kannalta tärkeää; painottaa tarvetta määritellä selvästi prosessi, jossa osaamista siirretään käytäntöön, sekä sen hyödyt menestyksekkäille yritysryppäille;

| 36. | tukee komission pyrkimyksiä tarjota uusi mahdollisuus rehellisille konkurssintekijöille ja vähentää yrittäjiä rasittavaa sääntelytaakkaa; |
| --- | --- |

36.

tukee komission pyrkimyksiä tarjota uusi mahdollisuus rehellisille konkurssintekijöille ja vähentää yrittäjiä rasittavaa sääntelytaakkaa;

| 37. | korostaa vapaiden ammattien merkitystä yrittäjyydelle Euroopassa; on ilahtunut siitä, että komissio on ilmoittanut perustavansa työryhmän tutkimaan vapaiden ammattien erityistarpeita; pyytää komissiota ottamaan tämän työryhmän päätelmät huomioon laatiessaan arviointeja lainsäädäntöehdotusten vaikutuksista sekä seuratessaan pk-yrityksiä tukevaan aloitteeseen liittyviä toimia; kannustaa luomaan tämän työn pohjalta vapaiden ammattien eurooppalaisen peruskirjan; |
| --- | --- |

37.

korostaa vapaiden ammattien merkitystä yrittäjyydelle Euroopassa; on ilahtunut siitä, että komissio on ilmoittanut perustavansa työryhmän tutkimaan vapaiden ammattien erityistarpeita; pyytää komissiota ottamaan tämän työryhmän päätelmät huomioon laatiessaan arviointeja lainsäädäntöehdotusten vaikutuksista sekä seuratessaan pk-yrityksiä tukevaan aloitteeseen liittyviä toimia; kannustaa luomaan tämän työn pohjalta vapaiden ammattien eurooppalaisen peruskirjan;

| 38. | korostaa, että on tärkeää kehittää innovaatiovalmiuksia yleisesti ja tukea työntekijälähtöisiä innovaatioita sekä uusissa että jo toiminnassa olevissa yrityksissä; korostaa myös, että menestyneimmät yrittäjät ovat usein perustaneet aiempien yritysten spin-off-yrityksiä, joissa työntekijöillä on mahdollisuus kehittää ideoitaan turvallisissa ja hyvät resurssit tarjoavissa puitteissa; korostaa lisäksi, että monilla yrittäjillä on ammatillinen koulutus tai ei lainkaan koulutusta, ja siksi yrittäjyyttä edistäviä toimenpiteitä ei saisi kohdistaa vain korkea-asteen koulutuksen saaneisiin; huomauttaa, että ammatillinen ja käytännönläheinen koulutus ovat myös tärkeässä asemassa, kun pyritään edistämään yrittäjyyttä ja innovointia; |
| --- | --- |

38.

korostaa, että on tärkeää kehittää innovaatiovalmiuksia yleisesti ja tukea työntekijälähtöisiä innovaatioita sekä uusissa että jo toiminnassa olevissa yrityksissä; korostaa myös, että menestyneimmät yrittäjät ovat usein perustaneet aiempien yritysten spin-off-yrityksiä, joissa työntekijöillä on mahdollisuus kehittää ideoitaan turvallisissa ja hyvät resurssit tarjoavissa puitteissa; korostaa lisäksi, että monilla yrittäjillä on ammatillinen koulutus tai ei lainkaan koulutusta, ja siksi yrittäjyyttä edistäviä toimenpiteitä ei saisi kohdistaa vain korkea-asteen koulutuksen saaneisiin; huomauttaa, että ammatillinen ja käytännönläheinen koulutus ovat myös tärkeässä asemassa, kun pyritään edistämään yrittäjyyttä ja innovointia;

| 39. | korostaa, että on tärkeää kehittää myönteisiä kannustimia, joiden avulla työntekijöitä kannustetaan perustamaan omia osa-aikaisesti toimivia yrityksiä; |
| --- | --- |

39.

korostaa, että on tärkeää kehittää myönteisiä kannustimia, joiden avulla työntekijöitä kannustetaan perustamaan omia osa-aikaisesti toimivia yrityksiä;

| 40. | vaatii lisäämään monivuotisen rahoituskehyksen (MRK) puitteissa joustavuussäännöksiä yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelmaa (COSME) varten, erityisesti kun on kyse sen rahoitusvälineistä; vaatii, että mikrorahoitusohjelmia, joita ovat esimerkiksi eurooppalainen Progress-mikrorahoitusjärjestely ja JASMINE (yhteinen toimi EU:n mikroluottolaitosten tukemiseksi), jatketaan monivuotisessa rahoituskehyksessä; |
| --- | --- |

40.

vaatii lisäämään monivuotisen rahoituskehyksen (MRK) puitteissa joustavuussäännöksiä yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelmaa (COSME) varten, erityisesti kun on kyse sen rahoitusvälineistä; vaatii, että mikrorahoitusohjelmia, joita ovat esimerkiksi eurooppalainen Progress-mikrorahoitusjärjestely ja JASMINE (yhteinen toimi EU:n mikroluottolaitosten tukemiseksi), jatketaan monivuotisessa rahoituskehyksessä;

| 41. | korostaa, että joustavien rahoitusvaihtoehtojen luominen on erittäin tärkeää uusien yritysten perustamiselle ja pk-yrityksille niiden rahoituksen saannin helpottamiseksi; tunnustaa, että vieraan pääoman, oman pääoman ja hybridipääoman erilaiset osuudet voivat olla eri liiketoimintamalleille tarkoituksenmukaisia, ja pyytää jäsenvaltioita luopumaan oman pääoman ja vieraan pääoman erottelusta verotustarkoituksessa sekä harkitsemaan reaalitalouteen sijoittamisen perustella myönnettävien verovähennysten käyttöönottoa kestävän kasvun elvyttämiseksi ja työpaikkojen luomiseksi; kehottaa komissiota arvioimaan mikrolainojen arvopaperistamisen hyödyt; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että joustavien rahoitusvaihtoehtojen luominen on erittäin tärkeää uusien yritysten perustamiselle ja pk-yrityksille niiden rahoituksen saannin helpottamiseksi; tunnustaa, että vieraan pääoman, oman pääoman ja hybridipääoman erilaiset osuudet voivat olla eri liiketoimintamalleille tarkoituksenmukaisia, ja pyytää jäsenvaltioita luopumaan oman pääoman ja vieraan pääoman erottelusta verotustarkoituksessa sekä harkitsemaan reaalitalouteen sijoittamisen perustella myönnettävien verovähennysten käyttöönottoa kestävän kasvun elvyttämiseksi ja työpaikkojen luomiseksi; kehottaa komissiota arvioimaan mikrolainojen arvopaperistamisen hyödyt;

| 42. | kannustaa jäsenvaltioita edistämään julkisia hankintoja koskevien sopimusten jakamista eriin, jotta pk-yritykset voivat osallistua julkisiin tarjouskilpailuihin, esimerkiksi sisällyttämällä ”noudata tai selitä” -periaate kansalliseen hankintalainsäädäntöönsä; |
| --- | --- |

42.

kannustaa jäsenvaltioita edistämään julkisia hankintoja koskevien sopimusten jakamista eriin, jotta pk-yritykset voivat osallistua julkisiin tarjouskilpailuihin, esimerkiksi sisällyttämällä ”noudata tai selitä” -periaate kansalliseen hankintalainsäädäntöönsä;

| 43. | pitää valitettavana, että joissakin jäsenvaltioissa yritysten perustamista säätelevät edelleen erittäin tiukat vaatimukset; kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot lyhentävät yritystoiminnan aloittamiseen vaadittavien toimilupien ja muiden lupien myöntämiseen kuluvan ajan yhteen kuukauteen; |
| --- | --- |

43.

pitää valitettavana, että joissakin jäsenvaltioissa yritysten perustamista säätelevät edelleen erittäin tiukat vaatimukset; kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot lyhentävät yritystoiminnan aloittamiseen vaadittavien toimilupien ja muiden lupien myöntämiseen kuluvan ajan yhteen kuukauteen;

| 44. | korostaa, että on tärkeää tarjota erityisiä avustuksia yrityksen perustamiseen vastavalmistuneille, joiden koulutukseen on kuulunut erityinen yrittäjyysosio; |
| --- | --- |

44.

korostaa, että on tärkeää tarjota erityisiä avustuksia yrityksen perustamiseen vastavalmistuneille, joiden koulutukseen on kuulunut erityinen yrittäjyysosio;

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan keskitettyjä palvelupisteitä, joissa kaikki yritysten tukipalvelut olisivat koottuina yhteen, jolloin kyseessä voisivat olla muun muassa eri lähteistä tulevan rahoituksen saantiin liittyvät palvelut, yrityksen perustamiseen liittyvät neuvontapalvelut sekä tiedottaminen liiketoimintamahdollisuuksista EU:ssa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

45.

kehottaa jäsenvaltioita perustamaan keskitettyjä palvelupisteitä, joissa kaikki yritysten tukipalvelut olisivat koottuina yhteen, jolloin kyseessä voisivat olla muun muassa eri lähteistä tulevan rahoituksen saantiin liittyvät palvelut, yrityksen perustamiseen liittyvät neuvontapalvelut sekä tiedottaminen liiketoimintamahdollisuuksista EU:ssa ja sen ulkopuolella;

| 46. | kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan kansallisessa lainsäädännössään tasapuolista lähestymistapaa vastuusta vapautumiseen ja velkajärjestelyihin, jotta rehelliset konkurssintekijät saavat uuden mahdollisuuden ja velkojien riskit minimoidaan; |
| --- | --- |

46.

kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan kansallisessa lainsäädännössään tasapuolista lähestymistapaa vastuusta vapautumiseen ja velkajärjestelyihin, jotta rehelliset konkurssintekijät saavat uuden mahdollisuuden ja velkojien riskit minimoidaan;

III.   
  Yrittäjät esikuvina ja erityisten kohderyhmien tavoittaminen

| 47. | kannattaa euroopanlaajuisen yrittäjyyspäivän käyttöönottoa, jotta voitaisiin tuoda esiin yrittäjien menestystarinoita ja, mikä tärkeintä, kiinnittää tiedotusvälineiden huomio niihin; katsoo, että painopiste olisi siirrettävä erityisesti esimerkkeihin yrittäjistä, jotka pystyvät luomaan taloudellista lisäarvoa noudattaen EU:n kestävyyttä ja sosiaalista vastuuta koskevia perusperiaatteita; toivoo, että tähän tilaisuuteen osallistuisi kouluja ja oppilaitoksia yrittäjien kanssa järjestettävien tapaamisten ja yritysvierailujen kautta; |
| --- | --- |

47.

kannattaa euroopanlaajuisen yrittäjyyspäivän käyttöönottoa, jotta voitaisiin tuoda esiin yrittäjien menestystarinoita ja, mikä tärkeintä, kiinnittää tiedotusvälineiden huomio niihin; katsoo, että painopiste olisi siirrettävä erityisesti esimerkkeihin yrittäjistä, jotka pystyvät luomaan taloudellista lisäarvoa noudattaen EU:n kestävyyttä ja sosiaalista vastuuta koskevia perusperiaatteita; toivoo, että tähän tilaisuuteen osallistuisi kouluja ja oppilaitoksia yrittäjien kanssa järjestettävien tapaamisten ja yritysvierailujen kautta;

| 48. | korostaa naisten suurta yrittäjäpotentiaalia ja kehottaa komissiota esittämään luotettavia tietoja, joiden perusteella voidaan paremmin arvioida nykyistä lainsäädäntöä ja poistaa naisyrittäjien tiellä olevia mahdollisia esteitä; |
| --- | --- |

48.

korostaa naisten suurta yrittäjäpotentiaalia ja kehottaa komissiota esittämään luotettavia tietoja, joiden perusteella voidaan paremmin arvioida nykyistä lainsäädäntöä ja poistaa naisyrittäjien tiellä olevia mahdollisia esteitä;

| 49. | korostaa osuuskuntien ja yhteiskunnallisten yritysten tarjoamaa potentiaalia työllisyyden ja erityisesti nuorten työllisyyden luomisessa, sillä niillä on tärkeä rooli paikallisen kestävän kehityksen edistäjänä niin talouden, yhteiskunnan kuin työllisyyden alalla; |
| --- | --- |

49.

korostaa osuuskuntien ja yhteiskunnallisten yritysten tarjoamaa potentiaalia työllisyyden ja erityisesti nuorten työllisyyden luomisessa, sillä niillä on tärkeä rooli paikallisen kestävän kehityksen edistäjänä niin talouden, yhteiskunnan kuin työllisyyden alalla;

| 50. | korostaa, että tieto- ja viestintätekniikalla on yrittäjyyden kannalta ratkaiseva merkitys ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja edistämään ohjelmia, joilla voidaan kehittää tieto- ja viestintätekniikkataitoja yleensä ja erityisesti nuorten henkilöiden ja naisten keskuudessa; |
| --- | --- |

50.

korostaa, että tieto- ja viestintätekniikalla on yrittäjyyden kannalta ratkaiseva merkitys ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja edistämään ohjelmia, joilla voidaan kehittää tieto- ja viestintätekniikkataitoja yleensä ja erityisesti nuorten henkilöiden ja naisten keskuudessa;

| 51. | pitää tärkeänä sitä, että kiinnitetään erityistä huomiota muihin yritystoiminnassa aliedustettuihin ryhmiin, kuten nuoriin, ikääntyneisiin, vammaisiin ja maastamuuttajiin; |
| --- | --- |

51.

pitää tärkeänä sitä, että kiinnitetään erityistä huomiota muihin yritystoiminnassa aliedustettuihin ryhmiin, kuten nuoriin, ikääntyneisiin, vammaisiin ja maastamuuttajiin;

| 52. | katsoo, että väestökehitykseen liittyvät haasteet edellyttävät laajempaa strategiaa, jossa yhdistetään työpaikkojen luominen Euroopan työmarkkinoiden uusiin ja tuleviin haasteisiin vastaamiseen; toteaa, että siksi on edelleen lisättävä EU:n työntekijöiden liikkuvuutta, mukaan lukien tutkijat ja muut ammattitaitoiset henkilöt, jotta saadaan luotua Eurooppa, jossa EU:n sisämarkkinoilla ei ole liikkuvuuden esteitä; |
| --- | --- |

52.

katsoo, että väestökehitykseen liittyvät haasteet edellyttävät laajempaa strategiaa, jossa yhdistetään työpaikkojen luominen Euroopan työmarkkinoiden uusiin ja tuleviin haasteisiin vastaamiseen; toteaa, että siksi on edelleen lisättävä EU:n työntekijöiden liikkuvuutta, mukaan lukien tutkijat ja muut ammattitaitoiset henkilöt, jotta saadaan luotua Eurooppa, jossa EU:n sisämarkkinoilla ei ole liikkuvuuden esteitä;

| 53. | korostaa, että ulkomaisten koulu- ja ammattitutkintotodistusten puutteellinen tunnustaminen on olennainen yrityksen perustamisen este maahanmuuttajille; kehottaa siksi pyrkimään viipymättä sopimukseen ammattipätevyyden tunnustamista koskevasta direktiivistä; |
| --- | --- |

53.

korostaa, että ulkomaisten koulu- ja ammattitutkintotodistusten puutteellinen tunnustaminen on olennainen yrityksen perustamisen este maahanmuuttajille; kehottaa siksi pyrkimään viipymättä sopimukseen ammattipätevyyden tunnustamista koskevasta direktiivistä;

o

o o

| 54. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

54.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0387.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0036.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/17

---

P7_TA(2013)0513

Yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan toteuttaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan toteuttamisesta (neuvoston Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta antaman vuosittaisen selvityksen pohjalta) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

(2016/C 436/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston vuosittaisen selvityksen Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta ja erityisesti sen Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa käsittelevät osat (14605/1/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston vuosittaisen selvityksen Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta ja erityisesti sen Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa käsittelevät osat (14605/1/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3, 21, 24 ja 36 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3, 21, 24 ja 36 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT),

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2012 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2012 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa sekä yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevassa parlamenttien välisessä kokouksessa 6. syyskuuta 2013 annetut päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa sekä yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevassa parlamenttien välisessä kokouksessa 6. syyskuuta 2013 annetut päätelmät,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2003 hyväksymän Euroopan unionin turvallisuusstrategian ”Turvallisempi Eurooppa oikeudenmukaisemmassa maailmassa” ja sen täytäntöönpanoa koskevan selvityksen ”Turvallisuudesta huolehtiminen muuttuvassa maailmassa”, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi 11. ja 12. joulukuuta 2008, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2003 hyväksymän Euroopan unionin turvallisuusstrategian ”Turvallisempi Eurooppa oikeudenmukaisemmassa maailmassa” ja sen täytäntöönpanoa koskevan selvityksen ”Turvallisuudesta huolehtiminen muuttuvassa maailmassa”, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi 11. ja 12. joulukuuta 2008,

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 ja 23. heinäkuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta sekä 23. maaliskuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät sotilaallisten valmiuksien yhdistämisestä ja yhteiskäytöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 ja 23. heinäkuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta sekä 23. maaliskuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät sotilaallisten valmiuksien yhdistämisestä ja yhteiskäytöstä,

| — | ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät meriturvallisuusstrategiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät meriturvallisuusstrategiasta,

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät elintärkeiden tietoinfrastruktuureiden suojaamisesta sekä aikaisemmat tietoverkkoturvallisuutta koskevat neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät elintärkeiden tietoinfrastruktuureiden suojaamisesta sekä aikaisemmat tietoverkkoturvallisuutta koskevat neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon EU:n puolustusministerien 19. marraskuuta 2012 hyväksymät sotilaallisten valmiuksien yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevat menettelysäännöt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n puolustusministerien 19. marraskuuta 2012 hyväksymät sotilaallisten valmiuksien yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevat menettelysäännöt,

| — | ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Kohti kilpailukykyisempää ja tehokkaampaa puolustus- ja turvallisuusalaa” (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Kohti kilpailukykyisempää ja tehokkaampaa puolustus- ja turvallisuusalaa” (COM(2013)0542),

| — | ottaa huomioon yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta 6. toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta 6. toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY (1),

| — | ottaa huomioon hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla ja direktiivien 2004/17/EY ja 2004/18/EY muuttamisesta 13. heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/81/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla ja direktiivien 2004/17/EY ja 2004/18/EY muuttamisesta 13. heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/81/EY (2),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselmat yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan merellisestä ulottuvuudesta (3) ja EU:n sotilaallisista rakenteista: nykytilanne ja tulevaisuudennäkymät (4), 22. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselmat yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta (5), EU:n keskinäistä puolustusta ja yhteisvastuuta koskevista lausekkeista: poliittinen ja operatiivinen ulottuvuus (6), yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan roolista ilmastoon liittyvissä kriiseissä ja luonnonkatastrofeissa (7) sekä tietoverkkoturvallisuudesta ja -puolustuksesta (8), 14. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman rahoituskriisin vaikutuksesta EU:n jäsenvaltioiden puolustusalaan (9), 11. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehityksestä Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen (10) ja 23. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman siviili-sotilasyhteistyöstä sekä siviili- ja sotilasvoimavarojen kehittämisestä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselmat yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan merellisestä ulottuvuudesta (3) ja EU:n sotilaallisista rakenteista: nykytilanne ja tulevaisuudennäkymät (4), 22. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselmat yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta (5), EU:n keskinäistä puolustusta ja yhteisvastuuta koskevista lausekkeista: poliittinen ja operatiivinen ulottuvuus (6), yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan roolista ilmastoon liittyvissä kriiseissä ja luonnonkatastrofeissa (7) sekä tietoverkkoturvallisuudesta ja -puolustuksesta (8), 14. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman rahoituskriisin vaikutuksesta EU:n jäsenvaltioiden puolustusalaan (9), 11. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehityksestä Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen (10) ja 23. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman siviili-sotilasyhteistyöstä sekä siviili- ja sotilasvoimavarojen kehittämisestä (11),

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ja Euroopan komission varapuheenjohtajalle, neuvostolle ja komissiolle 13. kesäkuuta 2013 antamansa suosituksen Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaation ja toiminnan tarkistamisesta vuonna 2013 (12) ja korkean edustajan heinäkuussa 2013 esittämän Euroopan ulkosuhdehallinnon tarkastelun vuonna 2013 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ja Euroopan komission varapuheenjohtajalle, neuvostolle ja komissiolle 13. kesäkuuta 2013 antamansa suosituksen Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaation ja toiminnan tarkistamisesta vuonna 2013 (12) ja korkean edustajan heinäkuussa 2013 esittämän Euroopan ulkosuhdehallinnon tarkastelun vuonna 2013 (13),

| — | ottaa huomioon 15. lokakuuta 2013 annetun komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan raportin yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. lokakuuta 2013 annetun komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan raportin yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta,

| — | ottaa huomioon YTPP:n kriisinhallintamenettelyjen uudelleenarviointia käsittelevän Euroopan ulkosuhdehallinnon kertomuksen, jonka poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) hyväksyi 18. kesäkuuta 2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YTPP:n kriisinhallintamenettelyjen uudelleenarviointia käsittelevän Euroopan ulkosuhdehallinnon kertomuksen, jonka poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) hyväksyi 18. kesäkuuta 2013,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 119 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 119 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A7-0360/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A7-0360/2013),

Euroopan turvallisuus ja puolustus muuttuvassa maailmassa

| 1. | panee merkille meneillään olevat merkittävät muutokset geopoliittisessa tilanteessa, jolle ovat tunnusomaisia moniulotteiset ja epäsymmetriset uhat, kansainvälinen terrorismi, nousevat talousmahdit ja Yhdysvaltojen huomion strateginen siirtyminen kohti Tyynenmeren aluetta, köyhyyden, nälän ja epävakauden lisääntyminen EU:n eteläisissä naapurimaissa, merialueisiin liittyvien turvallisuushaasteiden lisääntyminen, joukkotuhoaseiden leviäminen ja pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan yleistyminen, energiahuoltovarmuuteen liittyvät haasteet ja rahoitusalan merkittävä järjestelmävirhe sekä vakava ja pitkäaikainen rahoitus- ja talouskriisi, jolla on merkittävä vaikutus monien EU:n jäsenvaltioiden bruttokansantuotteeseen ja siten kansallisiin puolustusmäärärahoihin Atlantin molemmin puolin; |
| --- | --- |

1.

panee merkille meneillään olevat merkittävät muutokset geopoliittisessa tilanteessa, jolle ovat tunnusomaisia moniulotteiset ja epäsymmetriset uhat, kansainvälinen terrorismi, nousevat talousmahdit ja Yhdysvaltojen huomion strateginen siirtyminen kohti Tyynenmeren aluetta, köyhyyden, nälän ja epävakauden lisääntyminen EU:n eteläisissä naapurimaissa, merialueisiin liittyvien turvallisuushaasteiden lisääntyminen, joukkotuhoaseiden leviäminen ja pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan yleistyminen, energiahuoltovarmuuteen liittyvät haasteet ja rahoitusalan merkittävä järjestelmävirhe sekä vakava ja pitkäaikainen rahoitus- ja talouskriisi, jolla on merkittävä vaikutus monien EU:n jäsenvaltioiden bruttokansantuotteeseen ja siten kansallisiin puolustusmäärärahoihin Atlantin molemmin puolin;

| 2. | katsoo, että Euroopan kansainvälisen roolin uudelleenarviointi ja vahvistaminen on yksi 2000-luvun tärkeimpiä haasteita ja että EU:n jäsenvaltioiden on nyt aika osoittaa tarvittavaa poliittista tahtoa, jotta EU:sta voidaan tehdä tärkeä maailmanlaajuinen toimija ja turvallisuuden takaaja, joka on todella strategisesti itsenäinen; katsoo, että eurooppalaisen lähestymistavan juurruttaminen sitoutuneeseen ja tehokkaaseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan edellyttää jäsenvaltioilta uudenlaista ajattelutapaa; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että Euroopan kansainvälisen roolin uudelleenarviointi ja vahvistaminen on yksi 2000-luvun tärkeimpiä haasteita ja että EU:n jäsenvaltioiden on nyt aika osoittaa tarvittavaa poliittista tahtoa, jotta EU:sta voidaan tehdä tärkeä maailmanlaajuinen toimija ja turvallisuuden takaaja, joka on todella strategisesti itsenäinen; katsoo, että eurooppalaisen lähestymistavan juurruttaminen sitoutuneeseen ja tehokkaaseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan edellyttää jäsenvaltioilta uudenlaista ajattelutapaa;

| 3. | pitää siksi myönteisenä Eurooppa-neuvoston päätöstä käydä joulukuussa 2013 pidettävässä huippukokouksessa turvallisuutta ja puolustusta koskeva keskustelu; katsoo, että tämä tarjoaa sopivan tilaisuuden korostaa ylimmällä poliittisella tasolla ja viestittää kansalaisille, että turvallisuutta ja puolustusta koskevat kysymykset ovat edelleen tärkeitä ja eurooppalainen ulottuvuus on tärkeämpää kuin koskaan; uskoo vakaasti, että EU:n on kyettävä takaamaan kansalaistensa turvallisuus, edistämään ja puolustamaan perusarvojaan, kantamaan vastuunsa maailmanrauhan säilyttämisestä ja toimimaan tehokkaasti alueellisten kriisien ennalta ehkäisemiseksi ja hallinnoimiseksi lähialueillaan sekä edistämään siten niiden ratkaisemista ja suojelemaan itseään näiden kriisien kielteisiltä vaikutuksilta; |
| --- | --- |

3.

pitää siksi myönteisenä Eurooppa-neuvoston päätöstä käydä joulukuussa 2013 pidettävässä huippukokouksessa turvallisuutta ja puolustusta koskeva keskustelu; katsoo, että tämä tarjoaa sopivan tilaisuuden korostaa ylimmällä poliittisella tasolla ja viestittää kansalaisille, että turvallisuutta ja puolustusta koskevat kysymykset ovat edelleen tärkeitä ja eurooppalainen ulottuvuus on tärkeämpää kuin koskaan; uskoo vakaasti, että EU:n on kyettävä takaamaan kansalaistensa turvallisuus, edistämään ja puolustamaan perusarvojaan, kantamaan vastuunsa maailmanrauhan säilyttämisestä ja toimimaan tehokkaasti alueellisten kriisien ennalta ehkäisemiseksi ja hallinnoimiseksi lähialueillaan sekä edistämään siten niiden ratkaisemista ja suojelemaan itseään näiden kriisien kielteisiltä vaikutuksilta;

| 4. | pitää lisäksi myönteisenä YTPP:tä käsittelevää komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan raporttia, jossa otetaan esille eräitä kyseisen politiikan esteitä; pitää kuitenkin valitettavana, että raportissa ei ehdoteta useampia konkreettisia toimia, joilla korjattaisiin YTPP:n puutteet; |
| --- | --- |

4.

pitää lisäksi myönteisenä YTPP:tä käsittelevää komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan raporttia, jossa otetaan esille eräitä kyseisen politiikan esteitä; pitää kuitenkin valitettavana, että raportissa ei ehdoteta useampia konkreettisia toimia, joilla korjattaisiin YTPP:n puutteet;

| 5. | odottaa, että joulukuun huippukokouksessa tehdään merkittäviä päätöksiä, ja esittää tässä mietinnössä omat suosituksensa, jotka perustuvat parlamentin viime aikoina esittämiin asiaa koskeviin kannanottoihin ja joissa otetaan huomioon parhaillaan käytävä keskustelu Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2012 vahvistamista kolmesta tärkeimmästä kysymyksestä (klusterit); |
| --- | --- |

5.

odottaa, että joulukuun huippukokouksessa tehdään merkittäviä päätöksiä, ja esittää tässä mietinnössä omat suosituksensa, jotka perustuvat parlamentin viime aikoina esittämiin asiaa koskeviin kannanottoihin ja joissa otetaan huomioon parhaillaan käytävä keskustelu Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2012 vahvistamista kolmesta tärkeimmästä kysymyksestä (klusterit);

Perussopimuksiin sisältyvien mahdollisuuksien hyödyntäminen

| 6. | toteaa, että Lissabonin sopimuksella luotiin useita uusia yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa (YTPP) koskevia välineitä, joita ei ole vielä otettu käyttöön; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että Lissabonin sopimuksella luotiin useita uusia yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa (YTPP) koskevia välineitä, joita ei ole vielä otettu käyttöön;

| 7. | korostaa mahdollisuutta aloittaa jäsenvaltioiden pysyvä rakenteellinen yhteistyö (SEU:n 46 artiklan 6 kohta), antaa YTPP:n välineet ja sotilaalliset suunnittelu- ja toteutusvoimavarat erityisesti tälle jäsenvaltioiden ryhmälle (SEU:n 42 artiklan 5 kohta ja 44 artiklan 1 kohta) sekä perustaa käynnistysrahasto sellaisten tehtävien valmistelutoimiin, joita ei oteta menoina unionin talousarvioon (SEU:n 41 artiklan 3 kohta) ja joita ei ole sisällytetty Athene-järjestelmään; kehottaa siksi Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa huolehtimaan tällaisen käynnistysrahaston perustamisesta; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää sisällyttää YTPP-asiat niihin EU:n politiikkoihin, jotka vaikuttavat monitahoisesti turvallisuuteen ja puolustukseen tai edistävät YTPP:tä, kuten kehitysyhteistyö- ja ihmisoikeuspolitiikka, teollisuus-, tutkimus-, innovointi- ja sisämarkkinapolitiikka, kansainvälisen kaupan politiikka ja avaruuspolitiikka, jotta voidaan tukea niitä jäsenvaltioita, jotka pyrkivät entisestään vahvistamaan yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa; |
| --- | --- |

7.

korostaa mahdollisuutta aloittaa jäsenvaltioiden pysyvä rakenteellinen yhteistyö (SEU:n 46 artiklan 6 kohta), antaa YTPP:n välineet ja sotilaalliset suunnittelu- ja toteutusvoimavarat erityisesti tälle jäsenvaltioiden ryhmälle (SEU:n 42 artiklan 5 kohta ja 44 artiklan 1 kohta) sekä perustaa käynnistysrahasto sellaisten tehtävien valmistelutoimiin, joita ei oteta menoina unionin talousarvioon (SEU:n 41 artiklan 3 kohta) ja joita ei ole sisällytetty Athene-järjestelmään; kehottaa siksi Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa huolehtimaan tällaisen käynnistysrahaston perustamisesta; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää sisällyttää YTPP-asiat niihin EU:n politiikkoihin, jotka vaikuttavat monitahoisesti turvallisuuteen ja puolustukseen tai edistävät YTPP:tä, kuten kehitysyhteistyö- ja ihmisoikeuspolitiikka, teollisuus-, tutkimus-, innovointi- ja sisämarkkinapolitiikka, kansainvälisen kaupan politiikka ja avaruuspolitiikka, jotta voidaan tukea niitä jäsenvaltioita, jotka pyrkivät entisestään vahvistamaan yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa;

| 8. | korostaa, että nämä yhteisesti sovitut säännöt ovat tärkeitä YTPP:n kehittämisen kannalta, ja kehottaa Eurooppa-neuvostoa käymään vakavaa keskustelua niiden johdonmukaisesta täytäntöönpanosta; kehottaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa, komission puheenjohtajaa ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa toimimaan aktiivisesti tässä prosessissa; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että nämä yhteisesti sovitut säännöt ovat tärkeitä YTPP:n kehittämisen kannalta, ja kehottaa Eurooppa-neuvostoa käymään vakavaa keskustelua niiden johdonmukaisesta täytäntöönpanosta; kehottaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa, komission puheenjohtajaa ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa toimimaan aktiivisesti tässä prosessissa;

Ensimmäinen klusteri: YTPP:n toimivuuden, näkyvyyden ja vaikuttavuuden lisääminen

| 9. | toteaa, että EU:n tavoitteena on perussopimusten mukaan edistää rauhaa, omia arvojaan ja kansojensa hyvinvointia (SEU:n 3 artikla) ja että se pyrkii kansainvälisen tason toiminnassaan edistämään ja vahvistamaan demokratiaa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksia sekä estämään konfliktit ja lujittamaan kansainvälistä turvallisuutta noudattaen Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan päämääriä ja periaatteita sekä Helsingin päätösasiakirjan periaatteita ja Pariisin peruskirjan tavoitteita, ulkorajoja koskevat tavoitteet mukaan luettuina (SEU:n 21 artikla); on vakuuttunut siitä, että YTPP palvelee näitä päämääriä, ja korostaa että sitä on vahvistettava; |
| --- | --- |

9.

toteaa, että EU:n tavoitteena on perussopimusten mukaan edistää rauhaa, omia arvojaan ja kansojensa hyvinvointia (SEU:n 3 artikla) ja että se pyrkii kansainvälisen tason toiminnassaan edistämään ja vahvistamaan demokratiaa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksia sekä estämään konfliktit ja lujittamaan kansainvälistä turvallisuutta noudattaen Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan päämääriä ja periaatteita sekä Helsingin päätösasiakirjan periaatteita ja Pariisin peruskirjan tavoitteita, ulkorajoja koskevat tavoitteet mukaan luettuina (SEU:n 21 artikla); on vakuuttunut siitä, että YTPP palvelee näitä päämääriä, ja korostaa että sitä on vahvistettava;

| 10. | korostaa, että Euroopan unionin suurin etu on, että sillä on käytettävissään erilaisia politiikkoja ja välineitä, jotka yhdistyvät toisiinsa ”kokonaisvaltaisessa menettelytavassa”, ja että on mahdollista saavuttaa parempia tuloksia kaikilla tasoilla sisällyttämällä YTPP laajemmin tähän menettelytapaan; pitää siksi myönteisenä komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan heinäkuussa 2013 ilmoittamaa Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaation ja toiminnan tarkistamista, jossa puututaan koordinointiongelmiin sekä yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevan päätöksenteon nopeuteen ja tehokkuuteen liittyviin ongelmiin; odottaa joulukuun huippukokouksessa tehtävän asiaa koskevia päätöksiä; odottaa lisäksi, että YTPP:n laajempaa sisällyttämistä kokonaisvaltaiseen menettelytapaan analysoidaan perusteellisesti kokonaisvaltaista menettelytapaa koskevassa komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja komission yhteisessä tiedonannossa; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että Euroopan unionin suurin etu on, että sillä on käytettävissään erilaisia politiikkoja ja välineitä, jotka yhdistyvät toisiinsa ”kokonaisvaltaisessa menettelytavassa”, ja että on mahdollista saavuttaa parempia tuloksia kaikilla tasoilla sisällyttämällä YTPP laajemmin tähän menettelytapaan; pitää siksi myönteisenä komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan heinäkuussa 2013 ilmoittamaa Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaation ja toiminnan tarkistamista, jossa puututaan koordinointiongelmiin sekä yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevan päätöksenteon nopeuteen ja tehokkuuteen liittyviin ongelmiin; odottaa joulukuun huippukokouksessa tehtävän asiaa koskevia päätöksiä; odottaa lisäksi, että YTPP:n laajempaa sisällyttämistä kokonaisvaltaiseen menettelytapaan analysoidaan perusteellisesti kokonaisvaltaista menettelytapaa koskevassa komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja komission yhteisessä tiedonannossa;

| 11. | toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että vaikka vuonna 2003 laaditun ja vuonna 2008 täydennetyn Euroopan turvallisuusstrategian jotkut osat ovat edelleen voimassa, EU:n on tarkistettava ja täydennettävä tätä strategiaa ottamalla huomioon viimeaikainen kehitys ja uudet turvallisuushaasteet ja -riskit ja määrittelemällä uudelleen strategiset intressinsä, tavoitteensa ja prioriteettinsa painottaen enemmän kansalaistensa suojelemista, elintärkeiden infrastruktuuriensa puolustamista ja naapurialueitaan sekä yhdistämällä erilaisia alueellisia ja aihekohtaisia alastrategioita; katsoo, että näin menetellen EU:n ulkoisille toimille saadaan selkeämmät strategiset puitteet, niistä tehdään johdonmukaisempia ja samalla tiedotetaan paremmin kansalaisille heitä kohtaavista tulevista haasteista ja riskeistä; pyytää siksi Eurooppa-neuvostoa aloittamaan keskustelun sopivasta strategisesta kehyksestä unionille, valtuuttamaan komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan esittämään asiaa koskevia ehdotuksia vuoden 2014 loppuun mennessä ja varmistamaan kestävät jatkotoimet, joita päivitetään säännöllisesti ja jotka on määritelty ensisijaisesti Euroopan turvallisuusstrategiassa; |
| --- | --- |

11.

toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että vaikka vuonna 2003 laaditun ja vuonna 2008 täydennetyn Euroopan turvallisuusstrategian jotkut osat ovat edelleen voimassa, EU:n on tarkistettava ja täydennettävä tätä strategiaa ottamalla huomioon viimeaikainen kehitys ja uudet turvallisuushaasteet ja -riskit ja määrittelemällä uudelleen strategiset intressinsä, tavoitteensa ja prioriteettinsa painottaen enemmän kansalaistensa suojelemista, elintärkeiden infrastruktuuriensa puolustamista ja naapurialueitaan sekä yhdistämällä erilaisia alueellisia ja aihekohtaisia alastrategioita; katsoo, että näin menetellen EU:n ulkoisille toimille saadaan selkeämmät strategiset puitteet, niistä tehdään johdonmukaisempia ja samalla tiedotetaan paremmin kansalaisille heitä kohtaavista tulevista haasteista ja riskeistä; pyytää siksi Eurooppa-neuvostoa aloittamaan keskustelun sopivasta strategisesta kehyksestä unionille, valtuuttamaan komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan esittämään asiaa koskevia ehdotuksia vuoden 2014 loppuun mennessä ja varmistamaan kestävät jatkotoimet, joita päivitetään säännöllisesti ja jotka on määritelty ensisijaisesti Euroopan turvallisuusstrategiassa;

| 12. | edellyttää EU:n strategisen järjestelmän uudelleenarviointia, jota voidaan käyttää perustana EU:n turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevalle valkoiselle kirjalle, ja pyytää Eurooppa-neuvostoa käynnistämään asiaa koskevan prosessin; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita pohtimaan vakavasti eurooppalaista ulottuvuutta kansallisissa turvallisuusstrategioissaan ja valkoisissa kirjoissaan sekä puolustusalan päätöksenteossaan; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa kehittämään yhteisen mallin yhdessä vaikuttavien kansallisten uudelleenarviointien muotoilua varten; |
| --- | --- |

12.

edellyttää EU:n strategisen järjestelmän uudelleenarviointia, jota voidaan käyttää perustana EU:n turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevalle valkoiselle kirjalle, ja pyytää Eurooppa-neuvostoa käynnistämään asiaa koskevan prosessin; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita pohtimaan vakavasti eurooppalaista ulottuvuutta kansallisissa turvallisuusstrategioissaan ja valkoisissa kirjoissaan sekä puolustusalan päätöksenteossaan; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa kehittämään yhteisen mallin yhdessä vaikuttavien kansallisten uudelleenarviointien muotoilua varten;

| 13. | korostaa, että on syytä varmistaa, että EU kykenee kriisinhallintaoperaatioillaan edistämään konfliktien ehkäisemistä, vakauttamista ja konfliktien ratkaisemista; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että on syytä varmistaa, että EU kykenee kriisinhallintaoperaatioillaan edistämään konfliktien ehkäisemistä, vakauttamista ja konfliktien ratkaisemista;

| 14. | katsoo, että keskinäistä puolustusta koskevan lausekkeen ja yhteisvastuulausekkeen (SEU:n 42 artiklan 7 kohta ja SEUT:n 222 artikla) sisällyttäminen perussopimuksiin vahvistaa EU:n kansalaisten tunnetta yhteisestä tulevaisuudesta; muistuttaa jäsenvaltioita, että vain sitoutuneisuuden, vastavuoroisen ymmärryksen ja todellisen solidaarisuuden hengessä unioni voi hoitaa maailmanlaajuista tehtäväänsä ja siten parantaa Euroopan ja sen kansalaisten turvallisuutta; kiittää siksi komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa yhteisestä ehdotuksesta järjestelyiksi, joilla unioni panee täytäntöön yhteisvastuulausekkeen, ja kehottaa valtion- ja hallitusten päämiehiä vahvistamaan sitoutumisensa keskinäiseen ja esittämään selkeän operatiivisen tulkinnan näistä kahdesta lausekkeesta; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että keskinäistä puolustusta koskevan lausekkeen ja yhteisvastuulausekkeen (SEU:n 42 artiklan 7 kohta ja SEUT:n 222 artikla) sisällyttäminen perussopimuksiin vahvistaa EU:n kansalaisten tunnetta yhteisestä tulevaisuudesta; muistuttaa jäsenvaltioita, että vain sitoutuneisuuden, vastavuoroisen ymmärryksen ja todellisen solidaarisuuden hengessä unioni voi hoitaa maailmanlaajuista tehtäväänsä ja siten parantaa Euroopan ja sen kansalaisten turvallisuutta; kiittää siksi komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa yhteisestä ehdotuksesta järjestelyiksi, joilla unioni panee täytäntöön yhteisvastuulausekkeen, ja kehottaa valtion- ja hallitusten päämiehiä vahvistamaan sitoutumisensa keskinäiseen ja esittämään selkeän operatiivisen tulkinnan näistä kahdesta lausekkeesta;

| 15. | panee huolestuneena merkille, että YTPP-tehtävien ja -operaatioiden määrä ja ajoitus sekä YTPP:n siviiliresurssien ja erityisesti sotilaallisten resurssien ja valmiuksien kehitys eivät ole riittäviä, ottaen huomioon yhä lisääntyvän epävarmuuden ja epävakauden EU:n naapurialueilla; pitää erityisen valitettavana YTPP-tehtävien rajallisuutta Libyan ja Malin kriisien yhteydessä ja moittii unionin päätöksentekomenettelyjen joustavuuden puutetta, joka on osaltaan johtanut siihen, että kriisiskenaarioihin ei ehditä reagoida tehokkaasti, kuten kyseiset kaksi esimerkkiä osoittavat; edellyttää, että tilannetta on seurattava ja että Itä-Euroopassa ja Etelä-Kaukasiassa on jatkettava operaatioita, joilla on saatu aikaan myönteisiä tuloksia; kehottaa asettamaan kunnianhimoisempia tavoitteita ja pyrkimään vakavasti parantamaan tulevien YTPP-tehtävien ja -operaatioiden suunnittelua ottamalla huomioon aikaisemmat kokemukset ja kehittämään tarkoituksenmukaisia vetäytymisstrategioita; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ohjaamaan tätä prosessia ja pitää tässä yhteydessä hänen 15. lokakuuta 2013 julkistettua raporttiaan tärkeänä askeleena sen suhteen, kuinka YTPP:stä voidaan tehdä tehokkaampaa ja ennakoivampaa; |
| --- | --- |

15.

panee huolestuneena merkille, että YTPP-tehtävien ja -operaatioiden määrä ja ajoitus sekä YTPP:n siviiliresurssien ja erityisesti sotilaallisten resurssien ja valmiuksien kehitys eivät ole riittäviä, ottaen huomioon yhä lisääntyvän epävarmuuden ja epävakauden EU:n naapurialueilla; pitää erityisen valitettavana YTPP-tehtävien rajallisuutta Libyan ja Malin kriisien yhteydessä ja moittii unionin päätöksentekomenettelyjen joustavuuden puutetta, joka on osaltaan johtanut siihen, että kriisiskenaarioihin ei ehditä reagoida tehokkaasti, kuten kyseiset kaksi esimerkkiä osoittavat; edellyttää, että tilannetta on seurattava ja että Itä-Euroopassa ja Etelä-Kaukasiassa on jatkettava operaatioita, joilla on saatu aikaan myönteisiä tuloksia; kehottaa asettamaan kunnianhimoisempia tavoitteita ja pyrkimään vakavasti parantamaan tulevien YTPP-tehtävien ja -operaatioiden suunnittelua ottamalla huomioon aikaisemmat kokemukset ja kehittämään tarkoituksenmukaisia vetäytymisstrategioita; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ohjaamaan tätä prosessia ja pitää tässä yhteydessä hänen 15. lokakuuta 2013 julkistettua raporttiaan tärkeänä askeleena sen suhteen, kuinka YTPP:stä voidaan tehdä tehokkaampaa ja ennakoivampaa;

| 16. | korostaa, että EU:n kriisinhallinnan näkyvyyttä on lisättävä ja että kaikki toimet on sisällytettävä yhteiseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan käyttämällä tarvittaessa SEU:n 44 artiklaa, jonka mukaisesti neuvosto voi antaa tehtävän toteuttamisen jäsenvaltioiden ryhmälle, joka on siihen halukas ja jolla on tehtävään tarvittavat voimavarat; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että EU:n kriisinhallinnan näkyvyyttä on lisättävä ja että kaikki toimet on sisällytettävä yhteiseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan käyttämällä tarvittaessa SEU:n 44 artiklaa, jonka mukaisesti neuvosto voi antaa tehtävän toteuttamisen jäsenvaltioiden ryhmälle, joka on siihen halukas ja jolla on tehtävään tarvittavat voimavarat;

| 17. | on viimeaikaisten kokemusten perusteella huolestunut siitä, että kokonaisvaltaista menettelytapaa kriisinhallintaan ei ole vielä hyödynnetty täysimääräisesti; katsoo, että tehtävät ja operaatiot ovat mielekkäämpiä, kun ne sisällytetään alueelliseen strategiaan, kuten Afrikan sarvesta saatu myönteinen esimerkki osoittaa; panee merkille asiakirjan ”Suggestions for crisis management procedures for CSDP crisis management operations”, jonka jäsenvaltiot hyväksyivät 18. kesäkuuta 2013; |
| --- | --- |

17.

on viimeaikaisten kokemusten perusteella huolestunut siitä, että kokonaisvaltaista menettelytapaa kriisinhallintaan ei ole vielä hyödynnetty täysimääräisesti; katsoo, että tehtävät ja operaatiot ovat mielekkäämpiä, kun ne sisällytetään alueelliseen strategiaan, kuten Afrikan sarvesta saatu myönteinen esimerkki osoittaa; panee merkille asiakirjan ”Suggestions for crisis management procedures for CSDP crisis management operations”, jonka jäsenvaltiot hyväksyivät 18. kesäkuuta 2013;

| 18. | pyytää, että YTPP:n siviilitehtäviin liittyvät ongelmat ja erityisesti toteutuksen nopeutta ja henkilöstöä koskevat ongelmat pyritään ratkaisemaan tarkistamalla niiden oikeudellista kehystä ja rahoituskehystä, jotka usein vaikeuttavat päätöksentekoprosessia ja aiheuttavat viivästyksiä; kehottaa lisäämään pätevien ja poliittisesti riippumattomien strategisten suunnittelijoiden määrää, koska se on liian pieni suhteessa tehtävien määrään; kehottaa edelleen jäsenvaltioita perustamaan siviilireservijoukot, jotka tarvittaessa voitaisiin mobilisoida nopeasti, ja pitää tässä suhteessa myönteisenä äskettäin perustettua pysyvää YTPP-varastoa; |
| --- | --- |

18.

pyytää, että YTPP:n siviilitehtäviin liittyvät ongelmat ja erityisesti toteutuksen nopeutta ja henkilöstöä koskevat ongelmat pyritään ratkaisemaan tarkistamalla niiden oikeudellista kehystä ja rahoituskehystä, jotka usein vaikeuttavat päätöksentekoprosessia ja aiheuttavat viivästyksiä; kehottaa lisäämään pätevien ja poliittisesti riippumattomien strategisten suunnittelijoiden määrää, koska se on liian pieni suhteessa tehtävien määrään; kehottaa edelleen jäsenvaltioita perustamaan siviilireservijoukot, jotka tarvittaessa voitaisiin mobilisoida nopeasti, ja pitää tässä suhteessa myönteisenä äskettäin perustettua pysyvää YTPP-varastoa;

| 19. | palauttaa mieliin vuonna 2001 antamansa päätöslauselman, jossa edellytettiin Euroopan siviilirauhanturvajoukkojen perustamista; pitää myönteisenä äskettäisiä yrityksiä perustaa komission yhteyteen Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukot ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteyteen asiantuntijapooli, jonka erityisalaa ovat välitystoiminta, vuoropuhelu ja sovittelu; pitää lisäksi myönteisenä, että ulkosuhdehallinto ja asianomaiset kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät jatkavat nykyistä rauhanrakennuskumppanuutta; |
| --- | --- |

19.

palauttaa mieliin vuonna 2001 antamansa päätöslauselman, jossa edellytettiin Euroopan siviilirauhanturvajoukkojen perustamista; pitää myönteisenä äskettäisiä yrityksiä perustaa komission yhteyteen Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukot ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteyteen asiantuntijapooli, jonka erityisalaa ovat välitystoiminta, vuoropuhelu ja sovittelu; pitää lisäksi myönteisenä, että ulkosuhdehallinto ja asianomaiset kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät jatkavat nykyistä rauhanrakennuskumppanuutta;

| 20. | tähdentää sovittelun ja vuoropuhelun merkitystä konfliktien ehkäisemisessä ja rauhanomaisessa ratkaisemisessa; kiittää Euroopan ulkosuhdehallintoa siitä, että se on edistynyt sovitteluvalmiuksiensa vahvistamisessa, ja kannattaa Euroopan valmiuksien tehostamista entisestään tällä alalla; katsoo, että parlamentin tuloksekas osallistuminen sovitteluprosesseihin on osoittanut, että parlamentin jäsenet voivat olla merkittävässä roolissa sovittelun ja vuoropuhelun prosesseja tuettaessa; aikoo tehostaa edelleen toimiaan tällä alalla; |
| --- | --- |

20.

tähdentää sovittelun ja vuoropuhelun merkitystä konfliktien ehkäisemisessä ja rauhanomaisessa ratkaisemisessa; kiittää Euroopan ulkosuhdehallintoa siitä, että se on edistynyt sovitteluvalmiuksiensa vahvistamisessa, ja kannattaa Euroopan valmiuksien tehostamista entisestään tällä alalla; katsoo, että parlamentin tuloksekas osallistuminen sovitteluprosesseihin on osoittanut, että parlamentin jäsenet voivat olla merkittävässä roolissa sovittelun ja vuoropuhelun prosesseja tuettaessa; aikoo tehostaa edelleen toimiaan tällä alalla;

| 21. | ehdottaa, että ihmisoikeus- ja tasa-arvoneuvonantajat otettaisiin mukaan kaikkiin YTPP-operaatioihin, ja kannustaa vaihtamaan parhaita käytänteitä YTPP-operaatioista, jotta varmistetaan, että ihmisoikeuksia koskevat huolenaiheet otetaan kaikilta osin huomioon ja että naisia suojellaan täysimääräisesti ja heidät otetaan mukaan konfliktien ratkaisemiseen ja konfliktinjälkeiseen sovitteluun; kehottaa neuvostoa ja Euroopan ulkosuhdehallintoa toteuttamaan lisätoimenpiteitä, jotta sukupuolinäkökohdat voitaisiin sisällyttää YTPP-operaatioiden henkilöstösuunnitelmiin; |
| --- | --- |

21.

ehdottaa, että ihmisoikeus- ja tasa-arvoneuvonantajat otettaisiin mukaan kaikkiin YTPP-operaatioihin, ja kannustaa vaihtamaan parhaita käytänteitä YTPP-operaatioista, jotta varmistetaan, että ihmisoikeuksia koskevat huolenaiheet otetaan kaikilta osin huomioon ja että naisia suojellaan täysimääräisesti ja heidät otetaan mukaan konfliktien ratkaisemiseen ja konfliktinjälkeiseen sovitteluun; kehottaa neuvostoa ja Euroopan ulkosuhdehallintoa toteuttamaan lisätoimenpiteitä, jotta sukupuolinäkökohdat voitaisiin sisällyttää YTPP-operaatioiden henkilöstösuunnitelmiin;

| 22. | korostaa, että onnistuneet sotilaalliset operaatiot edellyttävät selkeitä johtamisjärjestelyjä ja valvontaa; toistaa siksi pyyntönsä pysyvän operatiivisen sotilaspääesikunnan perustamisesta; pitää valitettavana, että tässä asiassa ei ole edistytty ja että jotkut jäsenvaltiot vastustavat esikunnan perustamista voimakkaasti; korostaa lisäksi, että tehokas YTPP edellyttää asianmukaista varhaisvaroitusjärjestelmää ja tiedonhankintatukea; katsoo siksi, että tällaiseen pääesikuntaan olisi kuuluttava tiedonhankintayksiköitä ja varhaisvaroitusyksiköitä/tilanteenseurantayksiköitä; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että onnistuneet sotilaalliset operaatiot edellyttävät selkeitä johtamisjärjestelyjä ja valvontaa; toistaa siksi pyyntönsä pysyvän operatiivisen sotilaspääesikunnan perustamisesta; pitää valitettavana, että tässä asiassa ei ole edistytty ja että jotkut jäsenvaltiot vastustavat esikunnan perustamista voimakkaasti; korostaa lisäksi, että tehokas YTPP edellyttää asianmukaista varhaisvaroitusjärjestelmää ja tiedonhankintatukea; katsoo siksi, että tällaiseen pääesikuntaan olisi kuuluttava tiedonhankintayksiköitä ja varhaisvaroitusyksiköitä/tilanteenseurantayksiköitä;

| 23. | toistaa tukevansa väliaikaista ratkaisua ja kiinnittää huomiota ehdotukseensa Afrikan sarvessa nykyisin toimivan operaatiokeskuksen aseman parantamisesta sekä paikalla toimivien auttamisesta sotilaallisessa suunnittelussa ja koordinoinnissa; pyytää komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa kehittämään tällaisen vaihtoehdon keskuksen nykyisen koon ja infrastruktuurin rajoissa, jotta voidaan optimoida olemassa olevien resurssien käyttö, ja tutkimaan, voitaisiinko operaatioita laajentaa maantieteellisesti kattamaan myös muita tärkeitä alueita; katsoo, että tämän elimen olisi oltava oikeuskelpoinen, sen tehtävänä olisi oltava hankintojen koordinointi Brysselin ja yksittäisiä tehtäviä hoitavien esikuntien välillä ja sen olisi hyödynnettävä mittakaavaetuja säästöjen maksimoimiseksi; |
| --- | --- |

23.

toistaa tukevansa väliaikaista ratkaisua ja kiinnittää huomiota ehdotukseensa Afrikan sarvessa nykyisin toimivan operaatiokeskuksen aseman parantamisesta sekä paikalla toimivien auttamisesta sotilaallisessa suunnittelussa ja koordinoinnissa; pyytää komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa kehittämään tällaisen vaihtoehdon keskuksen nykyisen koon ja infrastruktuurin rajoissa, jotta voidaan optimoida olemassa olevien resurssien käyttö, ja tutkimaan, voitaisiinko operaatioita laajentaa maantieteellisesti kattamaan myös muita tärkeitä alueita; katsoo, että tämän elimen olisi oltava oikeuskelpoinen, sen tehtävänä olisi oltava hankintojen koordinointi Brysselin ja yksittäisiä tehtäviä hoitavien esikuntien välillä ja sen olisi hyödynnettävä mittakaavaetuja säästöjen maksimoimiseksi;

| 24. | panee merkille, ettei EU:n taistelujoukkoja ole vielä koskaan käytetty, ja katsoo, että niiden olemassaoloa on vaikea ajan kuluessa perustella; painottaa, että ne ovat tärkeä väline nopeiden lisäjoukkojen saamiseen, kouluttamiseen ja pikaiseen reagointiin; pitää myönteisenä päätöstä tämän kysymyksen käsittelemisestä joulukuun huippukokouksessa; on vakuuttunut, että EU:lla olisi oltava pysyvät nopean toiminnan taistelujoukot, joissa on maa-, ilma- ja merijoukkoja, verkkosodankäyntiin erikoistuneita joukkoja ja erityisjoukkoja ja joilla on kunnianhimoiset tavoitteet; korostaa, että EU:n taistelujoukkoja olisi voitava käyttää kaikenlaisissa kriiseissä, myös ilmaston aiheuttamissa humanitaarisissa kriiseissä; kannattaa joustavampaa ja kohdennetumpaa lähestymistapaa erilaisiin kriisitilanteisiin vastaamisen tehostamiseksi ja niihin sopeutumisen helpottamiseksi sekä moduulirakenteen parantamiseksi ja puutteiden korjaamiseksi YTPP-operaatioiden käynnistämisen alkuvaiheessa, ilman että kuitenkaan vaarannetaan koko taistelujoukkojen toimintakapasiteettia; |
| --- | --- |

24.

panee merkille, ettei EU:n taistelujoukkoja ole vielä koskaan käytetty, ja katsoo, että niiden olemassaoloa on vaikea ajan kuluessa perustella; painottaa, että ne ovat tärkeä väline nopeiden lisäjoukkojen saamiseen, kouluttamiseen ja pikaiseen reagointiin; pitää myönteisenä päätöstä tämän kysymyksen käsittelemisestä joulukuun huippukokouksessa; on vakuuttunut, että EU:lla olisi oltava pysyvät nopean toiminnan taistelujoukot, joissa on maa-, ilma- ja merijoukkoja, verkkosodankäyntiin erikoistuneita joukkoja ja erityisjoukkoja ja joilla on kunnianhimoiset tavoitteet; korostaa, että EU:n taistelujoukkoja olisi voitava käyttää kaikenlaisissa kriiseissä, myös ilmaston aiheuttamissa humanitaarisissa kriiseissä; kannattaa joustavampaa ja kohdennetumpaa lähestymistapaa erilaisiin kriisitilanteisiin vastaamisen tehostamiseksi ja niihin sopeutumisen helpottamiseksi sekä moduulirakenteen parantamiseksi ja puutteiden korjaamiseksi YTPP-operaatioiden käynnistämisen alkuvaiheessa, ilman että kuitenkaan vaarannetaan koko taistelujoukkojen toimintakapasiteettia;

| 25. | korostaa, että olisi pyrittävä tarmokkaammin yhdistämään EU:n tasolla Eurocorps-joukkojen ja Euroopan ilmakuljetusjoukkojen kaltaiset aloitteet; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että olisi pyrittävä tarmokkaammin yhdistämään EU:n tasolla Eurocorps-joukkojen ja Euroopan ilmakuljetusjoukkojen kaltaiset aloitteet;

| 26. | vahvistaa, että nykyinen rahoitusjärjestelmä, jossa ”aiheutuneet kustannukset maksaa niiden aiheuttaja”, on vakava ongelma YTPP:lle, koska se johtaa viivästyksiin tai täydellisiin katkoksiin päätöksenteossa, erityisesti kun on kyse taistelujoukkojen nopeasta käytöstä; suosittelee, että jäsenvaltiot sopivat EU:n rahoitusmekanismista, joka perustuu taistelujoukkojen käytöstä EU:n lipun alla aiheutuneiden kustannusten jakamiseen, jotta joukkojen käyttö olisi realistista tulevaisuudessa; edellyttää myös johdonmukaisuuden ja tehokkuuden vuoksi, että Euroopan ulkosuhdehallinnolle annetaan valtuudet valvoa rahoitusvälineitä, jotka kytkeytyvät ulkosuhdehallinnon suunnittelemiin ja toteuttamiin kriisinhallintatoimiin; odottaa, että komission varapuheenjohtaja / korkea edustaja ja asiasta kiinnostuneet jäsenvaltiot esittävät asiaa koskevia konkreettisia ehdotuksia; |
| --- | --- |

26.

vahvistaa, että nykyinen rahoitusjärjestelmä, jossa ”aiheutuneet kustannukset maksaa niiden aiheuttaja”, on vakava ongelma YTPP:lle, koska se johtaa viivästyksiin tai täydellisiin katkoksiin päätöksenteossa, erityisesti kun on kyse taistelujoukkojen nopeasta käytöstä; suosittelee, että jäsenvaltiot sopivat EU:n rahoitusmekanismista, joka perustuu taistelujoukkojen käytöstä EU:n lipun alla aiheutuneiden kustannusten jakamiseen, jotta joukkojen käyttö olisi realistista tulevaisuudessa; edellyttää myös johdonmukaisuuden ja tehokkuuden vuoksi, että Euroopan ulkosuhdehallinnolle annetaan valtuudet valvoa rahoitusvälineitä, jotka kytkeytyvät ulkosuhdehallinnon suunnittelemiin ja toteuttamiin kriisinhallintatoimiin; odottaa, että komission varapuheenjohtaja / korkea edustaja ja asiasta kiinnostuneet jäsenvaltiot esittävät asiaa koskevia konkreettisia ehdotuksia;

| 27. | on huolestunut lisäksi siitä, että talous- ja velkakriisi voi vaikuttaa EU:n jäsenvaltioiden halukkuuteen osallistua YTPP-tehtäviin ja operaatioihin ja erityisesti sellaisiin tehtäviin, joilla on sotilaallisia ja puolustukseen liittyviä vaikutuksia; kehottaa siksi laajentamaan Athene-järjestelmän soveltamisalaa ja käyttämään käynnistysrahastoa (SEU:n 41 artiklan 3 kohta) kiireellisten tehtävien nopean rahoituksen varmistamiseksi; tähdentää kuitenkin, että vaikka YTPP-tarpeisiin on annettava uutta pontta, budjettirajoitukset olisi otettava huomioon; |
| --- | --- |

27.

on huolestunut lisäksi siitä, että talous- ja velkakriisi voi vaikuttaa EU:n jäsenvaltioiden halukkuuteen osallistua YTPP-tehtäviin ja operaatioihin ja erityisesti sellaisiin tehtäviin, joilla on sotilaallisia ja puolustukseen liittyviä vaikutuksia; kehottaa siksi laajentamaan Athene-järjestelmän soveltamisalaa ja käyttämään käynnistysrahastoa (SEU:n 41 artiklan 3 kohta) kiireellisten tehtävien nopean rahoituksen varmistamiseksi; tähdentää kuitenkin, että vaikka YTPP-tarpeisiin on annettava uutta pontta, budjettirajoitukset olisi otettava huomioon;

| 28. | pyytää jäsenvaltioita hyödyntämään pysyvän rakenteellisen yhteistyön tarjoamia mahdollisuuksia ja alkamaan toteuttaa käytännössä tätä perussopimuksen määräystä vallitsevan ”YTPP-väsymyksen” voittamiseksi sekä sotilaallisen yhteistyön ja yhdentymisen syventämiseksi; kehottaa Eurooppa-neuvostoa laatimaan selkeät suuntaviivat määräyksen täytäntöönpanolle ja kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole kiinnostuneita täytäntöönpanosta, toimimaan rakentavasti; korostaa, että olisi oltava mahdollista liittyä täytäntöönpanevien jäsenvaltioiden joukkoon myöhemmässä vaiheessa, jotta voidaan varmistaa joustavuus ja välttää kahdella eri nopeudella etenevä Eurooppa; |
| --- | --- |

28.

pyytää jäsenvaltioita hyödyntämään pysyvän rakenteellisen yhteistyön tarjoamia mahdollisuuksia ja alkamaan toteuttaa käytännössä tätä perussopimuksen määräystä vallitsevan ”YTPP-väsymyksen” voittamiseksi sekä sotilaallisen yhteistyön ja yhdentymisen syventämiseksi; kehottaa Eurooppa-neuvostoa laatimaan selkeät suuntaviivat määräyksen täytäntöönpanolle ja kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole kiinnostuneita täytäntöönpanosta, toimimaan rakentavasti; korostaa, että olisi oltava mahdollista liittyä täytäntöönpanevien jäsenvaltioiden joukkoon myöhemmässä vaiheessa, jotta voidaan varmistaa joustavuus ja välttää kahdella eri nopeudella etenevä Eurooppa;

| 29. | toteaa, että EU:lle on erityisen tärkeää turvallinen ja avoin meriympäristö, joka mahdollistaa kaupan vapaan kulun ja valtamerten luonnonvarojen rauhanomaisen, laillisen ja kestävän käytön; tähdentää, että unionille on kehitettävä merialan ulkomaanpolitiikka, jolla pyritään elintärkeiden infrastruktuurien, avomerireittien ja luonnonvarojen suojelemiseen ja säilyttämiseen, ja painottaa konfliktien rauhanomaista ratkaisua kansainvälisen oikeuden mukaisesti ja YK:n merioikeusyleissopimuksen säännöksiä noudattaen; odottaa EU:n meriturvallisuusstrategian hyväksymistä huhtikuussa 2010 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti ja kehottaa laatimaan erityisen täytäntöönpanosuunnitelman; huomauttaa, että eri alojen ja valtioiden rajat ylittävä yhdennetty merivalvonta on jo EU:n yhdennetyn meripolitiikan monialainen väline; korostaa, että on tärkeää toteuttaa pikaisesti yhteistä tietojenvaihtoympäristöä koskeva hanke ja luoda yhteydet yhdennetyn meripolitiikan ja YTPP:n välille niiden välisen tietojenvaihdon parantamiseksi; |
| --- | --- |

29.

toteaa, että EU:lle on erityisen tärkeää turvallinen ja avoin meriympäristö, joka mahdollistaa kaupan vapaan kulun ja valtamerten luonnonvarojen rauhanomaisen, laillisen ja kestävän käytön; tähdentää, että unionille on kehitettävä merialan ulkomaanpolitiikka, jolla pyritään elintärkeiden infrastruktuurien, avomerireittien ja luonnonvarojen suojelemiseen ja säilyttämiseen, ja painottaa konfliktien rauhanomaista ratkaisua kansainvälisen oikeuden mukaisesti ja YK:n merioikeusyleissopimuksen säännöksiä noudattaen; odottaa EU:n meriturvallisuusstrategian hyväksymistä huhtikuussa 2010 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti ja kehottaa laatimaan erityisen täytäntöönpanosuunnitelman; huomauttaa, että eri alojen ja valtioiden rajat ylittävä yhdennetty merivalvonta on jo EU:n yhdennetyn meripolitiikan monialainen väline; korostaa, että on tärkeää toteuttaa pikaisesti yhteistä tietojenvaihtoympäristöä koskeva hanke ja luoda yhteydet yhdennetyn meripolitiikan ja YTPP:n välille niiden välisen tietojenvaihdon parantamiseksi;

| 30. | korostaa, että on estettävä pohjoisnavan seutujen kaltaisten alueiden militarisoiminen, ja tähdentää konfliktien ratkaisemista rauhanomaisin keinoin, kuten kauppaa koskevien välineiden avulla; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että on estettävä pohjoisnavan seutujen kaltaisten alueiden militarisoiminen, ja tähdentää konfliktien ratkaisemista rauhanomaisin keinoin, kuten kauppaa koskevien välineiden avulla;

| 31. | pyytää Eurooppa-neuvostoa vahvistamaan uudelleen avaruuden merkityksen tukeakseen EU:n ja sen jäsenvaltioiden strategista itsenäisyyttä ja mahdollisuuksia saada itsenäinen pääsy avaruuteen laukaisujärjestelmiä ja satelliitteja kehittämällä; toistaa, että on tärkeää kerätä tarkkaa tietoa sekä siviili- että sotilasalalla toteutettavia YTPP-tehtäviä ja -operaatioita varten; painottaa erityisesti avaruusperusteisten resurssien merkitystä konfliktien ehkäisemisessä ja kriisinhallinnassa ennen kriisiä, sen aikana ja sen jälkeen; pyytää komissiota laatimaan erityisen strategian monikäyttöisten avaruusresurssien kehittämisen tukemiseksi; |
| --- | --- |

31.

pyytää Eurooppa-neuvostoa vahvistamaan uudelleen avaruuden merkityksen tukeakseen EU:n ja sen jäsenvaltioiden strategista itsenäisyyttä ja mahdollisuuksia saada itsenäinen pääsy avaruuteen laukaisujärjestelmiä ja satelliitteja kehittämällä; toistaa, että on tärkeää kerätä tarkkaa tietoa sekä siviili- että sotilasalalla toteutettavia YTPP-tehtäviä ja -operaatioita varten; painottaa erityisesti avaruusperusteisten resurssien merkitystä konfliktien ehkäisemisessä ja kriisinhallinnassa ennen kriisiä, sen aikana ja sen jälkeen; pyytää komissiota laatimaan erityisen strategian monikäyttöisten avaruusresurssien kehittämisen tukemiseksi;

| 32. | toteaa, että tietoverkkoturvallisuuteen liittyvien uhkien hoitaminen on yhä tärkeämpää; kehottaa Eurooppa-neuvostoa laatimaan suuntaviivat EU:n tietoverkkoturvallisuusstrategian täytäntöönpanolle ja toteuttamaan käytännön toimia tietoverkkoinfrastruktuurin suojelemiseksi ja EU:n laajuista yhteistyötä tehostavien investointien tekemiseksi kriisinhallintamenettelyissä, verkkoturvallisuusharjoituksissa ja koulutuksessa; kehottaa komissiota ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa varmistamaan, että tietoverkkoturvallisuutta koskevaa politiikkaa pannaan täytäntöön eri aloilla, jotta voidaan varmistaa asianmukaiset järjestelyt EU:n sisäisten ja ulkoisten turvallisuuspolitiikkojen yhdistämiseksi, ja kehottaa kaikkia jäsenvaltioita kehittämään kansallista tietoverkkoturvallisuusstrategiaa tai saattamaan sen päätökseen ja pyrkimään synkronoinnin lisäämiseen unionin tasolla; |
| --- | --- |

32.

toteaa, että tietoverkkoturvallisuuteen liittyvien uhkien hoitaminen on yhä tärkeämpää; kehottaa Eurooppa-neuvostoa laatimaan suuntaviivat EU:n tietoverkkoturvallisuusstrategian täytäntöönpanolle ja toteuttamaan käytännön toimia tietoverkkoinfrastruktuurin suojelemiseksi ja EU:n laajuista yhteistyötä tehostavien investointien tekemiseksi kriisinhallintamenettelyissä, verkkoturvallisuusharjoituksissa ja koulutuksessa; kehottaa komissiota ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa varmistamaan, että tietoverkkoturvallisuutta koskevaa politiikkaa pannaan täytäntöön eri aloilla, jotta voidaan varmistaa asianmukaiset järjestelyt EU:n sisäisten ja ulkoisten turvallisuuspolitiikkojen yhdistämiseksi, ja kehottaa kaikkia jäsenvaltioita kehittämään kansallista tietoverkkoturvallisuusstrategiaa tai saattamaan sen päätökseen ja pyrkimään synkronoinnin lisäämiseen unionin tasolla;

| 33. | pyytää Eurooppa-neuvostoa vahvistamaan Euroopan energiahuollon sekä energiaresurssien monipuolisen ja kestävän saannin tärkeyden; toteaa, että jotkut jäsenvaltiot eivät kykene monipuolistamaan energiahuoltoaan, joten niistä tulee entistä haavoittuvaisempia; kannattaa tässä yhteydessä painokkaasti, että jäsenvaltiot toteuttavat kriisitilanteissa yhteistyötoimia; toteaa, että Euroopassa sijaitsevan elintärkeän infrastruktuurin suojelun olisi aktivoitava keskinäistä puolustusta koskeva lauseke ja/tai yhteisvastuulauseke; toteaa myös, että Atalanta-operaatiolla pyritään jo turvaamaan energiahuolto taistelemalla merirosvoja vastaan, jotka ovat kaapanneet useita öljytankkereita vuoden 2008 jälkeen; katsoo siksi, että nämä näkökohdat on sisällytettävä tarvittavaan strategiseen menettelyyn; korostaa tässä yhteydessä, että energiahuolto on ratkaisevan tärkeä tekijä YTPP-tehtävien ja -operaatioiden onnistumisen kannalta; |
| --- | --- |

33.

pyytää Eurooppa-neuvostoa vahvistamaan Euroopan energiahuollon sekä energiaresurssien monipuolisen ja kestävän saannin tärkeyden; toteaa, että jotkut jäsenvaltiot eivät kykene monipuolistamaan energiahuoltoaan, joten niistä tulee entistä haavoittuvaisempia; kannattaa tässä yhteydessä painokkaasti, että jäsenvaltiot toteuttavat kriisitilanteissa yhteistyötoimia; toteaa, että Euroopassa sijaitsevan elintärkeän infrastruktuurin suojelun olisi aktivoitava keskinäistä puolustusta koskeva lauseke ja/tai yhteisvastuulauseke; toteaa myös, että Atalanta-operaatiolla pyritään jo turvaamaan energiahuolto taistelemalla merirosvoja vastaan, jotka ovat kaapanneet useita öljytankkereita vuoden 2008 jälkeen; katsoo siksi, että nämä näkökohdat on sisällytettävä tarvittavaan strategiseen menettelyyn; korostaa tässä yhteydessä, että energiahuolto on ratkaisevan tärkeä tekijä YTPP-tehtävien ja -operaatioiden onnistumisen kannalta;

| 34. | korostaa energiatehokkuuden merkitystä puolustusalalla ja tähdentää, että on arvioitava energiankulutuksen vaikutuksia puolustusbudjetteihin ja sotilasalan tehokkuuteen ja että aseistetuille joukoille on kehitettävä kattava energiatehokkuusstrategia; |
| --- | --- |

34.

korostaa energiatehokkuuden merkitystä puolustusalalla ja tähdentää, että on arvioitava energiankulutuksen vaikutuksia puolustusbudjetteihin ja sotilasalan tehokkuuteen ja että aseistetuille joukoille on kehitettävä kattava energiatehokkuusstrategia;

| 35. | korostaa, että EU:lle on tärkeää kehittää edelleen kumppanuuksia ja syventää YK:n, alueellisten organisaatioiden ja asianomaisten toimijoiden kanssa käytävää turvallisuusvuoropuhelua, itäisen kumppanuuden maat ja eteläiset naapurimaat mukaan luettuina; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että EU:lle on tärkeää kehittää edelleen kumppanuuksia ja syventää YK:n, alueellisten organisaatioiden ja asianomaisten toimijoiden kanssa käytävää turvallisuusvuoropuhelua, itäisen kumppanuuden maat ja eteläiset naapurimaat mukaan luettuina;

| 36. | huomauttaa, että EU:n olisi tehtävä lisää yhteistyötä YK:n, Afrikan unionin, Etyjin ja ASEANin kanssa, jotta analyyseja voitaisiin tehdä yhdessä ja tarkastella yhteisesti ympäristöpolitiikan haasteita ja ilmastonmuutoksesta johtuvia haasteita sekä niiden turvallisuusvaikutuksia; korostaa ennalta ehkäisevien toimien tarvetta ja vaatii EU:ta kehittämään ja parantamaan varhaisvaroituskapasiteettia; |
| --- | --- |

36.

huomauttaa, että EU:n olisi tehtävä lisää yhteistyötä YK:n, Afrikan unionin, Etyjin ja ASEANin kanssa, jotta analyyseja voitaisiin tehdä yhdessä ja tarkastella yhteisesti ympäristöpolitiikan haasteita ja ilmastonmuutoksesta johtuvia haasteita sekä niiden turvallisuusvaikutuksia; korostaa ennalta ehkäisevien toimien tarvetta ja vaatii EU:ta kehittämään ja parantamaan varhaisvaroituskapasiteettia;

| 37. | kehottaa lujittamaan EU:n ja Naton rakenteiden välistä yhteistyötä soveltamalla täydentävää lähestymistapaa ja tiivistämällä yhteistyötä, jotta voidaan välttää näiden kahden kumppanin päällekkäinen toiminta ja torjua tehokkaasti uusia uhkia; on vakuuttunut, ettei YTPP:n lujittamisesta ole mitään haittaa kollektiiviselle turvallisuudelle ja transatlanttisille yhteyksille vaan että se pikemminkin vahvistaa niitä; katsoo, että EU:ta koskevan puolustuskapasiteetin kehittäminen hyödyttää myös Natoa; panee merkille, että voimavarojen yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevan EU:n aloitteen ja älykästä puolustusta koskevan Nato-aloitteen suhteen tehdään rakentavaa yhteistyötä; pitää myönteisenä, että Kyproksen tasavalta aikoo liittyä Naton rauhankumppanuusohjelmaan, mikä saattaa merkitä käännekohtaa, ja kehottaa Turkkia omaksumaan yhtä rakentavan asenteen; kehottaa luomaan kokonaisvaltaiset puitteet EU:n ja Naton yhteistyölle ja syventämään poliittista vuoropuhelua siten, että samalla kunnioitetaan kummankin osapuolen päätöksentekoa; |
| --- | --- |

37.

kehottaa lujittamaan EU:n ja Naton rakenteiden välistä yhteistyötä soveltamalla täydentävää lähestymistapaa ja tiivistämällä yhteistyötä, jotta voidaan välttää näiden kahden kumppanin päällekkäinen toiminta ja torjua tehokkaasti uusia uhkia; on vakuuttunut, ettei YTPP:n lujittamisesta ole mitään haittaa kollektiiviselle turvallisuudelle ja transatlanttisille yhteyksille vaan että se pikemminkin vahvistaa niitä; katsoo, että EU:ta koskevan puolustuskapasiteetin kehittäminen hyödyttää myös Natoa; panee merkille, että voimavarojen yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevan EU:n aloitteen ja älykästä puolustusta koskevan Nato-aloitteen suhteen tehdään rakentavaa yhteistyötä; pitää myönteisenä, että Kyproksen tasavalta aikoo liittyä Naton rauhankumppanuusohjelmaan, mikä saattaa merkitä käännekohtaa, ja kehottaa Turkkia omaksumaan yhtä rakentavan asenteen; kehottaa luomaan kokonaisvaltaiset puitteet EU:n ja Naton yhteistyölle ja syventämään poliittista vuoropuhelua siten, että samalla kunnioitetaan kummankin osapuolen päätöksentekoa;

| 38. | katsoo, että EU:n on voitava toimia itsenäisesti erityisesti omalla lähialueellaan mutta että sen on kuitenkin aina toimittava YK:n peruskirjan määräysten mukaisesti ja varmistettava, että se noudattaa täysimääräisesti kansainvälistä humanitaarista oikeutta; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että EU:n on voitava toimia itsenäisesti erityisesti omalla lähialueellaan mutta että sen on kuitenkin aina toimittava YK:n peruskirjan määräysten mukaisesti ja varmistettava, että se noudattaa täysimääräisesti kansainvälistä humanitaarista oikeutta;

Toinen klusteri: Puolustusvalmiuksien kehittämisen tehostaminen

| 39. | toistaa huolensa siitä, että kansallisten puolustusmäärärahojen vähentäminen entisestään tekee mahdottomaksi kriittisen sotilaallisen kapasiteetin ylläpitämisen ja johtaa peruuttamattomiin osaamisen ja teknologian menetyksiin; toteaa, että puutteet jäsenvaltioiden kapasiteetissa kävivät ilmi Libyassa ja Malissa toteutettujen operaatioiden aikana ja että talouskriisi on pahentanut olemassa olleita rakenteellisia ongelmia; toistaa näkemyksensä siitä, että ongelma ei ole luonteeltaan niinkään taloudellinen kuin poliittinen; |
| --- | --- |

39.

toistaa huolensa siitä, että kansallisten puolustusmäärärahojen vähentäminen entisestään tekee mahdottomaksi kriittisen sotilaallisen kapasiteetin ylläpitämisen ja johtaa peruuttamattomiin osaamisen ja teknologian menetyksiin; toteaa, että puutteet jäsenvaltioiden kapasiteetissa kävivät ilmi Libyassa ja Malissa toteutettujen operaatioiden aikana ja että talouskriisi on pahentanut olemassa olleita rakenteellisia ongelmia; toistaa näkemyksensä siitä, että ongelma ei ole luonteeltaan niinkään taloudellinen kuin poliittinen;

| 40. | ottaa huomioon ehdotukset, jotka annettiin lokakuussa 2013 julkaistussa, YTPP:tä käsittelevässä komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan raportissa, ja etenkin ehdotukset, joilla pyritään luomaan kannustimia, kuten verotuksellisia kannustimia, puolustusalan valmiuksia koskevaa yhteistyötä varten; korostaa, että jäsenvaltioilla on mahdollisuus saada täysi hyöty sotilasalan tehokkuuteen tähtäävästä tiiviimmästä keskinäisestä yhteistyöstä ja päättää niukkojen resurssien optimoinnista ja paremmasta ja järkevämmästä jakamisesta luomalla synergioita ja vähentämällä koordinoidusti valmiuksia, jotka ovat tarpeettomasti päällekkäisiä, liiallisia ja vanhentuneita; |
| --- | --- |

40.

ottaa huomioon ehdotukset, jotka annettiin lokakuussa 2013 julkaistussa, YTPP:tä käsittelevässä komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan raportissa, ja etenkin ehdotukset, joilla pyritään luomaan kannustimia, kuten verotuksellisia kannustimia, puolustusalan valmiuksia koskevaa yhteistyötä varten; korostaa, että jäsenvaltioilla on mahdollisuus saada täysi hyöty sotilasalan tehokkuuteen tähtäävästä tiiviimmästä keskinäisestä yhteistyöstä ja päättää niukkojen resurssien optimoinnista ja paremmasta ja järkevämmästä jakamisesta luomalla synergioita ja vähentämällä koordinoidusti valmiuksia, jotka ovat tarpeettomasti päällekkäisiä, liiallisia ja vanhentuneita;

| 41. | pitää myönteisenä meneillään olevaa voimavarojen kehittämissuunnitelman tarkistamista; toteaa, että suunnitelma on perusta kapasiteetin lisäämiseen tarkoitetulle pitkän aikavälin yhteiselle kehittämissuunnitelmalle; katsoo, että tästä kehittämissuunnitelmasta olisi keskusteltava säännöllisesti, että sen täytäntöönpanoa olisi yksinkertaistettava ja että sitä olisi tarvittaessa tarkistettava; |
| --- | --- |

41.

pitää myönteisenä meneillään olevaa voimavarojen kehittämissuunnitelman tarkistamista; toteaa, että suunnitelma on perusta kapasiteetin lisäämiseen tarkoitetulle pitkän aikavälin yhteiselle kehittämissuunnitelmalle; katsoo, että tästä kehittämissuunnitelmasta olisi keskusteltava säännöllisesti, että sen täytäntöönpanoa olisi yksinkertaistettava ja että sitä olisi tarvittaessa tarkistettava;

| 42. | kiinnittää huomiota Euroopan puolustusviraston (EDA) toimenkuvaan, joka määritellään SEU:n 42 artiklan 3 kohdassa ja 45 artiklassa, joissa virastolle on annettu tärkeitä tehtäviä pysyvän rakenteellisen yhteistyön toteuttamisessa, voimavaroja ja puolustusmateriaalia koskevan eurooppalaisen politiikan määrittelyssä, jäsenvaltioiden sotilaallisten valmiuksien kehittämisessä ja puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan vahvistamisessa ilman, että tästä koituu rahoitusvaikutuksia EU:n talousarvioon; |
| --- | --- |

42.

kiinnittää huomiota Euroopan puolustusviraston (EDA) toimenkuvaan, joka määritellään SEU:n 42 artiklan 3 kohdassa ja 45 artiklassa, joissa virastolle on annettu tärkeitä tehtäviä pysyvän rakenteellisen yhteistyön toteuttamisessa, voimavaroja ja puolustusmateriaalia koskevan eurooppalaisen politiikan määrittelyssä, jäsenvaltioiden sotilaallisten valmiuksien kehittämisessä ja puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan vahvistamisessa ilman, että tästä koituu rahoitusvaikutuksia EU:n talousarvioon;

| 43. | katsoo, että sotilaallisen kapasiteetin yhdistäminen ja yhteiskäyttö, vaikkei se olekaan mikään patenttiratkaisu, on merkittävä keino vastata resurssien puutteeseen EU:ssa; pitää myönteisenä EDA:n asiaan tuomaa helpotusta ja tähän mennessä saavutettua edistystä; katsoo, että yhdistämistä ja yhteiskäyttöä ei pitäisi nähdä vain yhteisenä resurssien käyttönä vaan myös osana yhdentymistä ja että siihen pitäisi sisällyttää myös kapasiteetin yhteinen ylläpito ja hyödyntäminen; |
| --- | --- |

43.

katsoo, että sotilaallisen kapasiteetin yhdistäminen ja yhteiskäyttö, vaikkei se olekaan mikään patenttiratkaisu, on merkittävä keino vastata resurssien puutteeseen EU:ssa; pitää myönteisenä EDA:n asiaan tuomaa helpotusta ja tähän mennessä saavutettua edistystä; katsoo, että yhdistämistä ja yhteiskäyttöä ei pitäisi nähdä vain yhteisenä resurssien käyttönä vaan myös osana yhdentymistä ja että siihen pitäisi sisällyttää myös kapasiteetin yhteinen ylläpito ja hyödyntäminen;

| 44. | edellyttää, että EDA:lle annetaan suurempi rooli valmiuksien koordinoimisessa ja pyritään näin estämään päällekkäisyydet ja jäsenvaltioiden rinnakkaiset ohjelmat, joista aiheutuu liian suuri taakka veronmaksajille; |
| --- | --- |

44.

edellyttää, että EDA:lle annetaan suurempi rooli valmiuksien koordinoimisessa ja pyritään näin estämään päällekkäisyydet ja jäsenvaltioiden rinnakkaiset ohjelmat, joista aiheutuu liian suuri taakka veronmaksajille;

| 45. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita parantamaan puolustuksen suunnittelua koskevaa tietojenvaihtoa ja sisällyttämään yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevat ratkaisut kansallisiin puolustuksen suunnittelujaksoihin ja päätöksentekoprosesseihin sotilaallisten valmiuksien yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevien menettelysääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

45.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita parantamaan puolustuksen suunnittelua koskevaa tietojenvaihtoa ja sisällyttämään yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevat ratkaisut kansallisiin puolustuksen suunnittelujaksoihin ja päätöksentekoprosesseihin sotilaallisten valmiuksien yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevien menettelysääntöjen mukaisesti;

| 46. | korostaa, että keskinäinen luottamus, avoimuus ja luotettavuus ovat avaintekijöitä kaikkien turvallisuuteen ja puolustukseen liittyvien yhteisten ponnistelujen onnistumisen kannalta; on vakuuttunut, että puolustusvalmiuksien kehittäminen on sisällytettävä strategiseen lähestymistapaan, jossa määritetään valmiuksien sopiva yhdistelmä sekä niiden käyttökohteet; |
| --- | --- |

46.

korostaa, että keskinäinen luottamus, avoimuus ja luotettavuus ovat avaintekijöitä kaikkien turvallisuuteen ja puolustukseen liittyvien yhteisten ponnistelujen onnistumisen kannalta; on vakuuttunut, että puolustusvalmiuksien kehittäminen on sisällytettävä strategiseen lähestymistapaan, jossa määritetään valmiuksien sopiva yhdistelmä sekä niiden käyttökohteet;

| 47. | Edellä mainitut seikat huomioon ottaen odottaa, että tulevassa huippukokouksessa






  a) | laaditaan poliittiset ja strategiset ohjeet ja vahvistetaan jäsenvaltioiden sitoutuminen valmiuksien kehittämiseen sekä vuonna 2008 annetussa julkilausumassa voimavarojen kehittämisestä määritelty tavoitetaso; |
| --- | --- | --- |

47.

Edellä mainitut seikat huomioon ottaen odottaa, että tulevassa huippukokouksessa

a)

laaditaan poliittiset ja strategiset ohjeet ja vahvistetaan jäsenvaltioiden sitoutuminen valmiuksien kehittämiseen sekä vuonna 2008 annetussa julkilausumassa voimavarojen kehittämisestä määritelty tavoitetaso;

| b) | luodaan perusta todelliselle kollektiiviselle suunnittelulle, joka ulottuu strategisesta suunnittelusta hankintoihin ja teknologian kehittämiseen, samalla kun kiinnitetään erityistä huomiota rahoitusjärjestelyjä ja kannustimia koskeviin kysymyksiin; |
| --- | --- |

b)

luodaan perusta todelliselle kollektiiviselle suunnittelulle, joka ulottuu strategisesta suunnittelusta hankintoihin ja teknologian kehittämiseen, samalla kun kiinnitetään erityistä huomiota rahoitusjärjestelyjä ja kannustimia koskeviin kysymyksiin;

| c) | vauhditetaan nykyisten hankkeiden, erityisesti strategisiin avaintekijöihin liittyvien hankkeiden, toteutusta ja tuetaan poliittisesti EDA:n lippulaivahankkeita, joita ovat muun muassa ilmatankkaus, satelliittiviestintä, ilma-alusten kauko-ohjausjärjestelmät, tietoverkkojen puolustus ja yhtenäinen eurooppalainen ilmatila; |
| --- | --- |

c)

vauhditetaan nykyisten hankkeiden, erityisesti strategisiin avaintekijöihin liittyvien hankkeiden, toteutusta ja tuetaan poliittisesti EDA:n lippulaivahankkeita, joita ovat muun muassa ilmatankkaus, satelliittiviestintä, ilma-alusten kauko-ohjausjärjestelmät, tietoverkkojen puolustus ja yhtenäinen eurooppalainen ilmatila;

| d) | annetaan komission varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle ja EDA:lle tehtäväksi esittää yhdessä komission kanssa vuoden 2014 loppuun mennessä uusia käytännön ehdotuksia puolustusvalmiuksien kehittämiseksi; |
| --- | --- |

d)

annetaan komission varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle ja EDA:lle tehtäväksi esittää yhdessä komission kanssa vuoden 2014 loppuun mennessä uusia käytännön ehdotuksia puolustusvalmiuksien kehittämiseksi;

| e) | vahvistetaan seurantamenettely, jolla säännöllisesti arvioidaan saavutettua kehitystä; |
| --- | --- |

e)

vahvistetaan seurantamenettely, jolla säännöllisesti arvioidaan saavutettua kehitystä;

| f) | muistutetaan Naton ja strategisten kumppaneiden kanssa valmiuksien kehittämisessä tehtävän tiiviimmän yhteistyön eduista; |
| --- | --- |

f)

muistutetaan Naton ja strategisten kumppaneiden kanssa valmiuksien kehittämisessä tehtävän tiiviimmän yhteistyön eduista;

| g) | harkitaan sotilaallista yleistavoitetta 2025 koskevan kehitystyön aloittamista ja sen mahdollista täydentämistä teollisuuden yleistavoitteella; |
| --- | --- |

g)

harkitaan sotilaallista yleistavoitetta 2025 koskevan kehitystyön aloittamista ja sen mahdollista täydentämistä teollisuuden yleistavoitteella;

Kolmas klusteri: Euroopan puolustusteollisuuden vahvistaminen

| 48. | pitää myönteisenä komission tiedonantoa ”Kohti kilpailukykyisempää ja tehokkaampaa puolustus- ja turvallisuusalaa”, jossa esitetään joitakin uusia ideoita ja ehdotuksia; tukee kaikilta osin komission pyrkimyksiä tiivistää puolustuksen ja turvallisuuden sisämarkkinoita ja kehittää puolustusteollisuuspolitiikka, jolla tuetaan pk-yrityksiä Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti, koska ne ovat avainasemassa innovoinnissa, tutkimuksessa ja kehittämisessä, työpaikkojen luomisessa sekä talouskasvussa; |
| --- | --- |

48.

pitää myönteisenä komission tiedonantoa ”Kohti kilpailukykyisempää ja tehokkaampaa puolustus- ja turvallisuusalaa”, jossa esitetään joitakin uusia ideoita ja ehdotuksia; tukee kaikilta osin komission pyrkimyksiä tiivistää puolustuksen ja turvallisuuden sisämarkkinoita ja kehittää puolustusteollisuuspolitiikka, jolla tuetaan pk-yrityksiä Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti, koska ne ovat avainasemassa innovoinnissa, tutkimuksessa ja kehittämisessä, työpaikkojen luomisessa sekä talouskasvussa;

| 49. | korostaa, että puolustusalan teknologisen ja teollisen perustan vahvistaminen on kirjattu unionin tavoitteena SEU:n 42 artiklan 3 kohtaan ja 45 artiklaan; tähdentää, että tehokas Euroopan puolustus edellyttää vakaata Euroopan puolustusalan teknologista ja teollista perustaa, jonka avulla voidaan tukea YTPP:tä ja tehostaa entisestään Euroopan sotilaallisia valmiuksia ja huolehtia samalla EU:n strategisesta itsenäisyydestä; painottaa tutkimuksen, teollisuuden ja valmiuksien kehittämisen välisiä yhteyksiä, koska kaikkia näitä tekijöitä tarvitaan talouskasvuun, työpaikkojen luomiseen ja kilpailukyvyn edistämiseen sekä YTPP:n vahvistamiseen; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että puolustusalan teknologisen ja teollisen perustan vahvistaminen on kirjattu unionin tavoitteena SEU:n 42 artiklan 3 kohtaan ja 45 artiklaan; tähdentää, että tehokas Euroopan puolustus edellyttää vakaata Euroopan puolustusalan teknologista ja teollista perustaa, jonka avulla voidaan tukea YTPP:tä ja tehostaa entisestään Euroopan sotilaallisia valmiuksia ja huolehtia samalla EU:n strategisesta itsenäisyydestä; painottaa tutkimuksen, teollisuuden ja valmiuksien kehittämisen välisiä yhteyksiä, koska kaikkia näitä tekijöitä tarvitaan talouskasvuun, työpaikkojen luomiseen ja kilpailukyvyn edistämiseen sekä YTPP:n vahvistamiseen;

| 50. | muistuttaa, että EU tarvitsee vahvan ja vähemmän pirstaloituneen puolustusteollisuuden, jolla voidaan tukea yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa ja vahvistaa EU:n strategista itsenäisyyttä; korostaa sertifioinnin ja standardoinnin merkitystä asevoimien yhteentoimivuuden parantamisessa; kehottaa Eurooppa-neuvostoa antamaan EDA:lle tehtäväksi laatia suunnitelma puolustusteollisuuden normien kehittämiseksi ja kehottaa jäsenvaltioita yksinkertaistamaan eurooppalaisia sertifiointimenettelyjä tunnustamalla sertifikaatit vastavuoroisesti ja yhdenmukaistamaan sertifiointimenettelyjään; |
| --- | --- |

50.

muistuttaa, että EU tarvitsee vahvan ja vähemmän pirstaloituneen puolustusteollisuuden, jolla voidaan tukea yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa ja vahvistaa EU:n strategista itsenäisyyttä; korostaa sertifioinnin ja standardoinnin merkitystä asevoimien yhteentoimivuuden parantamisessa; kehottaa Eurooppa-neuvostoa antamaan EDA:lle tehtäväksi laatia suunnitelma puolustusteollisuuden normien kehittämiseksi ja kehottaa jäsenvaltioita yksinkertaistamaan eurooppalaisia sertifiointimenettelyjä tunnustamalla sertifikaatit vastavuoroisesti ja yhdenmukaistamaan sertifiointimenettelyjään;

| 51. | korostaa, että ennakointi sekä muutoksenhallinta ja uudelleenjärjestelyt ovat olennainen osa kaikkia teollisuuspolitiikkoja; katsoo siksi, että yhdennettäessä puolustusalan markkinoita edelleen on samanaikaisesti liennytettävä siitä alueelliselle ja paikalliselle taloudelle aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia ja käytävä aktiivista työmarkkinavuoropuhelua sekä käytettävä tässä yhteydessä täysimääräisesti Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan globalisaatiorahaston kaltaisia EU:n rahoitusvälineitä; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että ennakointi sekä muutoksenhallinta ja uudelleenjärjestelyt ovat olennainen osa kaikkia teollisuuspolitiikkoja; katsoo siksi, että yhdennettäessä puolustusalan markkinoita edelleen on samanaikaisesti liennytettävä siitä alueelliselle ja paikalliselle taloudelle aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia ja käytävä aktiivista työmarkkinavuoropuhelua sekä käytettävä tässä yhteydessä täysimääräisesti Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan globalisaatiorahaston kaltaisia EU:n rahoitusvälineitä;

| 52. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa toteuttamaan toimia tällä alalla rahoittamalla vakaasti tutkimusta ja kehittämistä, myös unionin tasolla; kannattaa siviilialan turvallisuustoimien ja puolustusta koskevan tutkimustoiminnan välisen toimivan ja kustannustehokkaan yhteistyön kehittämistä; korostaa kuitenkin, että kahteen eri käyttötarkoitukseen tarkoitettujen tuotteiden viennille tarvitaan edelleen toimivat säännöt; |
| --- | --- |

52.

kehottaa Eurooppa-neuvostoa toteuttamaan toimia tällä alalla rahoittamalla vakaasti tutkimusta ja kehittämistä, myös unionin tasolla; kannattaa siviilialan turvallisuustoimien ja puolustusta koskevan tutkimustoiminnan välisen toimivan ja kustannustehokkaan yhteistyön kehittämistä; korostaa kuitenkin, että kahteen eri käyttötarkoitukseen tarkoitettujen tuotteiden viennille tarvitaan edelleen toimivat säännöt;

| 53. | tähdentää, että puolustusalan tutkimukseen ja kehittämiseen on löydettävä uusia rahoituslähteitä esimerkiksi Horisontti 2020 -ohjelman avulla; |
| --- | --- |

53.

tähdentää, että puolustusalan tutkimukseen ja kehittämiseen on löydettävä uusia rahoituslähteitä esimerkiksi Horisontti 2020 -ohjelman avulla;

Loppuhuomautukset

| 54. | kannattaa varauksetta näistä kolmesta klusterista keskustelemista joulukuussa pidettävässä huippukokouksessa; korostaa, että ne ovat kaikki yhtä tärkeitä ja että ne liittyvät loogisesti toisiinsa, koska ne palvelevat samoja strategisia tarkoituksia; |
| --- | --- |

54.

kannattaa varauksetta näistä kolmesta klusterista keskustelemista joulukuussa pidettävässä huippukokouksessa; korostaa, että ne ovat kaikki yhtä tärkeitä ja että ne liittyvät loogisesti toisiinsa, koska ne palvelevat samoja strategisia tarkoituksia;

| 55. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa ja poliittisia päättäjiä unionin jäsenvaltioiden kaikilla tasoilla olemaan kunnianhimoisempia ja rohkeampia julkisen keskustelun aloittamisessa, koska se on entistä tärkeämpää taloudellisten säästötoimien aikana; korostaa, että on tehtävä lisää investointeja ja vauhditettava puolustuksen ja turvallisuuden alalla tehtävää yhteistyötä ja että on selvitettävä turvallisuuden ja puolustuksen ja vapauden, demokratian, oikeusvaltion ja hyvinvoinnin väliset yhteydet; |
| --- | --- |

55.

kehottaa Eurooppa-neuvostoa ja poliittisia päättäjiä unionin jäsenvaltioiden kaikilla tasoilla olemaan kunnianhimoisempia ja rohkeampia julkisen keskustelun aloittamisessa, koska se on entistä tärkeämpää taloudellisten säästötoimien aikana; korostaa, että on tehtävä lisää investointeja ja vauhditettava puolustuksen ja turvallisuuden alalla tehtävää yhteistyötä ja että on selvitettävä turvallisuuden ja puolustuksen ja vapauden, demokratian, oikeusvaltion ja hyvinvoinnin väliset yhteydet;

| 56. | korostaa sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden jakamatonta yhteenkuuluvuutta sekä sitä, että rauhallinen, turvallinen ja vakaa ympäristö on edellytys Euroopan poliittisen, taloudellisen ja sosiaalisen mallin säilyttämiselle; |
| --- | --- |

56.

korostaa sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden jakamatonta yhteenkuuluvuutta sekä sitä, että rauhallinen, turvallinen ja vakaa ympäristö on edellytys Euroopan poliittisen, taloudellisen ja sosiaalisen mallin säilyttämiselle;

| 57. | toivoo, että tämä Eurooppa-neuvoston kokous ei jää yksittäiseksi tilaisuudeksi, vaan että se on alku jatkuvalle prosessille, jossa Eurooppa-neuvosto keskustelee säännöllisesti turvallisuutta ja puolustusta koskevista kysymyksistä; kannattaa sitä, että Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen laaditaan etenemissuunnitelma erityistavoitteineen, aikatauluineen ja raportointimekanismeineen; puoltaa puolustusministerien neuvoston perustamista keskipitkällä aikavälillä, jotta turvallisuutta ja puolustusta koskevat kysymykset saavat ansaitsemansa painoarvon; |
| --- | --- |

57.

toivoo, että tämä Eurooppa-neuvoston kokous ei jää yksittäiseksi tilaisuudeksi, vaan että se on alku jatkuvalle prosessille, jossa Eurooppa-neuvosto keskustelee säännöllisesti turvallisuutta ja puolustusta koskevista kysymyksistä; kannattaa sitä, että Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen laaditaan etenemissuunnitelma erityistavoitteineen, aikatauluineen ja raportointimekanismeineen; puoltaa puolustusministerien neuvoston perustamista keskipitkällä aikavälillä, jotta turvallisuutta ja puolustusta koskevat kysymykset saavat ansaitsemansa painoarvon;

| 58. | aikoo pitää yllä ja kehittää tiiviitä yhteyksiään kansallisiin parlamentteihin järjestämällä säännöllisesti tapaamisia, jotta voidaan edistää vuoropuhelua ja näkemysten vaihtoa turvallisuus- ja puolustuskysymyksistä; |
| --- | --- |

58.

aikoo pitää yllä ja kehittää tiiviitä yhteyksiään kansallisiin parlamentteihin järjestämällä säännöllisesti tapaamisia, jotta voidaan edistää vuoropuhelua ja näkemysten vaihtoa turvallisuus- ja puolustuskysymyksistä;

| 59. | katsoo, että YTPP on yksi Euroopan yhdentymisprosessin peruspilareista; |
| --- | --- |

59.

katsoo, että YTPP on yksi Euroopan yhdentymisprosessin peruspilareista;

o

o o

| 60. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, komission varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille, Naton pääsihteerille, Naton parlamentaarisen yleiskokouksen puheenjohtajalle, YK:n pääsihteerille, Etyjin puheenjohtajalle ja Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen puheenjohtajalle, Afrikan unionin kokouksen puheenjohtajalle ja ASEANin pääsihteerille. |
| --- | --- |

60.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, komission varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille, Naton pääsihteerille, Naton parlamentaarisen yleiskokouksen puheenjohtajalle, YK:n pääsihteerille, Etyjin puheenjohtajalle ja Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen puheenjohtajalle, Afrikan unionin kokouksen puheenjohtajalle ja ASEANin pääsihteerille.

---

(1)  EUVL L 146, 10.6.2009, s. 1.

(2)  EUVL L 216, 20.8.2009, s. 76.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0380.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0381.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0455.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0456.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0458.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0457.

(9)  EUVL C 168 E, 14.6.2013, s. 9.

(10)  EUVL C 377 E, 7.12.2012, s. 51.

(11)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 7.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0278.

(13)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_en.pdf.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/26

---

P7_TA(2013)0514

Euroopan puolustuksen teollinen ja teknologinen perusta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 Euroopan puolustuksen teollisesta ja teknologisesta perustasta (2013/2125(INI))

(2016/C 436/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) V osaston ja erityisesti sen 21, 42, 45 ja 46 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 173, 179–190 ja 352 artiklan ja sen pöytäkirjan N:o 10, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) V osaston ja erityisesti sen 21, 42, 45 ja 46 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 173, 179–190 ja 352 artiklan ja sen pöytäkirjan N:o 10,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 13.–14. joulukuuta 2012 antamat päätelmät ja prosessin, jonka on määrä johtaa 19.–20. joulukuuta 2013 pidettävään Eurooppa-neuvoston puolustuskokoukseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 13.–14. joulukuuta 2012 antamat päätelmät ja prosessin, jonka on määrä johtaa 19.–20. joulukuuta 2013 pidettävään Eurooppa-neuvoston puolustuskokoukseen,

| — | ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Kohti kilpailukykyisempää ja tehokkaampaa puolustus- ja turvallisuusalaa” (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Kohti kilpailukykyisempää ja tehokkaampaa puolustus- ja turvallisuusalaa” (COM(2013)0542),

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2007 annetun komission tiedonannon ”Strategia Euroopan puolustusteollisuuden vahvistamiseksi ja sen kilpailukyvyn parantamiseksi” (COM(2007)0764), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2007 annetun komission tiedonannon ”Strategia Euroopan puolustusteollisuuden vahvistamiseksi ja sen kilpailukyvyn parantamiseksi” (COM(2007)0764),

| — | ottaa huomioon Euroopan turvallisuusstrategian, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12. joulukuuta 2003, ja sen täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen, jolle Eurooppa-neuvosto antoi tukensa 11.–12. joulukuuta 2008, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvallisuusstrategian, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12. joulukuuta 2003, ja sen täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen, jolle Eurooppa-neuvosto antoi tukensa 11.–12. joulukuuta 2008,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2008 antaman julkilausuman Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan vahvistamisesta ja neuvoston 11. joulukuuta 2008 antaman julkilausuman voimavarojen kehittämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2008 antaman julkilausuman Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan vahvistamisesta ja neuvoston 11. joulukuuta 2008 antaman julkilausuman voimavarojen kehittämisestä,

| — | ottaa huomioon Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa koskevan strategian, jonka Euroopan puolustusviraston (EDA) johtokunta hyväksyi 14. toukokuuta 2007, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa koskevan strategian, jonka Euroopan puolustusviraston (EDA) johtokunta hyväksyi 14. toukokuuta 2007,

| — | ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/411/YUTP Euroopan puolustusviraston perussäännöstä, kotipaikasta ja sen toimintaa koskevista säännöistä sekä yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP kumoamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/411/YUTP Euroopan puolustusviraston perussäännöstä, kotipaikasta ja sen toimintaa koskevista säännöistä sekä yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP kumoamisesta (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/81/EY hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden tekemien rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/81/EY hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden tekemien rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla (2),

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta (3) ja 14. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman rahoituskriisin vaikutuksista EU:n jäsenvaltioiden puolustusalaan (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta (3) ja 14. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman rahoituskriisin vaikutuksista EU:n jäsenvaltioiden puolustusalaan (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot (A7-0358/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot (A7-0358/2013),

Toimiva yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka edellyttää vahvaa Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa

| 1. | muistuttaa, että toimiva yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka edellyttää vahvaa Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa, joka muodostaa keskeisen elementin Euroopan kyvyssä taata kansalaistensa turvallisuus, suojella arvojaan ja edistää etujaan; toteaa, että Euroopan puolustusala edistää merkittävästi kasvua ja innovointia, vakauden ja turvallisuuden perustekijöitä; katsoo, että Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan kehittäminen olisi sisällytettävä EU:n ensisijaisiin strategisiin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että toimiva yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka edellyttää vahvaa Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa, joka muodostaa keskeisen elementin Euroopan kyvyssä taata kansalaistensa turvallisuus, suojella arvojaan ja edistää etujaan; toteaa, että Euroopan puolustusala edistää merkittävästi kasvua ja innovointia, vakauden ja turvallisuuden perustekijöitä; katsoo, että Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan kehittäminen olisi sisällytettävä EU:n ensisijaisiin strategisiin tavoitteisiin;

| 2. | muistuttaa voimavarojen vahvistamisesta 11. joulukuuta 2008 annetussa neuvoston julkilausumassa hahmotellusta operatiivisesta tavoitetasosta sekä SEU-sopimuksen 43 artiklan 1 kohdassa hahmotelluista siviili- ja sotilastehtävistä; muistuttaa jäsenvaltioiden sitoutuneen parantamaan sotilaallisia voimavarojaan; kehottaa Eurooppa-neuvostoa käynnistämään tätä varten voimavaroja ja puolustusmateriaalia koskevan eurooppalaisen politiikan (ECAP) kehittämisen SEU-sopimuksen 42 artiklan 3 artiklassa määrätyllä tavalla; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa voimavarojen vahvistamisesta 11. joulukuuta 2008 annetussa neuvoston julkilausumassa hahmotellusta operatiivisesta tavoitetasosta sekä SEU-sopimuksen 43 artiklan 1 kohdassa hahmotelluista siviili- ja sotilastehtävistä; muistuttaa jäsenvaltioiden sitoutuneen parantamaan sotilaallisia voimavarojaan; kehottaa Eurooppa-neuvostoa käynnistämään tätä varten voimavaroja ja puolustusmateriaalia koskevan eurooppalaisen politiikan (ECAP) kehittämisen SEU-sopimuksen 42 artiklan 3 artiklassa määrätyllä tavalla;

| 3. | korostaa, että samanaikaisesti kuin esimerkiksi Kiina, Intia, Brasilia ja Venäjä lisäävät puolustusmenojaan, EU:n puolustusmenoja leikataan; kiinnittää huomiota muuttuvaan strategiseen globaaliin ympäristöön, erityisesti talous- ja finanssikriisin johdosta supistuviin puolustusbudjetteihin, teknisen kehityksen vauhdin nopeutumiseen ja siihen tosiseikkaan, että eurooppalaiset puolustusalan yritykset mukautuvat tähän tilanteeseen painottamalla vientiä kolmansiin maihin, minkä hintana on arkaluonteisten teknologioiden, teollis- ja tekijänoikeuksien sekä tuotannon siirto EU:n ulkopuolelle; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että samanaikaisesti kuin esimerkiksi Kiina, Intia, Brasilia ja Venäjä lisäävät puolustusmenojaan, EU:n puolustusmenoja leikataan; kiinnittää huomiota muuttuvaan strategiseen globaaliin ympäristöön, erityisesti talous- ja finanssikriisin johdosta supistuviin puolustusbudjetteihin, teknisen kehityksen vauhdin nopeutumiseen ja siihen tosiseikkaan, että eurooppalaiset puolustusalan yritykset mukautuvat tähän tilanteeseen painottamalla vientiä kolmansiin maihin, minkä hintana on arkaluonteisten teknologioiden, teollis- ja tekijänoikeuksien sekä tuotannon siirto EU:n ulkopuolelle;

| 4. | on huolissaan puolustusmenojen leikkauksista ja kehottaa jäsenvaltioita, Euroopan puolustusvirastoa ja komissiota toteuttamaan vastatoimia torjumalla Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan altistumista tulevaisuudessa sille vaaralle, että kolmannet osapuolet, joilla on erilaiset strategiset edut, valvovat ja rajoittavat unionin toimintaa; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan Euroopan teollisuuden yhteistyötä, jotta strateginen riippumattomuus voidaan turvata mahdollisimman pitkälle kehittämällä ja tuottamalla huipputeknologiaan perustuvia tehokkaita sotilaallisia ja turvallisuuteen liittyviä voimavaroja; |
| --- | --- |

4.

on huolissaan puolustusmenojen leikkauksista ja kehottaa jäsenvaltioita, Euroopan puolustusvirastoa ja komissiota toteuttamaan vastatoimia torjumalla Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan altistumista tulevaisuudessa sille vaaralle, että kolmannet osapuolet, joilla on erilaiset strategiset edut, valvovat ja rajoittavat unionin toimintaa; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan Euroopan teollisuuden yhteistyötä, jotta strateginen riippumattomuus voidaan turvata mahdollisimman pitkälle kehittämällä ja tuottamalla huipputeknologiaan perustuvia tehokkaita sotilaallisia ja turvallisuuteen liittyviä voimavaroja;

| 5. | korostaa, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä EU:n teollisuus-, avaruus- ja tutkimuspolitiikat ulottuvat puolustuksen alalle; toteaa, että unionin muilla aloilla (sisäisen turvallisuuden ja rajojen turvallisuuden, katastrofien hallinnan ja kehitysyhteistyön kaltaisilla aloilla) toteuttamat ohjelmat tarjoavat huomattavia mahdollisuuksia kehittää yhdessä voimavaroja, joilla on merkitystä noiden politiikkojen sekä YTPP-operaatioiden toteuttamisen kannalta; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä EU:n teollisuus-, avaruus- ja tutkimuspolitiikat ulottuvat puolustuksen alalle; toteaa, että unionin muilla aloilla (sisäisen turvallisuuden ja rajojen turvallisuuden, katastrofien hallinnan ja kehitysyhteistyön kaltaisilla aloilla) toteuttamat ohjelmat tarjoavat huomattavia mahdollisuuksia kehittää yhdessä voimavaroja, joilla on merkitystä noiden politiikkojen sekä YTPP-operaatioiden toteuttamisen kannalta;

| 6. | korostaa, että Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan vahvistamisessa on edettävä, ja toteaa, että tarvitaan jatkuvasti monikansallisia puolustushankkeita ja mikään jäsenvaltio ei enää pysty ylläpitämään kestävää puolustusteollisuutta puhtaasti kansalliselta pohjalta, koska teknologioiden monimutkaisuus ja kustannukset kasvavat jatkuvasti, kansainvälinen kilpailu lisääntyy ja puolustusbudjetit ja tuotantovolyymit supistuvat; pitää valitettavana sitä, että vaikka tietynlaajuista keskittymistä on tapahtunut Euroopan ilmailu- ja avaruusteollisuudessa, maavoimien ja laivaston laite- ja varusteteollisuus on edelleen suurelta osin jakautunut kansallisten jakolinjojen mukaisesti; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan vahvistamisessa on edettävä, ja toteaa, että tarvitaan jatkuvasti monikansallisia puolustushankkeita ja mikään jäsenvaltio ei enää pysty ylläpitämään kestävää puolustusteollisuutta puhtaasti kansalliselta pohjalta, koska teknologioiden monimutkaisuus ja kustannukset kasvavat jatkuvasti, kansainvälinen kilpailu lisääntyy ja puolustusbudjetit ja tuotantovolyymit supistuvat; pitää valitettavana sitä, että vaikka tietynlaajuista keskittymistä on tapahtunut Euroopan ilmailu- ja avaruusteollisuudessa, maavoimien ja laivaston laite- ja varusteteollisuus on edelleen suurelta osin jakautunut kansallisten jakolinjojen mukaisesti;

| 7. | korostaa, että Euroopan puolustusteollisuutta olisi rakennettava kestävällä tavalla kaikissa jäsenvaltioissa olemassa olevaan teolliseen infrastruktuuriin ja SEUT-sopimuksen 173 artiklassa vahvistettuihin Euroopan teollisuuspolitiikkaa koskeviin sääntöihin perustuen eikä yksinomaan vapaan kilpailun periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että Euroopan puolustusteollisuutta olisi rakennettava kestävällä tavalla kaikissa jäsenvaltioissa olemassa olevaan teolliseen infrastruktuuriin ja SEUT-sopimuksen 173 artiklassa vahvistettuihin Euroopan teollisuuspolitiikkaa koskeviin sääntöihin perustuen eikä yksinomaan vapaan kilpailun periaatteiden mukaisesti;

| 8. | muistuttaa EU:n jäsenvaltioita, komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa, komissiota ja Euroopan puolustusvirastoa siitä, että yli kaksi vuosikymmentä kylmän sodan päättymisen jälkeen EU:n jäsenvaltiot eivät vieläkään ole pystyneet täyttämään Helsingissä asetettuja yleistavoitteita ja muita yhteisten sotilaallisten voimavarojen kehittämistavoitteita, vaikka ne ovat voineet hyödyntää suhteellisen mittavia kansallisia puolustusbudjetteja; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa EU:n jäsenvaltioita, komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa, komissiota ja Euroopan puolustusvirastoa siitä, että yli kaksi vuosikymmentä kylmän sodan päättymisen jälkeen EU:n jäsenvaltiot eivät vieläkään ole pystyneet täyttämään Helsingissä asetettuja yleistavoitteita ja muita yhteisten sotilaallisten voimavarojen kehittämistavoitteita, vaikka ne ovat voineet hyödyntää suhteellisen mittavia kansallisia puolustusbudjetteja;

| 9. | muistuttaa, että jos Eurooppa haluaa säilyttää vankan turvallisuus- ja puolustusteollisuuden, jäsenvaltioiden on koordinoitava puolustusbudjettinsa, jotta vältetään päällekkäisyydet ja vahvistetaan yhteisiä tutkimusohjelmia; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että jos Eurooppa haluaa säilyttää vankan turvallisuus- ja puolustusteollisuuden, jäsenvaltioiden on koordinoitava puolustusbudjettinsa, jotta vältetään päällekkäisyydet ja vahvistetaan yhteisiä tutkimusohjelmia;

| 10. | panee merkille, että kriisistä ja budjettileikkauksista huolimatta Euroopan kansalaiset vaativat edelleen Euroopan puolustuksen ja teollisuuden yhteensovittamista ja yhteistyötä, joita pidetään turvallisuutta, tehokkuutta ja säästöjä edistävänä tekijänä; |
| --- | --- |

10.

panee merkille, että kriisistä ja budjettileikkauksista huolimatta Euroopan kansalaiset vaativat edelleen Euroopan puolustuksen ja teollisuuden yhteensovittamista ja yhteistyötä, joita pidetään turvallisuutta, tehokkuutta ja säästöjä edistävänä tekijänä;

| 11. | panee merkille 24. heinäkuuta 2013 annetun komission tiedonannon ja komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan 15. lokakuuta 2013 antaman yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevan kertomuksen; pitää valitettavana, että komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto eivät ole esittäneet yhteistä eurooppalaista julkilausumaa tämän vuoden joulukuussa pidettävää Eurooppa-neuvoston puolustusalan huippukokousta varten; odottaa mielenkiinnolla komission rahastokohtaisia säädösehdotuksia, jotka koskevat Euroopan rakenne- ja investointirahastoja, Yrittäjyyden Eurooppa -verkostoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja Euroopan globalisaatiorahastoa, jotta voidaan varmistaa puolustusteollisuuden yhtenäinen kehittäminen kaikissa unionin jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

11.

panee merkille 24. heinäkuuta 2013 annetun komission tiedonannon ja komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan 15. lokakuuta 2013 antaman yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevan kertomuksen; pitää valitettavana, että komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto eivät ole esittäneet yhteistä eurooppalaista julkilausumaa tämän vuoden joulukuussa pidettävää Eurooppa-neuvoston puolustusalan huippukokousta varten; odottaa mielenkiinnolla komission rahastokohtaisia säädösehdotuksia, jotka koskevat Euroopan rakenne- ja investointirahastoja, Yrittäjyyden Eurooppa -verkostoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja Euroopan globalisaatiorahastoa, jotta voidaan varmistaa puolustusteollisuuden yhtenäinen kehittäminen kaikissa unionin jäsenvaltioissa;

| 12. | muistuttaa, että komissio ja EU:n puolustusministerit korostivat tätä alaa koskevien kiireellisten toimien tarvetta jo vuonna 2007 asiaa koskevalla komission tiedonannolla ja Euroopan puolustusviraston esittämällä Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa koskevalla strategialla; pitää valitettavana, että on jätetty käyttämättä tilaisuudet esittää säännöllisesti täytäntöönpanokertomuksia ja päivittää strategioita Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen; pitää valitettavana, että uudessa tiedonannossa ei esitetä yhteenvetoa aikaisemmista strategioista; kehottaa komissiota ja Euroopan puolustusvirastoa kehittämään tulevaisuudessa Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa koskevan yhteisen strategian tähänastisten kokemusten pohjalta; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että komissio ja EU:n puolustusministerit korostivat tätä alaa koskevien kiireellisten toimien tarvetta jo vuonna 2007 asiaa koskevalla komission tiedonannolla ja Euroopan puolustusviraston esittämällä Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa koskevalla strategialla; pitää valitettavana, että on jätetty käyttämättä tilaisuudet esittää säännöllisesti täytäntöönpanokertomuksia ja päivittää strategioita Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen; pitää valitettavana, että uudessa tiedonannossa ei esitetä yhteenvetoa aikaisemmista strategioista; kehottaa komissiota ja Euroopan puolustusvirastoa kehittämään tulevaisuudessa Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa koskevan yhteisen strategian tähänastisten kokemusten pohjalta;

| 13. | katsoo oman laajan arvionsa perusteella, että molempien strategioiden täytäntöönpano on ollut puutteellista, koska Euroopan puolustuksen teollisesta ja teknologisesta perustasta ei ole päästy yksimielisyyteen erilaisten kansallisten ja teollisten etujen vuoksi ja koska aseteollisuuden alalla vallitsee edelleen vakiintuneita kansallisia tapoja; panee merkille, että on olemassa jäsenvaltioita, joilla ei ole kansallista puolustusteollisuutta ja/tai pieniä erikoistuneita teollisuudenaloja ja jotka pyrkivät saamaan yleisesti parhaan vastineen rahoilleen, sekä jäsenvaltioita, joiden puolustusteollisuuden kilpailukyky on huonompi ja jotka suosivat kansallisia toimittajia, sekä jäsenvaltioita, joilla on vahva kansallinen puolustusteollisuus ja jotka hyväksyvät vahvan kansainvälisen kilpailun; |
| --- | --- |

13.

katsoo oman laajan arvionsa perusteella, että molempien strategioiden täytäntöönpano on ollut puutteellista, koska Euroopan puolustuksen teollisesta ja teknologisesta perustasta ei ole päästy yksimielisyyteen erilaisten kansallisten ja teollisten etujen vuoksi ja koska aseteollisuuden alalla vallitsee edelleen vakiintuneita kansallisia tapoja; panee merkille, että on olemassa jäsenvaltioita, joilla ei ole kansallista puolustusteollisuutta ja/tai pieniä erikoistuneita teollisuudenaloja ja jotka pyrkivät saamaan yleisesti parhaan vastineen rahoilleen, sekä jäsenvaltioita, joiden puolustusteollisuuden kilpailukyky on huonompi ja jotka suosivat kansallisia toimittajia, sekä jäsenvaltioita, joilla on vahva kansallinen puolustusteollisuus ja jotka hyväksyvät vahvan kansainvälisen kilpailun;

| 14. | pitää myönteisenä Eurooppa-neuvoston päätöstä ottaa Euroopan puolustuksen vahvistaminen joulukuun huippukokouksen esityslistalle; kehottaa Eurooppa-neuvostoa tarjoamaan tarvittavia tuoreita ja kunnianhimoisia kannustimia, asettamaan suuntaviivat, yleiset poliittisen ensisijaiset tavoitteet sekä määräajat tukemaan puolustuksen aidosti eurooppalaista teollista ja teknologista perustaa, jota tuetaan asianmukaisilla rehellisyyttä ja luottamusta rakentavilla toimenpiteillä ja joka perustuu voimavaroihin ja edistää synergioita, mahdollistaa rajoitettujen voimavarojen tehokkaan käytön, välttää päällekkäisyyksiä ja on integroitu ja kilpailukykyinen maailmanlaajuisilla markkinoilla; |
| --- | --- |

14.

pitää myönteisenä Eurooppa-neuvoston päätöstä ottaa Euroopan puolustuksen vahvistaminen joulukuun huippukokouksen esityslistalle; kehottaa Eurooppa-neuvostoa tarjoamaan tarvittavia tuoreita ja kunnianhimoisia kannustimia, asettamaan suuntaviivat, yleiset poliittisen ensisijaiset tavoitteet sekä määräajat tukemaan puolustuksen aidosti eurooppalaista teollista ja teknologista perustaa, jota tuetaan asianmukaisilla rehellisyyttä ja luottamusta rakentavilla toimenpiteillä ja joka perustuu voimavaroihin ja edistää synergioita, mahdollistaa rajoitettujen voimavarojen tehokkaan käytön, välttää päällekkäisyyksiä ja on integroitu ja kilpailukykyinen maailmanlaajuisilla markkinoilla;

Vaatimusten yhdenmukaistaminen ja kysynnän vakiinnuttaminen

| 15. | pitää valitettavana, että aiemmat pyrkimykset kysynnän vakiinnuttamiseen eivät ole parantaneet kysynnän hajanaisuutta EU:ssa, jossa on 28 kansallista puolustusalan asiakasta ja vielä suurempi määrä asiakkaita siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitettujen tuotteiden alalla; pitää valitettavana, että Euroopan puolustusviraston laatiman voimavarojen kehittämissuunnitelman tulokset ovat rajallisia; kehottaa siksi Eurooppa-neuvostoa käynnistämään Euroopan puolustuksen tarkasteluprosessin ja puolustuksen kansallisten suunnitteluprosessien EU-tason koordinoinnin; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa käynnistämään tämän arvioinnin pohjalta laaja-alaisen prosessin, jonka tuloksena kehitetään Euroopan turvallisuutta ja puolustusta koskeva valkoinen kirja, jotta voidaan järkeistää EU:n strategiset tavoitteet ja valmiuksien kehittämisprosessit; |
| --- | --- |

15.

pitää valitettavana, että aiemmat pyrkimykset kysynnän vakiinnuttamiseen eivät ole parantaneet kysynnän hajanaisuutta EU:ssa, jossa on 28 kansallista puolustusalan asiakasta ja vielä suurempi määrä asiakkaita siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitettujen tuotteiden alalla; pitää valitettavana, että Euroopan puolustusviraston laatiman voimavarojen kehittämissuunnitelman tulokset ovat rajallisia; kehottaa siksi Eurooppa-neuvostoa käynnistämään Euroopan puolustuksen tarkasteluprosessin ja puolustuksen kansallisten suunnitteluprosessien EU-tason koordinoinnin; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa käynnistämään tämän arvioinnin pohjalta laaja-alaisen prosessin, jonka tuloksena kehitetään Euroopan turvallisuutta ja puolustusta koskeva valkoinen kirja, jotta voidaan järkeistää EU:n strategiset tavoitteet ja valmiuksien kehittämisprosessit;

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan edelleen mahdollisuutta synkronoida ja suunnitella yhteisesti ja yhteistyössä Euroopan puolustusviraston kanssa puolustusalan voimavarojensa elinkaaren hallintaa; katsoo, että SEU-sopimuksen 142 artiklassa tarkoitetun voimavaroja ja puolustusmateriaalia koskevan yhteisen eurooppalaisen politiikan synergiaetujen tehostaminen on edellytys sille, että sotilaallisten vaatimusten yhdenmukaistaminen voidaan muuntaa jäsenvaltioiden yhdenmukaistetuiksi kalustohankinnoiksi, millä luodaan edellytykset EU:n puolustusteollisuuden menestyksekkäälle ja kysyntään perustuvalle ylikansalliselle rakennemuutokselle; |
| --- | --- |

16.

kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan edelleen mahdollisuutta synkronoida ja suunnitella yhteisesti ja yhteistyössä Euroopan puolustusviraston kanssa puolustusalan voimavarojensa elinkaaren hallintaa; katsoo, että SEU-sopimuksen 142 artiklassa tarkoitetun voimavaroja ja puolustusmateriaalia koskevan yhteisen eurooppalaisen politiikan synergiaetujen tehostaminen on edellytys sille, että sotilaallisten vaatimusten yhdenmukaistaminen voidaan muuntaa jäsenvaltioiden yhdenmukaistetuiksi kalustohankinnoiksi, millä luodaan edellytykset EU:n puolustusteollisuuden menestyksekkäälle ja kysyntään perustuvalle ylikansalliselle rakennemuutokselle;

| 17. | panee merkille Naton puolustuksen suunnitteluprosessin, jonka kautta liiton jäsenet, mukaan luettuina 26 eurooppalaista liittolaista, toteuttavat tarvittaessa koordinointitoimenpiteitä varmistaakseen, että oikeita puolustuksen voimavaroja kehitetään ja ylläpidetään tulevia haasteita silmällä pitäen; toteaa, että Nato on pitkään tunnustanut, että tarvitaan tiivistä yhteistyötä teollisuuden kanssa erityisesti sotilaallisia voimavaroja koskevien vaatimusten kehittämisen tueksi etenkin standardoinnin ja yhteentoimivuuden alalla samalla kun edistetään puolustusalan teknologista ja teollista yhteistyötä transatlanttisella tasolla; |
| --- | --- |

17.

panee merkille Naton puolustuksen suunnitteluprosessin, jonka kautta liiton jäsenet, mukaan luettuina 26 eurooppalaista liittolaista, toteuttavat tarvittaessa koordinointitoimenpiteitä varmistaakseen, että oikeita puolustuksen voimavaroja kehitetään ja ylläpidetään tulevia haasteita silmällä pitäen; toteaa, että Nato on pitkään tunnustanut, että tarvitaan tiivistä yhteistyötä teollisuuden kanssa erityisesti sotilaallisia voimavaroja koskevien vaatimusten kehittämisen tueksi etenkin standardoinnin ja yhteentoimivuuden alalla samalla kun edistetään puolustusalan teknologista ja teollista yhteistyötä transatlanttisella tasolla;

Teollisuuspolitiikka

| 18. | katsoo, että Euroopan puolustusteollisuuspolitiikalla olisi pyrittävä optimoimaan jäsenvaltioiden voimavarat koordinoimalla voimavarojen, laitteiden, kaluston ja palvelujen kehittäminen, käyttöönotto ja ylläpito, jotta voidaan suorittaa kaikki mahdolliset tehtävät, mukaan luettuina vaativimmat operaatiot, vahvistamalla Euroopan puolustusteollisuutta, edistämällä tutkimuksen ja kehityksen alalla tehtävää yhteistyötä ja kehittämällä kalustoyhteistyöohjelmia; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että Euroopan puolustusteollisuuspolitiikalla olisi pyrittävä optimoimaan jäsenvaltioiden voimavarat koordinoimalla voimavarojen, laitteiden, kaluston ja palvelujen kehittäminen, käyttöönotto ja ylläpito, jotta voidaan suorittaa kaikki mahdolliset tehtävät, mukaan luettuina vaativimmat operaatiot, vahvistamalla Euroopan puolustusteollisuutta, edistämällä tutkimuksen ja kehityksen alalla tehtävää yhteistyötä ja kehittämällä kalustoyhteistyöohjelmia;

| 19. | korostaa, että Euroopan puolustusteollisuus on innovoinnin ja kasvun kannalta merkittävä, sillä se tarjoaa suoraan ja välillisesti noin 400 000 työpaikkaa unionissa; korostaa, että vaikka Euroopan puolustusalan talouteen kohdistuu useita haasteita, tarvitaan uutta lähestymistapaa, jolla vähennetään päällekkäisyyksiä, saadaan suurempia mittakaavaetuja ja lisätään teollisuuden kilpailua; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että Euroopan puolustusteollisuus on innovoinnin ja kasvun kannalta merkittävä, sillä se tarjoaa suoraan ja välillisesti noin 400 000 työpaikkaa unionissa; korostaa, että vaikka Euroopan puolustusalan talouteen kohdistuu useita haasteita, tarvitaan uutta lähestymistapaa, jolla vähennetään päällekkäisyyksiä, saadaan suurempia mittakaavaetuja ja lisätään teollisuuden kilpailua;

| 20. | katsoo, että on aika edistää vapaaehtoista lähestymistapaa, jolla puututaan Euroopan puolustusalan markkinoiden hajanaisuuteen sekä edistetään sen vakauttamista (ja käynnistetään yhdenmukaistaminen) kysynnän ja tarjonnan sekä sääntöjen ja normien osalta, ja katsoo, että on myös aika investoida yhdennettyyn kestävään teollisuuspolitiikkaan, joka perustuu tutkimukseen, innovointiin, resurssitehokkuuden lisäämiseen, raaka-ainestrategiaan, pk-yritysten vahvistamiseen ja alueellisten verkostojen kehittämiseen; tukee täysin komission pyrkimyksiä edistää puolustus- ja turvallisuusalan sisämarkkinoita asianmukaisella tuella pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka edistävät merkittävästi innovointia, kehittävät erityisvalmiuksia ja viimeisintä teknologiaa sekä luovat työpaikkoja Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että on aika edistää vapaaehtoista lähestymistapaa, jolla puututaan Euroopan puolustusalan markkinoiden hajanaisuuteen sekä edistetään sen vakauttamista (ja käynnistetään yhdenmukaistaminen) kysynnän ja tarjonnan sekä sääntöjen ja normien osalta, ja katsoo, että on myös aika investoida yhdennettyyn kestävään teollisuuspolitiikkaan, joka perustuu tutkimukseen, innovointiin, resurssitehokkuuden lisäämiseen, raaka-ainestrategiaan, pk-yritysten vahvistamiseen ja alueellisten verkostojen kehittämiseen; tukee täysin komission pyrkimyksiä edistää puolustus- ja turvallisuusalan sisämarkkinoita asianmukaisella tuella pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka edistävät merkittävästi innovointia, kehittävät erityisvalmiuksia ja viimeisintä teknologiaa sekä luovat työpaikkoja Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti;

| 21. | pitää tärkeänä, että jäsenvaltiot tehostavat yhteistyötä vastatakseen teollisuuden haasteisiin, ja toteaa, että budjettirajoitukset ja lisääntyvä maailmanlaajuinen kilpailu merkitsevät sitä, että unioni tarvitsee sisäisiä kumppanuuksia ja muita ryhmittymiä sekä tehtävien jakoa; tukee Euroopan puolustusviraston pyrkimyksiä tukea alueellisia ryhmittymiä; |
| --- | --- |

21.

pitää tärkeänä, että jäsenvaltiot tehostavat yhteistyötä vastatakseen teollisuuden haasteisiin, ja toteaa, että budjettirajoitukset ja lisääntyvä maailmanlaajuinen kilpailu merkitsevät sitä, että unioni tarvitsee sisäisiä kumppanuuksia ja muita ryhmittymiä sekä tehtävien jakoa; tukee Euroopan puolustusviraston pyrkimyksiä tukea alueellisia ryhmittymiä;

| 22. | katsoo, että olisi tunnustettava puolustusalan markkinoiden erityisluonne, kun otetaan huomioon viennin valvontaan ja aseiden leviämisen torjuntaan liittyvät velvollisuudet ja tiukat luottamuksellisuusvaatimukset sekä se, että markkinoilla toimivia yrityksiä on vähän ja kysynnästä vastaavat lähes yksinomaan valtiot; |
| --- | --- |

22.

katsoo, että olisi tunnustettava puolustusalan markkinoiden erityisluonne, kun otetaan huomioon viennin valvontaan ja aseiden leviämisen torjuntaan liittyvät velvollisuudet ja tiukat luottamuksellisuusvaatimukset sekä se, että markkinoilla toimivia yrityksiä on vähän ja kysynnästä vastaavat lähes yksinomaan valtiot;

| 23. | katsoo, että puolustusteollisuus on erityisluonteinen, koska tuotekehittely kestää pitkään ja järjestelmät on pidettävä toimintakuntoisena useiden vuosikymmenten ajan, koska ohjelmien kustannukset ovat huomattavan korkeat ja yhä kasvussa ja koska tuotteiden kaupallistaminen riippuu suuressa määrin jäsenvaltioiden hallituksista; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että puolustusteollisuus on erityisluonteinen, koska tuotekehittely kestää pitkään ja järjestelmät on pidettävä toimintakuntoisena useiden vuosikymmenten ajan, koska ohjelmien kustannukset ovat huomattavan korkeat ja yhä kasvussa ja koska tuotteiden kaupallistaminen riippuu suuressa määrin jäsenvaltioiden hallituksista;

| 24. | tukee turvallisuus- ja puolustusteollisuuden tuotteiden potentiaalia ja kannustaa niiden kaksikäyttöisyyttä erityisesti avaruus-, merenkulku-, ilmailu- ja televiestintäalalla; korostaa, että puolustusteollisuus vauhdittaa merkittävästi edistyksellistä teknologiaa, jota käytetään myöhemmin kaupallisiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

24.

tukee turvallisuus- ja puolustusteollisuuden tuotteiden potentiaalia ja kannustaa niiden kaksikäyttöisyyttä erityisesti avaruus-, merenkulku-, ilmailu- ja televiestintäalalla; korostaa, että puolustusteollisuus vauhdittaa merkittävästi edistyksellistä teknologiaa, jota käytetään myöhemmin kaupallisiin tarkoituksiin;

| 25. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa tukemaan Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa kaikin tavoin ja ennen kaikkea määrittämään sen soveltamisalan selkeämmin erityisesti sen piiriin kuuluvien toimijoiden osalta myöntämällä niille Euroopan puolustusalan taloudellisen toimijan (EDOE) erityisaseman; |
| --- | --- |

25.

kehottaa Eurooppa-neuvostoa tukemaan Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa kaikin tavoin ja ennen kaikkea määrittämään sen soveltamisalan selkeämmin erityisesti sen piiriin kuuluvien toimijoiden osalta myöntämällä niille Euroopan puolustusalan taloudellisen toimijan (EDOE) erityisaseman;

| 26. | kehottaa myöntämään EDOEn aseman sekä teknologisen että sosiaalisen ja taloudellisen todellisen eurooppalaisen lisäarvon perusteella; katsoo siksi, että ainoastaan mainittujen Euroopan puolustusalan taloudellisten toimijoiden olisi voitava hyötyä EU:n ohjelmista; |
| --- | --- |

26.

kehottaa myöntämään EDOEn aseman sekä teknologisen että sosiaalisen ja taloudellisen todellisen eurooppalaisen lisäarvon perusteella; katsoo siksi, että ainoastaan mainittujen Euroopan puolustusalan taloudellisten toimijoiden olisi voitava hyötyä EU:n ohjelmista;

| 27. | katsoo, että ”Euroopan puolustusalan taloudellisen toimijan” käsite olisi tunnustettava ja että toimijoiden suojelemiseksi olisi täytettävä perustellut työpaikkoihin, tieteelliseen ja teknologiseen asiantuntemukseen, päätöksentekoon ja EU:n alueella tapahtuvaan tuotantoon liittyvät vaatimukset; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että ”Euroopan puolustusalan taloudellisen toimijan” käsite olisi tunnustettava ja että toimijoiden suojelemiseksi olisi täytettävä perustellut työpaikkoihin, tieteelliseen ja teknologiseen asiantuntemukseen, päätöksentekoon ja EU:n alueella tapahtuvaan tuotantoon liittyvät vaatimukset;

| 28. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään puolustuksen teollista ja teknologista perustaa sekä keskeisten teknologia-alojen osaamiskeskuksia ja tarjoamaan niiden käyttöön tehokkaat hyvän hallinnon mekanismit Euroopan unionin alueella ja vahvistamaan näin keskusten keskinäistä riippuvuutta; |
| --- | --- |

28.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään puolustuksen teollista ja teknologista perustaa sekä keskeisten teknologia-alojen osaamiskeskuksia ja tarjoamaan niiden käyttöön tehokkaat hyvän hallinnon mekanismit Euroopan unionin alueella ja vahvistamaan näin keskusten keskinäistä riippuvuutta;

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan keskeisten puolustusalan yritysten ja yliopistojen välistä yhteistyötä; korostaa, että tällainen yhteistyö voi laajentaa yliopistojen tietopohjaa; |
| --- | --- |

29.

kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan keskeisten puolustusalan yritysten ja yliopistojen välistä yhteistyötä; korostaa, että tällainen yhteistyö voi laajentaa yliopistojen tietopohjaa;

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota minimoimaan tarpeettomat sääntelyesteet, parantamaan puolustusalan yritysten keskinäistä vuoropuhelua ja edistämään näiden yritysten rationalisointia, jotta ne voivat hankkia välineitä, jotka soveltuvat parhaiten niiden suorituskyvyn ja kustannustason mukaisiin tarpeisiin; vaatii eurooppalaisten yritysten nopeaa rakennemuutosta, jossa ylitetään kansalliset rajat ja omaksutaan globaali näkemys; |
| --- | --- |

30.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota minimoimaan tarpeettomat sääntelyesteet, parantamaan puolustusalan yritysten keskinäistä vuoropuhelua ja edistämään näiden yritysten rationalisointia, jotta ne voivat hankkia välineitä, jotka soveltuvat parhaiten niiden suorituskyvyn ja kustannustason mukaisiin tarpeisiin; vaatii eurooppalaisten yritysten nopeaa rakennemuutosta, jossa ylitetään kansalliset rajat ja omaksutaan globaali näkemys;

| 31. | katsoo, että pienillä ja keskisuurilla yrityksillä, jotka suunnittelevat ja valmistavat monia innovatiivisia tuotteita, on keskeinen osa Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen pohjan ylläpitämisessä ja vahvistamisessa; panee merkille, että Euroopan puolustusmarkkinoiden hajanaisuus haittaa pk-yritysten tuotteiden markkinointia; kehottaa jäsenvaltioita, Euroopan puolustusvirastoa ja komissiota kehittämään yhteistyössä tapoja vahvistaa kestävästi pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja helpottaa niiden pääsyä puolustushankintojen markkinoille; korostaa, että yhteinen standardointi- ja sertifiointijärjestelmä hyödyttäisi eurooppalaisia yrityksiä, mukaan luettuina pk-yritykset, koska se parantaisi niiden pääsyä Euroopan ja kansainvälisille markkinoille sekä antaisi niille mahdollisuuden luoda työpaikkoja ja saada EU:n rahoitusta; |
| --- | --- |

31.

katsoo, että pienillä ja keskisuurilla yrityksillä, jotka suunnittelevat ja valmistavat monia innovatiivisia tuotteita, on keskeinen osa Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen pohjan ylläpitämisessä ja vahvistamisessa; panee merkille, että Euroopan puolustusmarkkinoiden hajanaisuus haittaa pk-yritysten tuotteiden markkinointia; kehottaa jäsenvaltioita, Euroopan puolustusvirastoa ja komissiota kehittämään yhteistyössä tapoja vahvistaa kestävästi pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja helpottaa niiden pääsyä puolustushankintojen markkinoille; korostaa, että yhteinen standardointi- ja sertifiointijärjestelmä hyödyttäisi eurooppalaisia yrityksiä, mukaan luettuina pk-yritykset, koska se parantaisi niiden pääsyä Euroopan ja kansainvälisille markkinoille sekä antaisi niille mahdollisuuden luoda työpaikkoja ja saada EU:n rahoitusta;

Standardointia ja sertifiointia koskevan yhteisen lähestymistavan tarve

| 32. | toistaa, että puolustuskaluston standardointi on perustavalaatuisen tärkeää, jotta voidaan luoda kilpailukykyiset eurooppalaiset puolustusalan sisämarkkinat, taata yhteentoimivuus ja mahdollistaa aseohjelmia koskeva yhteistyö sekä yhdistää voimavaroja ja toteuttaa yhteisiä hankkeita ja jotta voidaan mahdollistaa jäsenvaltioiden joukkojen kestävä yhteentoimivuus, mikä vähentää huolto- ja toimintakustannuksia ja varmistaa, että jäsenvaltioiden puolustuskapasiteettia voidaan käyttää optimaalisesti yhteisissä operaatioissa; |
| --- | --- |

32.

toistaa, että puolustuskaluston standardointi on perustavalaatuisen tärkeää, jotta voidaan luoda kilpailukykyiset eurooppalaiset puolustusalan sisämarkkinat, taata yhteentoimivuus ja mahdollistaa aseohjelmia koskeva yhteistyö sekä yhdistää voimavaroja ja toteuttaa yhteisiä hankkeita ja jotta voidaan mahdollistaa jäsenvaltioiden joukkojen kestävä yhteentoimivuus, mikä vähentää huolto- ja toimintakustannuksia ja varmistaa, että jäsenvaltioiden puolustuskapasiteettia voidaan käyttää optimaalisesti yhteisissä operaatioissa;

| 33. | muistuttaa, että on olemassa runsaasti keskenään kilpailevia teollisuuden standardeja siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitetuille tuotteille; pitää valitettavana, että Naton standardointisopimusten (STANAG) ja -suositusten (STANREC) täytäntöönpanossa on onnistuttu vain rajoitetusti; kehottaa komissiota ja Euroopan puolustusvirastoa edistämään yhteisten ja yhdenmukaisten standardien käyttöä puolustuksen alalla ja kehittämään ”hybridistandardeja” kaksikäyttöaloja varten; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden tulevat puolustusalan standardien asettamista koskevat toimet perustuvat siviilialaa koskeviin ehdotuksiin, joita komissio ja Euroopan standardointijärjestöt esittävät; |
| --- | --- |

33.

muistuttaa, että on olemassa runsaasti keskenään kilpailevia teollisuuden standardeja siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitetuille tuotteille; pitää valitettavana, että Naton standardointisopimusten (STANAG) ja -suositusten (STANREC) täytäntöönpanossa on onnistuttu vain rajoitetusti; kehottaa komissiota ja Euroopan puolustusvirastoa edistämään yhteisten ja yhdenmukaisten standardien käyttöä puolustuksen alalla ja kehittämään ”hybridistandardeja” kaksikäyttöaloja varten; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden tulevat puolustusalan standardien asettamista koskevat toimet perustuvat siviilialaa koskeviin ehdotuksiin, joita komissio ja Euroopan standardointijärjestöt esittävät;

| 34. | kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan Euroopan puolustusviraston tarjoamia mahdollisuuksia siihen, että laaditaan sotilaallisia tuotteita ja sovelluksia koskevia eurooppalaisia standardeja esimerkiksi sairaalalaivojen rakentamista tai etäohjattuja ilma-alusjärjestelmiä varten; |
| --- | --- |

34.

kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan Euroopan puolustusviraston tarjoamia mahdollisuuksia siihen, että laaditaan sotilaallisia tuotteita ja sovelluksia koskevia eurooppalaisia standardeja esimerkiksi sairaalalaivojen rakentamista tai etäohjattuja ilma-alusjärjestelmiä varten;

| 35. | pitää standardointia koskevia komission ehdotuksia myönteisinä ja kehottaa Eurooppa-neuvostoa ottamaan ne huomioon ja tekemään tätä alaa koskevia konkreettisia ehdotuksia; |
| --- | --- |

35.

pitää standardointia koskevia komission ehdotuksia myönteisinä ja kehottaa Eurooppa-neuvostoa ottamaan ne huomioon ja tekemään tätä alaa koskevia konkreettisia ehdotuksia;

| 36. | kehottaa jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan eurooppalaisia sertifiointimenettelyjä ottamalla käyttöön sertifikaattien vastavuoroisen tunnustamisen ja kehittämällä yhteisiä eurooppalaisia siviili- ja sotilasalan sertifiointimenettelyjä; |
| --- | --- |

36.

kehottaa jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan eurooppalaisia sertifiointimenettelyjä ottamalla käyttöön sertifikaattien vastavuoroisen tunnustamisen ja kehittämällä yhteisiä eurooppalaisia siviili- ja sotilasalan sertifiointimenettelyjä;

Toimitusvarmuuden turvaaminen

| 37. | korostaa, että alan rakennemuutoksen yhteydessä on tärkeää varmistaa, että toimitusvarmuus ei vaarannu; kehottaa jäsenvaltioita, Euroopan puolustusvirastoa ja komissiota kehittämään pikaisesti erityisesti strategisia materiaaleja ja kriittisiä teknologioita koskevan kattavan ja kunnianhimoisen EU:n laajuisen toimitusvarmuusjärjestelmän, joka perustuu vastavuoroisten takuiden järjestelmään ja riskien ja tarpeiden arviointiin ja jonka oikeusperustana käytetään mahdollisesti pysyvää rakenteellista yhteistyötä; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että alan rakennemuutoksen yhteydessä on tärkeää varmistaa, että toimitusvarmuus ei vaarannu; kehottaa jäsenvaltioita, Euroopan puolustusvirastoa ja komissiota kehittämään pikaisesti erityisesti strategisia materiaaleja ja kriittisiä teknologioita koskevan kattavan ja kunnianhimoisen EU:n laajuisen toimitusvarmuusjärjestelmän, joka perustuu vastavuoroisten takuiden järjestelmään ja riskien ja tarpeiden arviointiin ja jonka oikeusperustana käytetään mahdollisesti pysyvää rakenteellista yhteistyötä;

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita ensi askeleena kohti tätä tavoitetta hyödyntämään täysin potentiaalin, jonka yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta annetun direktiivin 2009/43/EY mukaiset yleiset siirtoluvat ja koontisiirtoluvat tarjoavat, ja nopeuttamaan työtään, jotta vuoden 2006 puitejärjestely toimitusvarmuudesta kiireellisten operaatioiden tapauksessa voidaan ottaa käyttöön; |
| --- | --- |

38.

kehottaa jäsenvaltioita ensi askeleena kohti tätä tavoitetta hyödyntämään täysin potentiaalin, jonka yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta annetun direktiivin 2009/43/EY mukaiset yleiset siirtoluvat ja koontisiirtoluvat tarjoavat, ja nopeuttamaan työtään, jotta vuoden 2006 puitejärjestely toimitusvarmuudesta kiireellisten operaatioiden tapauksessa voidaan ottaa käyttöön;

| 39. | kehottaa Euroopan puolustusvirastoa ja komissiota esittämään yhteisen riippumattomuusstrategian, joka koskee kriittisiä teknologioita ja erityisesti rajoittamattomia mahdollisuuksia saada käyttöön ja hyödyntää siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitettuja (kaksikäyttöisiä) uusia ja keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita, kuten uusin mikro-/nanoelektroniikka, tekoäly ja fotoniikka, joita on pidettävä YTPP-operaatioiden kannalta kriittisinä; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa vahvistamaan unionin riippumattomuutta näiden keskeisten infrastruktuurien osalta; |
| --- | --- |

39.

kehottaa Euroopan puolustusvirastoa ja komissiota esittämään yhteisen riippumattomuusstrategian, joka koskee kriittisiä teknologioita ja erityisesti rajoittamattomia mahdollisuuksia saada käyttöön ja hyödyntää siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitettuja (kaksikäyttöisiä) uusia ja keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita, kuten uusin mikro-/nanoelektroniikka, tekoäly ja fotoniikka, joita on pidettävä YTPP-operaatioiden kannalta kriittisinä; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa vahvistamaan unionin riippumattomuutta näiden keskeisten infrastruktuurien osalta;

Uutta vauhtia aseyhteistyölle

| 40. | kannustaa jäsenvaltioita ratkaisemaan kysynnän heikkenemisestä aiheutuvat teollisuuden ylikapasiteettiongelmat käynnistämällä keskeisiä uusia yhteisiä hankkeita ja hyödyntämällä enenevässä määrin Euroopan puolustusvirastoa, jota käytetään liian vähän ja jonka rahoitus on puutteellista, sekä ottamalla oppia viimeaikaisista yhteisistä operaatioista, jotka ovat tuoneet esiin puutteita, joista ovat esimerkkeinä strategiset ja taktiset ilmakuljetukset, lentotiedustelu ja havainnointi avaruudesta käsin; suosittelee erityisesti kehittämään siviili- ja sotilasteknologisten sovellusten muodossa keskeisiä mahdollistajia, kuten etäohjattuja ilma-alusjärjestelmiä (RPAS), jotka edistävät huipputeknologian kehittämistä ja auttavat säilyttämään avainosaamisen Euroopassa; kannustaa EU:ta osallistumaan yhteisiin hankkeisiin vuokraamalla ja/tai hankkimalla kaksikäyttövoimavaroja ja mahdollisesti hankkimalla prototyyppejä; |
| --- | --- |

40.

kannustaa jäsenvaltioita ratkaisemaan kysynnän heikkenemisestä aiheutuvat teollisuuden ylikapasiteettiongelmat käynnistämällä keskeisiä uusia yhteisiä hankkeita ja hyödyntämällä enenevässä määrin Euroopan puolustusvirastoa, jota käytetään liian vähän ja jonka rahoitus on puutteellista, sekä ottamalla oppia viimeaikaisista yhteisistä operaatioista, jotka ovat tuoneet esiin puutteita, joista ovat esimerkkeinä strategiset ja taktiset ilmakuljetukset, lentotiedustelu ja havainnointi avaruudesta käsin; suosittelee erityisesti kehittämään siviili- ja sotilasteknologisten sovellusten muodossa keskeisiä mahdollistajia, kuten etäohjattuja ilma-alusjärjestelmiä (RPAS), jotka edistävät huipputeknologian kehittämistä ja auttavat säilyttämään avainosaamisen Euroopassa; kannustaa EU:ta osallistumaan yhteisiin hankkeisiin vuokraamalla ja/tai hankkimalla kaksikäyttövoimavaroja ja mahdollisesti hankkimalla prototyyppejä;

| 41. | katsoo saatujen kokemusten perusteella, että yhteisten puolustusmateriaaliohjelmien kehittämisen ja tuotannon jakaminen olisi organisoitava teollisuuden tehokkuutta ja taloudellista suorituskykyä koskevaa periaatetta tiukasti noudattaen, jotta vältetään päällekkäisyydet ja kustannusten kasvaminen; |
| --- | --- |

41.

katsoo saatujen kokemusten perusteella, että yhteisten puolustusmateriaaliohjelmien kehittämisen ja tuotannon jakaminen olisi organisoitava teollisuuden tehokkuutta ja taloudellista suorituskykyä koskevaa periaatetta tiukasti noudattaen, jotta vältetään päällekkäisyydet ja kustannusten kasvaminen;

| 42. | kehottaa jäsenvaltioita asettamaan laajojen puolustusteknologisten hankintojen suunnittelun yhteydessä etusijalle EU:n sisäiset hankkeet tai yhteiset järjestelyt tai eurooppalaiset uudet teknologiat, jotka voivat edistää eurooppalaista kauppaa, lisätä yhteistyötä ja samanaikaisesti lisätä maailmanlaajuisten puolustusmarkkinoiden laatu- ja hintakilpailua; |
| --- | --- |

42.

kehottaa jäsenvaltioita asettamaan laajojen puolustusteknologisten hankintojen suunnittelun yhteydessä etusijalle EU:n sisäiset hankkeet tai yhteiset järjestelyt tai eurooppalaiset uudet teknologiat, jotka voivat edistää eurooppalaista kauppaa, lisätä yhteistyötä ja samanaikaisesti lisätä maailmanlaajuisten puolustusmarkkinoiden laatu- ja hintakilpailua;

| 43. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa varmistamaan Euroopan puolustusviraston ja Eurooppalaisen puolustusmateriaaliyhteistyöjärjestön (OCCAR) nykyisten hallintojärjestelyjen puitteissa yhteisten hankkeiden menestyksekkään täytäntöönpanon ja suunnittelemaan vahvempia yhteyksiä näiden kahden organisaation välille; |
| --- | --- |

43.

kehottaa Eurooppa-neuvostoa varmistamaan Euroopan puolustusviraston ja Eurooppalaisen puolustusmateriaaliyhteistyöjärjestön (OCCAR) nykyisten hallintojärjestelyjen puitteissa yhteisten hankkeiden menestyksekkään täytäntöönpanon ja suunnittelemaan vahvempia yhteyksiä näiden kahden organisaation välille;

| 44. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa antamaan Euroopan puolustusvirastolle mahdollisuuden täyttää täysin SEU-sopimuksen 42 artiklan 3 kohdassa ja 45 artiklassa hahmoteltu institutionaalinen tehtävänsä antamalla puolustusviraston käyttöön tarvittavat voimavarat; vaatii, että jäsenvaltioiden on tarjottava Euroopan puolustusvirastolle pikaisesti riittävä rahoitus, jotta se voi hoitaa kaikki operaationsa ja tehtävänsä; katsoo, että tämä onnistuu parhaiten rahoittamalla viraston henkilöstömenot ja juoksevat kulut unionin talousarviosta seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä alkaen; |
| --- | --- |

44.

kehottaa Eurooppa-neuvostoa antamaan Euroopan puolustusvirastolle mahdollisuuden täyttää täysin SEU-sopimuksen 42 artiklan 3 kohdassa ja 45 artiklassa hahmoteltu institutionaalinen tehtävänsä antamalla puolustusviraston käyttöön tarvittavat voimavarat; vaatii, että jäsenvaltioiden on tarjottava Euroopan puolustusvirastolle pikaisesti riittävä rahoitus, jotta se voi hoitaa kaikki operaationsa ja tehtävänsä; katsoo, että tämä onnistuu parhaiten rahoittamalla viraston henkilöstömenot ja juoksevat kulut unionin talousarviosta seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä alkaen;

YTPP-operaatioiden tukeminen eurooppalaisella tutkimuksella ja kehityksellä

| 45. | toteaa, että talous- ja rahoituskriisi sekä useimpien jäsenvaltioiden puolustusbudjetteihin tehdyt leikkaukset voivat johtaa lähes kaikkien jäsenvaltioiden tutkimusta ja teknologista innovointia koskevien ohjelmien supistuksiin, peruutuksiin tai viivästymisiin, mikä todennäköisesti vaikuttaa jatkossakin Euroopan puolustusteollisuuteen ja unionin tieteelliseen edistymiseen tällä alalla; korostaa, että tämä tilanne voi johtaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä työpaikkojen menetykseen ja teollisuuden kapasiteetin ja osaamisen menetykseen; |
| --- | --- |

45.

toteaa, että talous- ja rahoituskriisi sekä useimpien jäsenvaltioiden puolustusbudjetteihin tehdyt leikkaukset voivat johtaa lähes kaikkien jäsenvaltioiden tutkimusta ja teknologista innovointia koskevien ohjelmien supistuksiin, peruutuksiin tai viivästymisiin, mikä todennäköisesti vaikuttaa jatkossakin Euroopan puolustusteollisuuteen ja unionin tieteelliseen edistymiseen tällä alalla; korostaa, että tämä tilanne voi johtaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä työpaikkojen menetykseen ja teollisuuden kapasiteetin ja osaamisen menetykseen;

| 46. | korostaa puolustus- ja turvallisuusalan tutkimuksen ja innovoinnin sekä Horisontti 2020 -tutkimusohjelman merkitystä; korostaa erityisesti seitsemättä yhteiskunnallista haastetta ”Turvalliset yhteiskunnat – Euroopan ja sen kansalaisten vapauden ja turvallisuuden suojeleminen”; korostaa, että on tärkeää edistää jäsenvaltioiden ja niiden virastojen monikansallista yhteistyötä tällä alalla; katsoo, että koska puolustusalan teollisuuden innovatiivinen tutkimus on luonnostaan erittäin luottamuksellista, on elintärkeää rahoittaa tällainen tutkimus tarpeita vastaavalla tavalla; katsoo, että tässä yhteydessä olisi harkittava Euroopan puolustus- ja turvallisuuslaitoksen perustamista yhteisen tutkimuskeskuksen puitteissa; |
| --- | --- |

46.

korostaa puolustus- ja turvallisuusalan tutkimuksen ja innovoinnin sekä Horisontti 2020 -tutkimusohjelman merkitystä; korostaa erityisesti seitsemättä yhteiskunnallista haastetta ”Turvalliset yhteiskunnat – Euroopan ja sen kansalaisten vapauden ja turvallisuuden suojeleminen”; korostaa, että on tärkeää edistää jäsenvaltioiden ja niiden virastojen monikansallista yhteistyötä tällä alalla; katsoo, että koska puolustusalan teollisuuden innovatiivinen tutkimus on luonnostaan erittäin luottamuksellista, on elintärkeää rahoittaa tällainen tutkimus tarpeita vastaavalla tavalla; katsoo, että tässä yhteydessä olisi harkittava Euroopan puolustus- ja turvallisuuslaitoksen perustamista yhteisen tutkimuskeskuksen puitteissa;

| 47. | pitää myönteisenä komission aikomusta käynnistää valmistelutoimi, joka liittyy EU:n rahoittamaan tutkimukseen ja jolla tuetaan YTPP-operaatioita, ja kehottaa komissiota esittämään yksityiskohtaisen ehdotuksen, jolla näitä ohjelmia pohjustetaan tulevan monivuotisen rahoituskehyksen alkuvaiheissa; |
| --- | --- |

47.

pitää myönteisenä komission aikomusta käynnistää valmistelutoimi, joka liittyy EU:n rahoittamaan tutkimukseen ja jolla tuetaan YTPP-operaatioita, ja kehottaa komissiota esittämään yksityiskohtaisen ehdotuksen, jolla näitä ohjelmia pohjustetaan tulevan monivuotisen rahoituskehyksen alkuvaiheissa;

| 48. | katsoo, että Euroopan puolustuksen teolliseen ja teknologiseen perustaan liittyvä puolustuksen alan tutkimus ja innovointi muodostaa edelleen pätevän eettisen perustan; toteaa, että Lissabonin sopimuksessa on omistettu kokonainen luku yhteiselle turvallisuus- ja puolustuspolitiikalle, joka sisältää puolustusteknologisen tutkimuksen ja unionin yhteisen puolustuksen puitteet; kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan puolustusvirastoa lisäämään merkittävästi yhteisten tutkimus- ja kehityshankkeiden määrää ja laatua; |
| --- | --- |

48.

katsoo, että Euroopan puolustuksen teolliseen ja teknologiseen perustaan liittyvä puolustuksen alan tutkimus ja innovointi muodostaa edelleen pätevän eettisen perustan; toteaa, että Lissabonin sopimuksessa on omistettu kokonainen luku yhteiselle turvallisuus- ja puolustuspolitiikalle, joka sisältää puolustusteknologisen tutkimuksen ja unionin yhteisen puolustuksen puitteet; kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan puolustusvirastoa lisäämään merkittävästi yhteisten tutkimus- ja kehityshankkeiden määrää ja laatua;

| 49. | muistuttaa, että SEUT-sopimuksen 179 artiklassa edellytetään, että unioni edistää kaikkea tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena perussopimusten perusteella; |
| --- | --- |

49.

muistuttaa, että SEUT-sopimuksen 179 artiklassa edellytetään, että unioni edistää kaikkea tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena perussopimusten perusteella;

| 50. | muistuttaa, että Euroopan puolustusministerit hyväksyivät marraskuussa 2007 yhteiset arviointiperusteet, joiden tavoitteena oli nostaa puolustuksen T&K-määrärahat 2 prosenttiin puolustusmenojen kokonaismäärästä sekä nostaa eurooppalaiseen yhteistyöhön perustuvat puolustusalan T&K-menot 20 prosenttiin; |
| --- | --- |

50.

muistuttaa, että Euroopan puolustusministerit hyväksyivät marraskuussa 2007 yhteiset arviointiperusteet, joiden tavoitteena oli nostaa puolustuksen T&K-määrärahat 2 prosenttiin puolustusmenojen kokonaismäärästä sekä nostaa eurooppalaiseen yhteistyöhön perustuvat puolustusalan T&K-menot 20 prosenttiin;

| 51. | tukee puolustusalaan liittyviä kysymyksiä käsittelevää erityistyöryhmää, johon kuuluvat komissio, Euroopan ulkosuhdehallinto ja Euroopan puolustusvirasto, sen pyrkiessä varmistamaan, että Horisontti 2020 -ohjelmaan liittyvän tutkimuksen tuloksia voidaan soveltaa puolustusalan innovaatioihin liittyvässä tutkimuksessa, sekä optimoimaan siviili- ja sotilassovellusten keskinäisiä synergioita; kehottaa myös tutkimaan mahdollisuuksia käyttää julkisen ja yksityisen sektorin yhteisrahoitusta perustamalla SEUT-sopimuksen 187 artiklan mukaisia yhteisyrityksiä; |
| --- | --- |

51.

tukee puolustusalaan liittyviä kysymyksiä käsittelevää erityistyöryhmää, johon kuuluvat komissio, Euroopan ulkosuhdehallinto ja Euroopan puolustusvirasto, sen pyrkiessä varmistamaan, että Horisontti 2020 -ohjelmaan liittyvän tutkimuksen tuloksia voidaan soveltaa puolustusalan innovaatioihin liittyvässä tutkimuksessa, sekä optimoimaan siviili- ja sotilassovellusten keskinäisiä synergioita; kehottaa myös tutkimaan mahdollisuuksia käyttää julkisen ja yksityisen sektorin yhteisrahoitusta perustamalla SEUT-sopimuksen 187 artiklan mukaisia yhteisyrityksiä;

| 52. | kehottaa Euroopan puolustusvirastoa jatkamaan menestyksekkäitä yhteisiä investointiohjelmiaan ja tekemään komission kanssa yhteistyötä tutkimus- ja kehitysohjelmien käynnistämiseksi SEUT-sopimuksen 185 artiklan pohjalta; |
| --- | --- |

52.

kehottaa Euroopan puolustusvirastoa jatkamaan menestyksekkäitä yhteisiä investointiohjelmiaan ja tekemään komission kanssa yhteistyötä tutkimus- ja kehitysohjelmien käynnistämiseksi SEUT-sopimuksen 185 artiklan pohjalta;

| 53. | korostaa runsaasti lisäarvoa tuottavilla aloilla tapahtuvan siviilitutkimuksen ja sotilaallisen tutkimuksen välisten synergioiden merkitystä; korostaa, että vaikka joillakin hankkeilla on pääasiassa siviilikäyttöä ja jotkut toiset hankkeet kuuluvat valtion toimivaltaan, kustannusten jakamisen kannalta voitaisiin tarkastella tehokkaamman kaksikäyttöisyyden mahdollisuutta, koska nämä alat luovat kasvua ja työllisyyttä; korostaa lisäksi, että mainittuja synergiaetuja voidaan saavuttaa myös lujittamalla yksityisistä eurooppalaisista lähteistä tapahtuvia toimituksia markkinoille; |
| --- | --- |

53.

korostaa runsaasti lisäarvoa tuottavilla aloilla tapahtuvan siviilitutkimuksen ja sotilaallisen tutkimuksen välisten synergioiden merkitystä; korostaa, että vaikka joillakin hankkeilla on pääasiassa siviilikäyttöä ja jotkut toiset hankkeet kuuluvat valtion toimivaltaan, kustannusten jakamisen kannalta voitaisiin tarkastella tehokkaamman kaksikäyttöisyyden mahdollisuutta, koska nämä alat luovat kasvua ja työllisyyttä; korostaa lisäksi, että mainittuja synergiaetuja voidaan saavuttaa myös lujittamalla yksityisistä eurooppalaisista lähteistä tapahtuvia toimituksia markkinoille;

| 54. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön asianmukaisen toimintaohjelman, jolla puolustusalan tutkimusta ohjataan siviilipuolelle siten, että etusijalle asetetaan huipputeknologian sovellukset; kehottaa jäsenvaltioita keskittymään puolustuksen alalla tehtävässä tutkimuksessa myös luonnonkatastrofien hallintaan (luonnonkatastrofien määrä on nelinkertaistunut Euroopassa viimeksi kuluneiden 40 vuoden aikana); |
| --- | --- |

54.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön asianmukaisen toimintaohjelman, jolla puolustusalan tutkimusta ohjataan siviilipuolelle siten, että etusijalle asetetaan huipputeknologian sovellukset; kehottaa jäsenvaltioita keskittymään puolustuksen alalla tehtävässä tutkimuksessa myös luonnonkatastrofien hallintaan (luonnonkatastrofien määrä on nelinkertaistunut Euroopassa viimeksi kuluneiden 40 vuoden aikana);

| 55. | katsoo, että unionin puolustusteollisuuden olisi pidettävä yllä korkeaa innovointitasoa sekä sotilaallisesta näkökulmasta että siviilialan näkökulmasta, jotta voidaan vastata kaikkiin uhkiin ja haasteisiin, joita jäsenvaltioihin ja unioniin tulevina vuosina kohdistuu, ja hyödynnettävä tässä lupaavimpaa teknologista edistystä riippumatta siitä, onko se kehitetty erityisesti puolustus- vai siviilitarkoitukseen; |
| --- | --- |

55.

katsoo, että unionin puolustusteollisuuden olisi pidettävä yllä korkeaa innovointitasoa sekä sotilaallisesta näkökulmasta että siviilialan näkökulmasta, jotta voidaan vastata kaikkiin uhkiin ja haasteisiin, joita jäsenvaltioihin ja unioniin tulevina vuosina kohdistuu, ja hyödynnettävä tässä lupaavimpaa teknologista edistystä riippumatta siitä, onko se kehitetty erityisesti puolustus- vai siviilitarkoitukseen;

| 56. | korostaa tarvetta suojella yhteisen teollis- ja tekijänoikeuspolitiikan avulla tehokkaasti tutkimustuloksia, jotka on turvattava asianmukaisesti, ja katsoo, että tässä yhteydessä Euroopan puolustusviraston roolia olisi edelleen vahvistettava, jotta voidaan varhaisessa vaiheessa edistää EU-kumppaneiden välistä tulevaa teknologista ja teollista yhteistyötä; |
| --- | --- |

56.

korostaa tarvetta suojella yhteisen teollis- ja tekijänoikeuspolitiikan avulla tehokkaasti tutkimustuloksia, jotka on turvattava asianmukaisesti, ja katsoo, että tässä yhteydessä Euroopan puolustusviraston roolia olisi edelleen vahvistettava, jotta voidaan varhaisessa vaiheessa edistää EU-kumppaneiden välistä tulevaa teknologista ja teollista yhteistyötä;

Avaruus

| 57. | on vakuuttunut siitä, että avaruusala edistää EU:n strategista riippumattomuutta ja että jäsenvaltioiden mahdollisuus itsenäiseen toimintaan tällä alalla on keskeisessä asemassa puolustuksen ja turvallisuuden kannalta; tähdentää, että Euroopan unionin teknologisen riippumattomuuden varmistamisen kannalta on tärkeää säilyttää tämän teknologisesti innovatiivisen ja tehokkaan teollisuudenalan huippuosaaminen; |
| --- | --- |

57.

on vakuuttunut siitä, että avaruusala edistää EU:n strategista riippumattomuutta ja että jäsenvaltioiden mahdollisuus itsenäiseen toimintaan tällä alalla on keskeisessä asemassa puolustuksen ja turvallisuuden kannalta; tähdentää, että Euroopan unionin teknologisen riippumattomuuden varmistamisen kannalta on tärkeää säilyttää tämän teknologisesti innovatiivisen ja tehokkaan teollisuudenalan huippuosaaminen;

| 58. | pitää myönteisenä eurooppalaisen satelliittijärjestelmän (Galileo, Copernicus ja EGNOS) perustamista ja kehittämistä; korostaa, että tällaisen järjestelmän kehittäminen tukee merkittävästi sekä avaruusalaa että Euroopan riippumattomuutta ja tarjoaa mahdollisuuden kehittää Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan kriittistä osatekijää; |
| --- | --- |

58.

pitää myönteisenä eurooppalaisen satelliittijärjestelmän (Galileo, Copernicus ja EGNOS) perustamista ja kehittämistä; korostaa, että tällaisen järjestelmän kehittäminen tukee merkittävästi sekä avaruusalaa että Euroopan riippumattomuutta ja tarjoaa mahdollisuuden kehittää Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan kriittistä osatekijää;

| 59. | korostaa tarvetta suojella Euroopan avaruusinfrastruktuuria kehittämällä unionin valmiuksia avaruusvalvontaan ja -seurantaan (SST); |
| --- | --- |

59.

korostaa tarvetta suojella Euroopan avaruusinfrastruktuuria kehittämällä unionin valmiuksia avaruusvalvontaan ja -seurantaan (SST);

Tieto- ja viestintätekniikka sekä tietoturva

| 60. | toteaa, että infrastruktuurin ja teknologian turvallisuuteen kohdistuu digitaalisella aikakaudella yhä uusia haasteita, ja korostaa siksi yhtäältä jäsenvaltioiden välisen ja toisaalta Euroopan unionin ja sen tärkeimpien kumppanien välisen tiiviimmän yhteistyön ja osaamisen vaihdon tarvetta; |
| --- | --- |

60.

toteaa, että infrastruktuurin ja teknologian turvallisuuteen kohdistuu digitaalisella aikakaudella yhä uusia haasteita, ja korostaa siksi yhtäältä jäsenvaltioiden välisen ja toisaalta Euroopan unionin ja sen tärkeimpien kumppanien välisen tiiviimmän yhteistyön ja osaamisen vaihdon tarvetta;

| 61. | korostaa, että on tärkeää laatia tieto- ja viestintätekniikan ja tietoverkkoturvallisuuden alan eurooppalaiset standardit ja sisällyttää ne kansainvälisiin standardeihin; |
| --- | --- |

61.

korostaa, että on tärkeää laatia tieto- ja viestintätekniikan ja tietoverkkoturvallisuuden alan eurooppalaiset standardit ja sisällyttää ne kansainvälisiin standardeihin;

| 62. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään keskenään yhteistyötä, jolla varmistetaan, että tietoverkkoturvallisuus on keskeinen elementti, jota olisi näin ollen erityisesti edistettävä turvallisuuden ja puolustuksen alan tutkimuksen ja innovoinnin avulla ja jonka tulisi sisältyä lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin strategioihin; |
| --- | --- |

62.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään keskenään yhteistyötä, jolla varmistetaan, että tietoverkkoturvallisuus on keskeinen elementti, jota olisi näin ollen erityisesti edistettävä turvallisuuden ja puolustuksen alan tutkimuksen ja innovoinnin avulla ja jonka tulisi sisältyä lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin strategioihin;

| 63. | vaatii komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan tietoverkkoturvallisuuteen liittyvät kysymykset järjestelmällisesti huomioon nykyisissä ja tulevissa EU:n siviili- tai sotilasalan ohjelmissa (Galileo, Copernicus, yhtenäinen ilmatila, Sesar jne.); |
| --- | --- |

63.

vaatii komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan tietoverkkoturvallisuuteen liittyvät kysymykset järjestelmällisesti huomioon nykyisissä ja tulevissa EU:n siviili- tai sotilasalan ohjelmissa (Galileo, Copernicus, yhtenäinen ilmatila, Sesar jne.);

Puolustustarvikkeiden sisämarkkinoiden vahvistaminen

| 64. | muistuttaa, että jäsenvaltioiden on kiireellisesti parannettava puolustusmarkkinoidensa läpinäkyvyyttä ja lisättävä niiden avoimuutta, mutta korostaa puolustushankintojen erityisluonnetta siitä syystä, että niitä ei voida pitää samanlaisina hankintoina kuin muita hankintoja, koska ne liittyvät valtioiden keskeisiin turvallisuusetuihin; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että vuoden 2009 direktiivit puolustushankinnoista ja puolustustarvikkeiden siirroista pannaan täytäntöön oikein ja johdonmukaisesti erityisesti suhteessa SEUT-sopimuksen 346 artiklan nojalla EU:n säännöistä myönnettäviin mahdollisiin poikkeuksiin, jotta voidaan vahvistaa sisämarkkinoita vähentämällä tarvittaessa julkisia hankintoja koskevien sääntöjen monimutkaisuutta puolustusalalla; |
| --- | --- |

64.

muistuttaa, että jäsenvaltioiden on kiireellisesti parannettava puolustusmarkkinoidensa läpinäkyvyyttä ja lisättävä niiden avoimuutta, mutta korostaa puolustushankintojen erityisluonnetta siitä syystä, että niitä ei voida pitää samanlaisina hankintoina kuin muita hankintoja, koska ne liittyvät valtioiden keskeisiin turvallisuusetuihin; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että vuoden 2009 direktiivit puolustushankinnoista ja puolustustarvikkeiden siirroista pannaan täytäntöön oikein ja johdonmukaisesti erityisesti suhteessa SEUT-sopimuksen 346 artiklan nojalla EU:n säännöistä myönnettäviin mahdollisiin poikkeuksiin, jotta voidaan vahvistaa sisämarkkinoita vähentämällä tarvittaessa julkisia hankintoja koskevien sääntöjen monimutkaisuutta puolustusalalla;

| 65. | kehottaa komissiota tehostamaan pyrkimyksiä luoda tasapuoliset toimintaedellytykset puolustustarvikkeiden markkinoille ja rajoittamaan markkinoita vääristävät käytännöt koskemaan vain asianmukaisesti perusteltuja poikkeuksia; korostaa erityisesti valtiotuen valvonnan tehostamisen tarvetta ja kehottaa jäsenvaltioita toimimaan puolustuksen alan valtiontukien ja hankintakäytäntöjen aloilla avoimemmin suhteessa unionin viranomaisiin ja virastoihin sekä suureen yleisöön; |
| --- | --- |

65.

kehottaa komissiota tehostamaan pyrkimyksiä luoda tasapuoliset toimintaedellytykset puolustustarvikkeiden markkinoille ja rajoittamaan markkinoita vääristävät käytännöt koskemaan vain asianmukaisesti perusteltuja poikkeuksia; korostaa erityisesti valtiotuen valvonnan tehostamisen tarvetta ja kehottaa jäsenvaltioita toimimaan puolustuksen alan valtiontukien ja hankintakäytäntöjen aloilla avoimemmin suhteessa unionin viranomaisiin ja virastoihin sekä suureen yleisöön;

| 66. | on huolissaan siitä, että jotkut jäsenvaltiot harkitsevat käytettyjen F-16-hävittäjien ostamista antamatta eurooppalaisille yrityksille tasapuolista kilpailumahdollisuutta; katsoo, että tällainen käytäntö on vastoin Eurooppa-neuvoston tavoitetta vahvistaa Euroopan puolustuksen teollista perustaa; muistuttaa näitä jäsenvaltioita siitä, että Lissabonin sopimukseen kirjatut syrjimättömyyden ja avoimuuden periaatteet on pantava täytäntöön myös hallitusten välisissä kaupoissa; |
| --- | --- |

66.

on huolissaan siitä, että jotkut jäsenvaltiot harkitsevat käytettyjen F-16-hävittäjien ostamista antamatta eurooppalaisille yrityksille tasapuolista kilpailumahdollisuutta; katsoo, että tällainen käytäntö on vastoin Eurooppa-neuvoston tavoitetta vahvistaa Euroopan puolustuksen teollista perustaa; muistuttaa näitä jäsenvaltioita siitä, että Lissabonin sopimukseen kirjatut syrjimättömyyden ja avoimuuden periaatteet on pantava täytäntöön myös hallitusten välisissä kaupoissa;

| 67. | kehottaa jäsenvaltioita, Euroopan puolustusvirastoa ja komissiota pyrkimään yhdessä siihen, että vastaostovaatimuksista luovutaan asteittain samalla kun kannustetaan pienempien jäsenvaltioiden teollisuuden yhdentymistä Euroopan puolustuksen teolliseen ja teknologiseen perustaan muilla tavoilla kuin vastaostojen avulla; kehottaa jäsenvaltioita erityisesti käyttämään täysimääräisesti hyväkseen direktiivien säännöksiä alihankinnasta ja yleisistä siirtoluvista mainitun tavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

67.

kehottaa jäsenvaltioita, Euroopan puolustusvirastoa ja komissiota pyrkimään yhdessä siihen, että vastaostovaatimuksista luovutaan asteittain samalla kun kannustetaan pienempien jäsenvaltioiden teollisuuden yhdentymistä Euroopan puolustuksen teolliseen ja teknologiseen perustaan muilla tavoilla kuin vastaostojen avulla; kehottaa jäsenvaltioita erityisesti käyttämään täysimääräisesti hyväkseen direktiivien säännöksiä alihankinnasta ja yleisistä siirtoluvista mainitun tavoitteen saavuttamiseksi;

| 68. | painottaa, että puolustusalan hankinnoissa olisi kannustettava innovatiivisten hankintatekniikoiden laajempaa käyttöä (erityisesti sähköiset ja esikaupalliset hankinnat sekä kannustimien asettamiseen T&K-toiminnalle), sillä ne voivat soveltua tälle alalle erityisen hyvin ja ne voivat vähentää merkittävästi hankintamenettelyihin liittyviä hallinnollisia rasitteita ja kustannuksia, katsoo, että samanaikaisesti on varmistettava teollis- ja tekijänoikeuksien sekä osaamisen suojaaminen; kannustaa jäsenvaltioita käyttämään puolustusalan julkisia hankintoja strategisesti hyväkseen ja noudattamaan innovatiivisia sopimuksentekoperiaatteita, jotka perustuvat kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen käsitteeseen; |
| --- | --- |

68.

painottaa, että puolustusalan hankinnoissa olisi kannustettava innovatiivisten hankintatekniikoiden laajempaa käyttöä (erityisesti sähköiset ja esikaupalliset hankinnat sekä kannustimien asettamiseen T&K-toiminnalle), sillä ne voivat soveltua tälle alalle erityisen hyvin ja ne voivat vähentää merkittävästi hankintamenettelyihin liittyviä hallinnollisia rasitteita ja kustannuksia, katsoo, että samanaikaisesti on varmistettava teollis- ja tekijänoikeuksien sekä osaamisen suojaaminen; kannustaa jäsenvaltioita käyttämään puolustusalan julkisia hankintoja strategisesti hyväkseen ja noudattamaan innovatiivisia sopimuksentekoperiaatteita, jotka perustuvat kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen käsitteeseen;

| 69. | katsoo, että puolustuksen ja turvallisuuden alalla toimivien hankintaviranomaisten ja -elinten olisi voitava soveltaa sopimuksiin erityistä hankintamenettelyä, kun on kehitettävä innovatiivisia tuotteita tai palveluja tai innovatiivisia rakennusurakoita sekä myöhemmin hankittava tuloksena olevia tarvikkeita, palveluja tai rakennusurakoita, kun tarpeisiin ei voida vastata markkinoilla jo olevilla ratkaisuilla; |
| --- | --- |

69.

katsoo, että puolustuksen ja turvallisuuden alalla toimivien hankintaviranomaisten ja -elinten olisi voitava soveltaa sopimuksiin erityistä hankintamenettelyä, kun on kehitettävä innovatiivisia tuotteita tai palveluja tai innovatiivisia rakennusurakoita sekä myöhemmin hankittava tuloksena olevia tarvikkeita, palveluja tai rakennusurakoita, kun tarpeisiin ei voida vastata markkinoilla jo olevilla ratkaisuilla;

| 70. | katsoo lisäksi, että tällainen menettely vahvistaisi sisämarkkinoiden toimintaa ja puolustustarvikkeiden eurooppalaisten markkinoiden kehittämistä sekä Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa sekä edistäisi innovatiivisten pk-yritysten kasvua; korostaa, että tällaisesta menettelystä on jo sovittu ”klassisia” ja ”erityisalojen” hankintoja koskevissa tarkistetuissa direktiiveissä, jotka antavat hankintaviranomaisille mahdollisuuden solmia pitkän aikavälin innovaatiokumppanuuksia uusien ja innovatiivisten tuotteiden, palvelujen tai rakennusurakoiden kehittämistä ja myöhempää hankintaa varten, jotta voidaan mahdollistaa tarvittava ”markkinavetoisuus” ja kannustaa kehittämään innovatiivisia ratkaisuja sulkematta markkinoita; |
| --- | --- |

70.

katsoo lisäksi, että tällainen menettely vahvistaisi sisämarkkinoiden toimintaa ja puolustustarvikkeiden eurooppalaisten markkinoiden kehittämistä sekä Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa sekä edistäisi innovatiivisten pk-yritysten kasvua; korostaa, että tällaisesta menettelystä on jo sovittu ”klassisia” ja ”erityisalojen” hankintoja koskevissa tarkistetuissa direktiiveissä, jotka antavat hankintaviranomaisille mahdollisuuden solmia pitkän aikavälin innovaatiokumppanuuksia uusien ja innovatiivisten tuotteiden, palvelujen tai rakennusurakoiden kehittämistä ja myöhempää hankintaa varten, jotta voidaan mahdollistaa tarvittava ”markkinavetoisuus” ja kannustaa kehittämään innovatiivisia ratkaisuja sulkematta markkinoita;

| 71. | kehottaa näin ollen komissiota ottamaan tämän kehityksen huomioon täytäntöönpanokertomuksessa, joka sen on määrä esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle puolustushankintoja koskevasta direktiivistä (direktiivi 2009/81/EY) 21. elokuuta 2016 mennessä, ja esittämään kertomuksen yhteydessä lainsäädäntöehdotuksen direktiivin 2009/81/EY muuttamiseksi, mukaan luettuna innovaatiokumppanuuksia koskeva menettely näitä sopimuksia varten; |
| --- | --- |

71.

kehottaa näin ollen komissiota ottamaan tämän kehityksen huomioon täytäntöönpanokertomuksessa, joka sen on määrä esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle puolustushankintoja koskevasta direktiivistä (direktiivi 2009/81/EY) 21. elokuuta 2016 mennessä, ja esittämään kertomuksen yhteydessä lainsäädäntöehdotuksen direktiivin 2009/81/EY muuttamiseksi, mukaan luettuna innovaatiokumppanuuksia koskeva menettely näitä sopimuksia varten;

| 72. | kehottaa jäsenvaltioita myös ryhtymään toimenpiteisiin alalla olevien päällekkäisyyksien ja ylikapasiteetin poistamiseksi vahvistamalla yhteistyötä sisämarkkinoilla; korostaa yhteishankintojen mahdollisia hyötyjä mittakaavaetujen ja yhteentoimivuuden kannalta; toteaa, että jaetut hankkeet vähentävät kustannuksia ja mahdollistavat pitkän aikavälin investoinnit; |
| --- | --- |

72.

kehottaa jäsenvaltioita myös ryhtymään toimenpiteisiin alalla olevien päällekkäisyyksien ja ylikapasiteetin poistamiseksi vahvistamalla yhteistyötä sisämarkkinoilla; korostaa yhteishankintojen mahdollisia hyötyjä mittakaavaetujen ja yhteentoimivuuden kannalta; toteaa, että jaetut hankkeet vähentävät kustannuksia ja mahdollistavat pitkän aikavälin investoinnit;

| 73. | muistuttaa, että puolustus- ja turvallisuusalalla tehdyt sopimukset ovat usein teknisesti monimutkaisia; painottaa, että rajat ylittävän tarjouskilpailun helpottamiseksi on tarpeellista tarkastella – aiheellisissa tapauksissa – tarpeettomia ristiriitaisia tai kohtuuttomia teknisiä vaatimuksia, jotta voidaan minimoida ja mahdollisuuksien mukaan poistaa sisämarkkinoiden esteet; |
| --- | --- |

73.

muistuttaa, että puolustus- ja turvallisuusalalla tehdyt sopimukset ovat usein teknisesti monimutkaisia; painottaa, että rajat ylittävän tarjouskilpailun helpottamiseksi on tarpeellista tarkastella – aiheellisissa tapauksissa – tarpeettomia ristiriitaisia tai kohtuuttomia teknisiä vaatimuksia, jotta voidaan minimoida ja mahdollisuuksien mukaan poistaa sisämarkkinoiden esteet;

Euroopan puolustuksen teollinen ja teknologinen perusta globaalissa yhteydessä

| 74. | toteaa, että Euroopan puolustuksen teollinen ja teknologinen perusta on elinkelpoinen vain maailmanlaajuisten markkinoiden osana, ja kannustaa komissiota ja neuvostoa lähestymään kysymystä globaalilta kannalta; katsoo, että protektionistiset toimenpiteet olisivat ristiriidassa Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukyvyn vahvistamistavoitteen kanssa; |
| --- | --- |

74.

toteaa, että Euroopan puolustuksen teollinen ja teknologinen perusta on elinkelpoinen vain maailmanlaajuisten markkinoiden osana, ja kannustaa komissiota ja neuvostoa lähestymään kysymystä globaalilta kannalta; katsoo, että protektionistiset toimenpiteet olisivat ristiriidassa Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukyvyn vahvistamistavoitteen kanssa;

| 75. | pitää valitettavana, että Yhdysvaltain ja Euroopan välillä vallitsee epätasa-arvo vastavuoroisen markkinoille pääsyn osalta ja että edellä mainittu on johtanut puolustustarvikkeiden kaupan epätasapainoon; kehottaa pyrkimään aitoon vastavuoroisuuteen puolustushankintojen markkinoille pääsyn alalla Atlantin molemmin puolin; |
| --- | --- |

75.

pitää valitettavana, että Yhdysvaltain ja Euroopan välillä vallitsee epätasa-arvo vastavuoroisen markkinoille pääsyn osalta ja että edellä mainittu on johtanut puolustustarvikkeiden kaupan epätasapainoon; kehottaa pyrkimään aitoon vastavuoroisuuteen puolustushankintojen markkinoille pääsyn alalla Atlantin molemmin puolin;

| 76. | kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan tiukasti sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä vahvistettuun neuvoston yhteiseen kantaan 2008/944/YUTP sisältyviä velvoitteita ja varmistamaan vaatimusten mukaisesti kaikkien lupahakemusten tehokkaan arvioinnin kunkin kahdeksan kriteerin perusteella; kehottaa jäsenvaltioita ja unionia pyrkimään kansainvälisillä foorumeilla kansainvälisten puolustushankintojen markkinoiden suurempaan avoimuuteen, jotta voidaan lisätä maailmanlaajuisten asekauppavirtojen hallittavuutta erityisesti edistämällä asekauppasopimusta; kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan sopimuksen viipymättä, jotta se voi tulla voimaan parlamentin annettua hyväksyntänsä; |
| --- | --- |

76.

kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan tiukasti sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä vahvistettuun neuvoston yhteiseen kantaan 2008/944/YUTP sisältyviä velvoitteita ja varmistamaan vaatimusten mukaisesti kaikkien lupahakemusten tehokkaan arvioinnin kunkin kahdeksan kriteerin perusteella; kehottaa jäsenvaltioita ja unionia pyrkimään kansainvälisillä foorumeilla kansainvälisten puolustushankintojen markkinoiden suurempaan avoimuuteen, jotta voidaan lisätä maailmanlaajuisten asekauppavirtojen hallittavuutta erityisesti edistämällä asekauppasopimusta; kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan sopimuksen viipymättä, jotta se voi tulla voimaan parlamentin annettua hyväksyntänsä;

o

o o

| 77. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, Naton parlamentaariselle yleiskokoukselle ja Naton pääsihteerille. |
| --- | --- |

77.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, Naton parlamentaariselle yleiskokoukselle ja Naton pääsihteerille.

---

(1)  EUVL L 183, 13.7.2011, s. 16.

(2)  EUVL L 216, 20.8.2009, s. 76.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0455.

(4)  EUVL C 168 E, 14.6.2013, s. 9.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/35

---

P7_TA(2013)0515

EMU:n sosiaalisen ulottuvuuden vahvistaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 komission tiedonannosta ”Talous- ja rahaliitolle vahvempi sosiaalinen ulottuvuus” (2013/2841(RSP))

(2016/C 436/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 2. lokakuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Talous- ja rahaliitolle vahvempi sosiaalinen ulottuvuus” (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. lokakuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Talous- ja rahaliitolle vahvempi sosiaalinen ulottuvuus” (COM(2013)0690),

| — | ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2012 annetun Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Herman Van Rompuyn selvityksen Eurooppa-neuvostolle ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2012 annetun Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Herman Van Rompuyn selvityksen Eurooppa-neuvostolle ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa” (1),

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Suunnitelma tiiviin ja aidon talous- ja rahaliiton luomiseksi – Keskustelunavaus” (COM(2012)0777), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Suunnitelma tiiviin ja aidon talous- ja rahaliiton luomiseksi – Keskustelunavaus” (COM(2012)0777),

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2012 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät etenemissuunnitelmasta talous- ja rahaliiton toteuttamiseksi (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2012 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät etenemissuunnitelmasta talous- ja rahaliiton toteuttamiseksi (2),

| — | ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Kohti tiivistä ja aitoa talous- ja rahaliittoa – Lähentymis- ja kilpailukykyvälineen käyttöönotto” (COM(2013)0165), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Kohti tiivistä ja aitoa talous- ja rahaliittoa – Lähentymis- ja kilpailukykyvälineen käyttöönotto” (COM(2013)0165),

| — | ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Kohti tiivistä ja aitoa talous- ja rahaliittoa – Merkittävien talouspolitiikan uudistussuunnitelmien ennalta yhteensovittaminen” (COM(2013)0166), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Kohti tiivistä ja aitoa talous- ja rahaliittoa – Merkittävien talouspolitiikan uudistussuunnitelmien ennalta yhteensovittaminen” (COM(2013)0166),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2013 (3), 28. kesäkuuta 2013 (4) ja 25. lokakuuta 2013 (5) annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2013 (3), 28. kesäkuuta 2013 (4) ja 25. lokakuuta 2013 (5) annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa” (6),

| — | ottaa huomioon 20. helmikuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Kasvua ja yhteenkuuluvuutta tukevat sosiaaliset investoinnit, mukaan luettuna Euroopan sosiaalirahaston täytäntöönpano vuosina 2014–2020” (COM(2013)0083) sekä sitä koskevan 12. kesäkuuta 2013 annetun päätöslauselmansa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. helmikuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Kasvua ja yhteenkuuluvuutta tukevat sosiaaliset investoinnit, mukaan luettuna Euroopan sosiaalirahaston täytäntöönpano vuosina 2014–2020” (COM(2013)0083) sekä sitä koskevan 12. kesäkuuta 2013 annetun päätöslauselmansa (7),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuoden 2013 painopisteiden täytäntöönpano” (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuoden 2013 painopisteiden täytäntöönpano” (8),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2009 annetun komission tiedonannon ”Sosiaalinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa” (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2009 annetun komission tiedonannon ”Sosiaalinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa” (COM(2009)0567),

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan 9. heinäkuuta 2013 järjestämän julkisen kuulemisen aiheesta ”Talous- ja rahaliiton (EMU) sosiaalinen ulottuvuus – eurooppalainen työttömyysturvajärjestelmä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan 9. heinäkuuta 2013 järjestämän julkisen kuulemisen aiheesta ”Talous- ja rahaliiton (EMU) sosiaalinen ulottuvuus – eurooppalainen työttömyysturvajärjestelmä”,

| — | ottaa huomioon 4. lokakuuta 2013 päivätyn, komission työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston työryhmän julkaiseman asiakirjan automaattisista vakauttajista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. lokakuuta 2013 päivätyn, komission työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston työryhmän julkaiseman asiakirjan automaattisista vakauttajista,

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2013 päivätyn European Policy Centren (EPC) selvityksen ”Developing the social dimension of a deep and genuine Economic and Monetary Union”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2013 päivätyn European Policy Centren (EPC) selvityksen ”Developing the social dimension of a deep and genuine Economic and Monetary Union”,

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2013 päivätyn Notre Europen asiakirjan ”Blueprint for a Cyclical Shock Insurance in the euro area”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2013 päivätyn Notre Europen asiakirjan ”Blueprint for a Cyclical Shock Insurance in the euro area”,

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2013 päivätyn Kansainvälisen valuuttarahaston muistion aiheesta ”Toward a Fiscal Union for the Euro Area” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2013 päivätyn Kansainvälisen valuuttarahaston muistion aiheesta ”Toward a Fiscal Union for the Euro Area” (9),

| — | ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman kriisin vaikutuksista heikossa asemassa olevien ryhmien hoidon saantiin (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman kriisin vaikutuksista heikossa asemassa olevien ryhmien hoidon saantiin (10),

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2013 julkaistun EU Employment and Social Situation: Quarterly Review -katsauksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2013 julkaistun EU Employment and Social Situation: Quarterly Review -katsauksen,

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen talous- ja rahaliiton sosiaalisesta ulottuvuudesta (O-000122/2013 – B7-0524/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen talous- ja rahaliiton sosiaalisesta ulottuvuudesta (O-000122/2013 – B7-0524/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että työttömyys on noussut hälyttävälle tasolle EU:ssa ja että työttöminä on 26,6 miljoonaa ihmistä (11); |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että työttömyys on noussut hälyttävälle tasolle EU:ssa ja että työttöminä on 26,6 miljoonaa ihmistä (11);

| B. | ottaa huomioon, että nuorisotyöttömyysaste on noussut ennennäkemättömälle tasolle ja että koko EU:n keskiarvo on 23 prosenttia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että nuorisotyöttömyysaste on noussut ennennäkemättömälle tasolle ja että koko EU:n keskiarvo on 23 prosenttia;

| C. | ottaa huomioon, että pitkäaikaistyöttömyys on kasvanut useimmissa jäsenvaltioissa ja että se on koko EU:n tasolla mitattuna saavuttanut kaikkien aikojen korkeimman tason; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että pitkäaikaistyöttömyys on kasvanut useimmissa jäsenvaltioissa ja että se on koko EU:n tasolla mitattuna saavuttanut kaikkien aikojen korkeimman tason;

| D. | ottaa huomioon, että rakenteellinen työttömyys ja työvoiman tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuusongelmat ovat lisääntyneet; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että rakenteellinen työttömyys ja työvoiman tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuusongelmat ovat lisääntyneet;

| E. | ottaa huomioon, että vuodesta 2007 lähtien köyhyys on lisääntynyt EU:ssa samalla kun kotitalouksien tulot vähenevät ja sen seurauksena 24,2:ta prosenttia EU:n väestöstä uhkaa nyt köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuodesta 2007 lähtien köyhyys on lisääntynyt EU:ssa samalla kun kotitalouksien tulot vähenevät ja sen seurauksena 24,2:ta prosenttia EU:n väestöstä uhkaa nyt köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen;

| F. | ottaa huomioon, että työssäkäyvien köyhien määrä on kasvanut tasaisesti kriisin alkamisesta lähtien; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että työssäkäyvien köyhien määrä on kasvanut tasaisesti kriisin alkamisesta lähtien;

| G. | ottaa huomioon, että työssäkäyvien köyhien ja työttömien kotitalouksien määrän kasvu on johtanut köyhyydessä elävien lasten määrän kasvuun; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että työssäkäyvien köyhien ja työttömien kotitalouksien määrän kasvu on johtanut köyhyydessä elävien lasten määrän kasvuun;

| H. | ottaa huomioon, että erot ovat kasvaneet EU:n jäsenvaltioiden sisällä mutta myös EU:n ja erityisesti euroalueen valtioiden välillä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että erot ovat kasvaneet EU:n jäsenvaltioiden sisällä mutta myös EU:n ja erityisesti euroalueen valtioiden välillä;

| I. | ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltioiden välillä on yhä edelleen eroja, joiden vuoksi työttömyys polarisoituu nopeasti, ja että joissakin maissa tällaiset erot ovat lisääntymässä myös alueiden ja sosiaaliryhmien välillä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltioiden välillä on yhä edelleen eroja, joiden vuoksi työttömyys polarisoituu nopeasti, ja että joissakin maissa tällaiset erot ovat lisääntymässä myös alueiden ja sosiaaliryhmien välillä;

| J. | ottaa huomioon, että sosiaalinen epätasapaino on kasvanut nopeammin euroalueella kuin koko EU:ssa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että sosiaalinen epätasapaino on kasvanut nopeammin euroalueella kuin koko EU:ssa;

| K. | ottaa huomioon, että sosiaalisen suojelun kehityksen seurantavälineen avulla määritettiin seurattavia keskeisiä sosiaalisia suuntauksia; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että sosiaalisen suojelun kehityksen seurantavälineen avulla määritettiin seurattavia keskeisiä sosiaalisia suuntauksia;

| L. | ottaa huomioon, että työttömyysluvut nousivat euroalueen reuna-alueilla vuonna 2012 keskimäärin 17,3 prosenttiin vastaavan luvun ollessa 7,1 prosenttia euroalueen ytimessä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että työttömyysluvut nousivat euroalueen reuna-alueilla vuonna 2012 keskimäärin 17,3 prosenttiin vastaavan luvun ollessa 7,1 prosenttia euroalueen ytimessä;

| M. | ottaa huomioon, että työelämän ja koulutuksen ulkopuolella (NEET) olevien nuorten keskimääräinen osuus nousi vuonna 2012 22,4 prosenttiin reuna-alueilla vastaavan luvun ollessa 11,4 prosenttia euroalueen ytimessä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että työelämän ja koulutuksen ulkopuolella (NEET) olevien nuorten keskimääräinen osuus nousi vuonna 2012 22,4 prosenttiin reuna-alueilla vastaavan luvun ollessa 11,4 prosenttia euroalueen ytimessä;

| N. | ottaa huomioon, että kahdessa kolmanneksessa EU:n jäsenvaltioista köyhyysaste on kasvanut, mutta jäljelle jäävässä kolmanneksessa se on ollut vakaa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että kahdessa kolmanneksessa EU:n jäsenvaltioista köyhyysaste on kasvanut, mutta jäljelle jäävässä kolmanneksessa se on ollut vakaa;

| O. | ottaa huomioon, että merkittäviä toimenpiteitä on toteutettu EU:n talouden ohjauksen ja hallinnan vahvistamiseksi; toteaa kuitenkin, että mahdollisuus saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet on tällä hetkellä uhattuna; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että merkittäviä toimenpiteitä on toteutettu EU:n talouden ohjauksen ja hallinnan vahvistamiseksi; toteaa kuitenkin, että mahdollisuus saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet on tällä hetkellä uhattuna;

| P. | katsoo, että sosiaalista epätasapainoa koskeva keskustelu on asetettava samaan asemaan kuin makrotalouden epätasapainoa koskeva keskustelu; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että sosiaalista epätasapainoa koskeva keskustelu on asetettava samaan asemaan kuin makrotalouden epätasapainoa koskeva keskustelu;

| Q. | ottaa huomioon, että parlamentin työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta järjesti 9. heinäkuuta 2013 julkisen kuulemisen aiheesta ”Talous- ja rahaliiton sosiaalinen ulottuvuus – eurooppalainen työttömyysturvajärjestelmä”, jossa keskusteltiin automaattisten vakauttajien tarpeesta euroalueen tasolla ja tarkasteltiin mahdollisia menettelyjä, joilla ne voitaisiin ottaa käyttöön; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että parlamentin työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta järjesti 9. heinäkuuta 2013 julkisen kuulemisen aiheesta ”Talous- ja rahaliiton sosiaalinen ulottuvuus – eurooppalainen työttömyysturvajärjestelmä”, jossa keskusteltiin automaattisten vakauttajien tarpeesta euroalueen tasolla ja tarkasteltiin mahdollisia menettelyjä, joilla ne voitaisiin ottaa käyttöön;

| R. | toteaa, että troikka on vahvistanut, että työmarkkinaosapuolten korkealaatuinen osallistuminen ja niiden vahva vuoropuhelu myös kansallisella tasolla ovat tarpeellisia ja voivat myötävaikuttaa uudistusten ja erityisesti EMUun liittyvien uudistusten onnistumiseen; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että troikka on vahvistanut, että työmarkkinaosapuolten korkealaatuinen osallistuminen ja niiden vahva vuoropuhelu myös kansallisella tasolla ovat tarpeellisia ja voivat myötävaikuttaa uudistusten ja erityisesti EMUun liittyvien uudistusten onnistumiseen;

| S. | toteaa, että eräiden jäsenvaltioiden taloustilanne on vaarantanut työllisyyden laadun, sosiaaliturvan ja terveys- ja turvallisuusnormit; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että eräiden jäsenvaltioiden taloustilanne on vaarantanut työllisyyden laadun, sosiaaliturvan ja terveys- ja turvallisuusnormit;

| 1. | pitää myönteisenä komission tiedonantoa ”Talous- ja rahaliitolle vahvempi sosiaalinen ulottuvuus” ja katsoo sen olevan ensimmäinen askel EMUn sosiaalisen ulottuvuuden kehittämisen suuntaan; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä komission tiedonantoa ”Talous- ja rahaliitolle vahvempi sosiaalinen ulottuvuus” ja katsoo sen olevan ensimmäinen askel EMUn sosiaalisen ulottuvuuden kehittämisen suuntaan;

| 2. | toteaa yksiselitteisesti, että EMUn sosiaalisen ulottuvuuden täytäntöönpanoon sovelletaan toissijaisuusperiaatetta ja että se on unionissa parhaiten toteutettavissa parhaita käytäntöjä koskevan menetelmän ja vertaisarviointimenetelmän avulla; |
| --- | --- |

2.

toteaa yksiselitteisesti, että EMUn sosiaalisen ulottuvuuden täytäntöönpanoon sovelletaan toissijaisuusperiaatetta ja että se on unionissa parhaiten toteutettavissa parhaita käytäntöjä koskevan menetelmän ja vertaisarviointimenetelmän avulla;

| 3. | katsoo kuitenkin, että tarvitaan täsmällisempiä ehdotuksia sen varmistamiseksi, että talouden ohjauksessa ja hallinnassa otetaan huomioon sosiaalinen ulottuvuus; |
| --- | --- |

3.

katsoo kuitenkin, että tarvitaan täsmällisempiä ehdotuksia sen varmistamiseksi, että talouden ohjauksessa ja hallinnassa otetaan huomioon sosiaalinen ulottuvuus;

| 4. | kehottaa sijoittamaan sosiaaliset näkökohdat EU:n yhdentymisen ytimeen ja ottamaan ne huomioon kaikissa EU:n politiikoissa ja aloitteissa; |
| --- | --- |

4.

kehottaa sijoittamaan sosiaaliset näkökohdat EU:n yhdentymisen ytimeen ja ottamaan ne huomioon kaikissa EU:n politiikoissa ja aloitteissa;

| 5. | toteaa, että sosiaalisen ulottuvuuden avulla olisi toteutettava yhteensovittamista/kompromisseja vertaisoppimisen kautta; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että sosiaalisen ulottuvuuden avulla olisi toteutettava yhteensovittamista/kompromisseja vertaisoppimisen kautta;

| 6. | ottaa huomioon, että EMUn sosiaalisen ulottuvuuden tarkoituksena on taata sosiaaliturva ja riittävä elintaso nykyiselle ja tuleville sukupolville; katsoo näin ollen, että on tärkeää, että unionin kansalaiset huomaavat, että unioni kykenee edistämään sosiaalista kehitystä; |
| --- | --- |

6.

ottaa huomioon, että EMUn sosiaalisen ulottuvuuden tarkoituksena on taata sosiaaliturva ja riittävä elintaso nykyiselle ja tuleville sukupolville; katsoo näin ollen, että on tärkeää, että unionin kansalaiset huomaavat, että unioni kykenee edistämään sosiaalista kehitystä;

| 7. | katsoo, että sosiaalisen Euroopan kehittäminen – jonka tavoitteena on ”sosiaalinen unioni” – on Euroopan yhdentymisen seuraus; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että sosiaalisen Euroopan kehittäminen – jonka tavoitteena on ”sosiaalinen unioni” – on Euroopan yhdentymisen seuraus;

| 8. | kannustaa perustamaan ehdotetulla tavalla tärkeimpien työllisyys- ja sosiaalisten indikaattorien tulostaulun, joka täydentäisi makrotalouden epätasapainoa koskevaa menettelyä – talouspolitiikan ja muiden politiikanalojen sosiaalisten seurauksien tuomiseksi esille avoimemmin ennakkoon ja jälkikäteen toteutettavien vaikutustenarviointien ja seurannan välityksellä – ja jota käytettäisiin komission yhteisen työllisyysraportin laatimisessa; |
| --- | --- |

8.

kannustaa perustamaan ehdotetulla tavalla tärkeimpien työllisyys- ja sosiaalisten indikaattorien tulostaulun, joka täydentäisi makrotalouden epätasapainoa koskevaa menettelyä – talouspolitiikan ja muiden politiikanalojen sosiaalisten seurauksien tuomiseksi esille avoimemmin ennakkoon ja jälkikäteen toteutettavien vaikutustenarviointien ja seurannan välityksellä – ja jota käytettäisiin komission yhteisen työllisyysraportin laatimisessa;

| 9. | torjuu kaikenlaiset yhteensovittamis- ja mukauttamistoimet, jotka johtavat sosiaalisten normien heikentämiseen jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

9.

torjuu kaikenlaiset yhteensovittamis- ja mukauttamistoimet, jotka johtavat sosiaalisten normien heikentämiseen jäsenvaltioissa;

| 10. | toteaa, että ehdotetuilla indikaattoreilla voidaan mahdollisesti varmistaa, että jäsenvaltioiden työllisyystilanteet ja sosiaaliset tilanteet katettaisiin täydellisesti; |
| --- | --- |

10.

toteaa, että ehdotetuilla indikaattoreilla voidaan mahdollisesti varmistaa, että jäsenvaltioiden työllisyystilanteet ja sosiaaliset tilanteet katettaisiin täydellisesti;

| 11. | kehottaa komissiota varmistamaan, että sukupuolinäkökulma otetaan huomioon kaikissa indikaattoreissa; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota varmistamaan, että sukupuolinäkökulma otetaan huomioon kaikissa indikaattoreissa;

| 12. | kehottaa sisällyttämään ehdotettuun nuorisotyöllisyysasteita koskevaan indikaattoriin nuoret henkilöt aina 30 ikävuoteen asti vapaaehtoisuuden pohjalta, kuten nuorisotakuun yhteydessä on tehty; |
| --- | --- |

12.

kehottaa sisällyttämään ehdotettuun nuorisotyöllisyysasteita koskevaan indikaattoriin nuoret henkilöt aina 30 ikävuoteen asti vapaaehtoisuuden pohjalta, kuten nuorisotakuun yhteydessä on tehty;

| 13. | kehottaa sisällyttämään tulostauluun indikaattoreita, jotka koskevat köyhyydessä elävien lasten määrää, mahdollisuutta terveydenhuoltoon, asunnottomuutta ja ihmisarvoisen työn indeksiä, jotta sosiaalisen tilanteen asianmukainen arvioiminen EU:ssa on mahdollista; |
| --- | --- |

13.

kehottaa sisällyttämään tulostauluun indikaattoreita, jotka koskevat köyhyydessä elävien lasten määrää, mahdollisuutta terveydenhuoltoon, asunnottomuutta ja ihmisarvoisen työn indeksiä, jotta sosiaalisen tilanteen asianmukainen arvioiminen EU:ssa on mahdollista;

| 14. | kehottaa neuvostoa ja komissiota toteuttamaan konkreettisia toimia politiikkojen ja uudistuksien sosiaalisten vaikutuksien avoimemman esiin tuomisen lisäämiseksi niin ennakkoon kuin jälkikäteen toteutettavien, politiikkauudistuksia koskevien vaikutuksenarviointi- ja seurantatoimien välityksellä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa neuvostoa ja komissiota toteuttamaan konkreettisia toimia politiikkojen ja uudistuksien sosiaalisten vaikutuksien avoimemman esiin tuomisen lisäämiseksi niin ennakkoon kuin jälkikäteen toteutettavien, politiikkauudistuksia koskevien vaikutuksenarviointi- ja seurantatoimien välityksellä;

| 15. | kehottaa neuvostoa määrittelemään työllisyysindikaattoreille ja sosiaalisille indikaattoreille konkreettiset vertailuarvot EU:n sosiaalisen perusturvan muodossa ylöspäin suuntautuvan sosiaalisen lähentymisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi; |
| --- | --- |

15.

kehottaa neuvostoa määrittelemään työllisyysindikaattoreille ja sosiaalisille indikaattoreille konkreettiset vertailuarvot EU:n sosiaalisen perusturvan muodossa ylöspäin suuntautuvan sosiaalisen lähentymisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi;

| 16. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita antamaan parlamentille ja työmarkkinaosapuolille mahdollisuuden olla osallisina työllisyys- ja sosiaalisten indikaattoreiden määrittelyssä; |
| --- | --- |

16.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita antamaan parlamentille ja työmarkkinaosapuolille mahdollisuuden olla osallisina työllisyys- ja sosiaalisten indikaattoreiden määrittelyssä;

| 17. | korostaa tarvetta tukea yhteiskunnallisen yrittäjyyden merkittävää potentiaalia ottaen huomioon kaikki sosiaaliseen innovointiin unionissa liittyvät näkökulmat, jotta suojataan kansallisia sosiaalijärjestelmiä ja edistetään kasvua sekä luodaan uusia työpaikkoja valkoisella ja vihreän talouden sektorilla erityisesti nuorille kaikissa jäsenvaltioissa ja kaikilla alueilla; |
| --- | --- |

17.

korostaa tarvetta tukea yhteiskunnallisen yrittäjyyden merkittävää potentiaalia ottaen huomioon kaikki sosiaaliseen innovointiin unionissa liittyvät näkökulmat, jotta suojataan kansallisia sosiaalijärjestelmiä ja edistetään kasvua sekä luodaan uusia työpaikkoja valkoisella ja vihreän talouden sektorilla erityisesti nuorille kaikissa jäsenvaltioissa ja kaikilla alueilla;

| 18. | korostaa tarvetta varmistaa, että työllisyyden ja sosiaalialan kehityssuuntien seurannan myötä voitaisiin lisätä tietämystä jäsenvaltioiden välisistä sosiaalisista eroista ja pyrkiä vähentämään niitä sekä estää sosiaalinen polkumyynti; |
| --- | --- |

18.

korostaa tarvetta varmistaa, että työllisyyden ja sosiaalialan kehityssuuntien seurannan myötä voitaisiin lisätä tietämystä jäsenvaltioiden välisistä sosiaalisista eroista ja pyrkiä vähentämään niitä sekä estää sosiaalinen polkumyynti;

| 19. | kehottaa komissiota valvomaan sitä, miten kaikkien jäsenvaltioiden raporteissa noudatetaan Eurooppa 2020 -tavoitteita erityisesti köyhyyden vähentämisen ja työllisyyden osalta, sekä perehtymään huolellisesti politiikkojen välisiin yhteyksiin ja riippuvaisuussuhteisiin; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota valvomaan sitä, miten kaikkien jäsenvaltioiden raporteissa noudatetaan Eurooppa 2020 -tavoitteita erityisesti köyhyyden vähentämisen ja työllisyyden osalta, sekä perehtymään huolellisesti politiikkojen välisiin yhteyksiin ja riippuvaisuussuhteisiin;

| 20. | pitää valitettavana, että vakauttajien rooli ja niitä koskevat menettelyt puuttuvat 2. lokakuuta 2013 annetusta, edellä mainitusta komission tiedonannosta; |
| --- | --- |

20.

pitää valitettavana, että vakauttajien rooli ja niitä koskevat menettelyt puuttuvat 2. lokakuuta 2013 annetusta, edellä mainitusta komission tiedonannosta;

| 21. | pitää myönteisenä ehdotettua työmarkkinaosapuolten osallistumista eurooppalaisen ohjausjakson prosessiin muun muassa työmarkkinaosapuolten neuvottelukomitean puitteissa ennen vuotuisen kasvuselvityksen hyväksymistä; |
| --- | --- |

21.

pitää myönteisenä ehdotettua työmarkkinaosapuolten osallistumista eurooppalaisen ohjausjakson prosessiin muun muassa työmarkkinaosapuolten neuvottelukomitean puitteissa ennen vuotuisen kasvuselvityksen hyväksymistä;

| 22. | suhtautuu myönteisesti kehotukseen, joka koskee EU:n talousarvion optimaalista käyttöä EMUn sosiaalisen ulottuvuuden kehittämiseksi ja vapaaehtoistyöntekijöiden liikkuvuuden tukemisen edistämiseksi, jotta maksimoidaan EU:n työllistävän potentiaalin käyttö; |
| --- | --- |

22.

suhtautuu myönteisesti kehotukseen, joka koskee EU:n talousarvion optimaalista käyttöä EMUn sosiaalisen ulottuvuuden kehittämiseksi ja vapaaehtoistyöntekijöiden liikkuvuuden tukemisen edistämiseksi, jotta maksimoidaan EU:n työllistävän potentiaalin käyttö;

| 23. | kehottaa varaamaan työmarkkinaosapuolille entistäkin aktiivisemman roolin eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä; pitää valitettavana makrotaloudellisen vuoropuhelun liian muodollista luonnetta; |
| --- | --- |

23.

kehottaa varaamaan työmarkkinaosapuolille entistäkin aktiivisemman roolin eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä; pitää valitettavana makrotaloudellisen vuoropuhelun liian muodollista luonnetta;

| 24. | vaatii, että kun komissio laatii vuoden 2014 vuotuista kasvuselvitystä, se ottaa paremmin huomioon parlamentin edellä mainitun, 23. lokakuuta 2013 annetun päätöslauselman, edellä mainitun 2. lokakuuta 2013 annetun komission tiedonannon ja tämän siitä annetun päätöslauselman; |
| --- | --- |

24.

vaatii, että kun komissio laatii vuoden 2014 vuotuista kasvuselvitystä, se ottaa paremmin huomioon parlamentin edellä mainitun, 23. lokakuuta 2013 annetun päätöslauselman, edellä mainitun 2. lokakuuta 2013 annetun komission tiedonannon ja tämän siitä annetun päätöslauselman;

| 25. | muistuttaa, että EMUn ja sen vaikutusten asianmukainen hallinnointi on tehokasta ainoastaan, jos kaikki sidosryhmät, kuten työmarkkinaosapuolet, osallistuvat siihen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki sidosryhmät, työmarkkinaosapuolet mukaan lukien, osallistuvat talouden ohjaukseen ja hallintaan ja erityisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon liittyvään prosessiin; |
| --- | --- |

25.

muistuttaa, että EMUn ja sen vaikutusten asianmukainen hallinnointi on tehokasta ainoastaan, jos kaikki sidosryhmät, kuten työmarkkinaosapuolet, osallistuvat siihen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki sidosryhmät, työmarkkinaosapuolet mukaan lukien, osallistuvat talouden ohjaukseen ja hallintaan ja erityisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon liittyvään prosessiin;

| 26. | pyytää joulukuussa 2013 kokoontuvaa Eurooppa-neuvostoa määrittelemään toimenpiteet, joilla vahvistetaan EMUn sosiaalisia näkökohtia; |
| --- | --- |

26.

pyytää joulukuussa 2013 kokoontuvaa Eurooppa-neuvostoa määrittelemään toimenpiteet, joilla vahvistetaan EMUn sosiaalisia näkökohtia;

| 27. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja Eurooppa-neuvostolle. |
| --- | --- |

27.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja Eurooppa-neuvostolle.

---

(1)  EUCO 00120/2012.

(2)  EUCO 00205/2012.

(3)  EUCO 00023/2013.

(4)  EUCO 00104/2/2013.

(5)  EUCO 00169/2013.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0430.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0266.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0447.

(9)  SDN/13/09.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0328.

(11)  EU Employment and Social Situation: Quarterly Review, lokakuu 2013.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/39

---

P7_TA(2013)0516

Bangladesh: ihmisoikeudet ja tulevat vaalit

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 Bangladeshin ihmisoikeuksista ja tulevista vaaleista (2013/2951(RSP))

(2016/C 436/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat Bangladeshista antamansa päätöslauselmat, erityisesti 23. toukokuuta 2013 (1), 14. maaliskuuta 2013 (2), 17. tammikuuta 2013 (3), 10. heinäkuuta 2008 (4) ja 6. syyskuuta 2007 (5) annetut päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat Bangladeshista antamansa päätöslauselmat, erityisesti 23. toukokuuta 2013 (1), 14. maaliskuuta 2013 (2), 17. tammikuuta 2013 (3), 10. heinäkuuta 2008 (4) ja 6. syyskuuta 2007 (5) annetut päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin edustustojen päälliköiden 10. lokakuuta 2013 vietetyn kuolemanrangaistuksen vastaisen eurooppalaisen teemapäivän johdosta lähettämän kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin edustustojen päälliköiden 10. lokakuuta 2013 vietetyn kuolemanrangaistuksen vastaisen eurooppalaisen teemapäivän johdosta lähettämän kirjeen,

| — | ottaa huomioon unionin Bangladeshin edustuston 12. elokuuta 2013 Adilur Rahman Khainin pidätyksestä antaman tiedotteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin Bangladeshin edustuston 12. elokuuta 2013 Adilur Rahman Khainin pidätyksestä antaman tiedotteen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun Navi Pillayn 6. marraskuuta 2013 antaman julkilausuman, joka koski 152 sotilaan Bangladeshissa saamaa kuolemantuomiota vuoden 2009 verisen kapinan vuoksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun Navi Pillayn 6. marraskuuta 2013 antaman julkilausuman, joka koski 152 sotilaan Bangladeshissa saamaa kuolemantuomiota vuoden 2009 verisen kapinan vuoksi,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksessa 9. joulukuuta 1998 hyväksytyn julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksessa 9. joulukuuta 1998 hyväksytyn julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista,

| — | ottaa huomioon Bangladeshia koskevan yleisen määräaikaiskertomuksen vuodelta 2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bangladeshia koskevan yleisen määräaikaiskertomuksen vuodelta 2013,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että unionin ja Bangladeshin suhteet ovat olleet pitkään hyvät muun muassa kumppanuutta ja kehitystä koskevan yhteistyösopimuksen seurauksena; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unionin ja Bangladeshin suhteet ovat olleet pitkään hyvät muun muassa kumppanuutta ja kehitystä koskevan yhteistyösopimuksen seurauksena;

| B. | ottaa huomioon, että Bangladeshissa on määrä järjestää parlamenttivaalit ennen 25 päivää tammikuuta 2014, kun maata on viiden vuoden ajan hallinnut vaaleilla valittu siviilihallitus; katsoo, että vapaat, oikeudenmukaiset ja avoimet vaalit ovat olennaisen tärkeät, jotta voidaan lujittaa maan viiden viime vuoden aikana kehittynyttä suhteellisen vakaata demokraattista hallintoa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Bangladeshissa on määrä järjestää parlamenttivaalit ennen 25 päivää tammikuuta 2014, kun maata on viiden vuoden ajan hallinnut vaaleilla valittu siviilihallitus; katsoo, että vapaat, oikeudenmukaiset ja avoimet vaalit ovat olennaisen tärkeät, jotta voidaan lujittaa maan viiden viime vuoden aikana kehittynyttä suhteellisen vakaata demokraattista hallintoa;

| C. | ottaa huomioon, että toistaiseksi noin 30 bangladeshilaista on kuollut ja satoja on loukkaantunut yleislakkojen (”hartal”) aikana esiintyneissä poliittisissa väkivaltaisuuksissa, ja toteaa entisen pääministerin Begum Khaleda Zian johtaman BNP-puolueen kehottaneen yleislakkoihin yhdessä liittolaisensa Jamaat-e-Islami-puolueen kanssa ja vaatineen puolueisiin sitoutumatonta virkamieshallitusta valvomaan tulevia vaaleja sekä pääministeri Sheikh Hasinan eroa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että toistaiseksi noin 30 bangladeshilaista on kuollut ja satoja on loukkaantunut yleislakkojen (”hartal”) aikana esiintyneissä poliittisissa väkivaltaisuuksissa, ja toteaa entisen pääministerin Begum Khaleda Zian johtaman BNP-puolueen kehottaneen yleislakkoihin yhdessä liittolaisensa Jamaat-e-Islami-puolueen kanssa ja vaatineen puolueisiin sitoutumatonta virkamieshallitusta valvomaan tulevia vaaleja sekä pääministeri Sheikh Hasinan eroa;

| D. | toteaa, että näiden seisokkien vuoksi hallitus on pidättänyt perjantain 8. marraskuuta 2013 jälkeen viisi korkea-arvoista oppositiojohtajaa sekä – BNP:n lähteiden mukaan – noin 1 000 puolueen kannattajaa maaseutualueilla; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että näiden seisokkien vuoksi hallitus on pidättänyt perjantain 8. marraskuuta 2013 jälkeen viisi korkea-arvoista oppositiojohtajaa sekä – BNP:n lähteiden mukaan – noin 1 000 puolueen kannattajaa maaseutualueilla;

| E. | ottaa huomioon, että tämänhetkiset ministerit ovat eronneet tehtävistään ja Awami-liittoa edustava pääministeri Hasina on tarjoutunut muodostamaan kaikkien puolueiden hallituksen mutta tärkein oppositiopuolue ei ole toistaiseksi hyväksynyt tarjousta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tämänhetkiset ministerit ovat eronneet tehtävistään ja Awami-liittoa edustava pääministeri Hasina on tarjoutunut muodostamaan kaikkien puolueiden hallituksen mutta tärkein oppositiopuolue ei ole toistaiseksi hyväksynyt tarjousta;

| F. | ottaa huomioon, että vuosien ajan sekä BNP:n että Awami-liiton näkemykset virkamieshallituksen ansioista ovat olleet ristiriitaisia ja vaihtuvia ja että toukokuussa 2011 korkein oikeus julisti laittomaksi 15 vuotta voimassa olleen perustuslain säännöksen, jossa valtuutetaan vaaleilla valittu hallitus siirtämään nimitetylle toimitusministeristölle valtuudet valvoa hallituksen toimikauden päättyessä pidettäviä uusia parlamenttivaaleja; toteaa korkeimman oikeuden kuitenkin ilmoittaneen, että mitätöityä järjestelmää voidaan soveltaa vielä kahden vaalikauden ajan valtion ja kansan turvallisuuden vuoksi; ottaa huomioon, että edellinen, vuosina 2007–2008 toiminut armeijan tukema virkamieshallitus saattoi järjestelmän huonoon valoon, koska se kieltäytyi järjestämästä vaaleja lähes kahteen vuoteen ja lähetti kahden suurimman puolueen johtajat Sheikh Hasinan ja Begum Khaleda Zian (sekä tämän pojan Tarique Rahmanin) vankilaan; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vuosien ajan sekä BNP:n että Awami-liiton näkemykset virkamieshallituksen ansioista ovat olleet ristiriitaisia ja vaihtuvia ja että toukokuussa 2011 korkein oikeus julisti laittomaksi 15 vuotta voimassa olleen perustuslain säännöksen, jossa valtuutetaan vaaleilla valittu hallitus siirtämään nimitetylle toimitusministeristölle valtuudet valvoa hallituksen toimikauden päättyessä pidettäviä uusia parlamenttivaaleja; toteaa korkeimman oikeuden kuitenkin ilmoittaneen, että mitätöityä järjestelmää voidaan soveltaa vielä kahden vaalikauden ajan valtion ja kansan turvallisuuden vuoksi; ottaa huomioon, että edellinen, vuosina 2007–2008 toiminut armeijan tukema virkamieshallitus saattoi järjestelmän huonoon valoon, koska se kieltäytyi järjestämästä vaaleja lähes kahteen vuoteen ja lähetti kahden suurimman puolueen johtajat Sheikh Hasinan ja Begum Khaleda Zian (sekä tämän pojan Tarique Rahmanin) vankilaan;

| G. | ottaa huomioon, että tuomion jälkeen Awami-liitto antoi perustuslain 15. muutosta koskevan lakiesityksen ja lakkautti virkamieshallitusjärjestelmän, vaikka oppositiossa oleva BNP kieltäytyi tukemasta uudistusta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että tuomion jälkeen Awami-liitto antoi perustuslain 15. muutosta koskevan lakiesityksen ja lakkautti virkamieshallitusjärjestelmän, vaikka oppositiossa oleva BNP kieltäytyi tukemasta uudistusta;

| H. | ottaa huomioon, että Sheikh Hasinan tultua valtaan Bangladeshissa on pidetty viidet aluevaalit, jotka Awami-liitto on hävinnyt ja joissa ei ole väitetty esiintyneen sääntöjenvastaisuuksia; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Sheikh Hasinan tultua valtaan Bangladeshissa on pidetty viidet aluevaalit, jotka Awami-liitto on hävinnyt ja joissa ei ole väitetty esiintyneen sääntöjenvastaisuuksia;

| I. | ottaa huomioon, että lakot vaikuttavat vakavasti Bangladeshin köyhään väestönosaan, joka on riippuvainen päivittäisestä palkasta tullakseen toimeen, ja että Bangladeshin hauras talous, joka on jo joutunut selviytymään tekstiilialan viimeaikaisista traumaattisista onnettomuuksista, on vaarassa joutua lisävaikeuksiin; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että lakot vaikuttavat vakavasti Bangladeshin köyhään väestönosaan, joka on riippuvainen päivittäisestä palkasta tullakseen toimeen, ja että Bangladeshin hauras talous, joka on jo joutunut selviytymään tekstiilialan viimeaikaisista traumaattisista onnettomuuksista, on vaarassa joutua lisävaikeuksiin;

| J. | ottaa huomioon väitteet, joiden mukaan Jamaat-e-Islami edistää lakkoja vaikeuttaakseen johtajiaan vastaan käynnistettyjä sotarikoksia koskevia oikeudenkäyntejä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon väitteet, joiden mukaan Jamaat-e-Islami edistää lakkoja vaikeuttaakseen johtajiaan vastaan käynnistettyjä sotarikoksia koskevia oikeudenkäyntejä;

| K. | ottaa huomioon, että 5. marraskuuta 2013 pidettiin yksi historian suurimmista oikeudenkäynneistä, jossa 152 sotilaalle annettiin kuolemantuomio, ja että tuomiot antoi erikoistuomioistuin, joka oli perustettu vuoden 2009 kapinan aikana tehtyjä rikoksia koskevia oikeudenkäyntejä varten; toteaa, että tuolloin murhattiin raa'asti 74 ihmistä, joiden joukossa oli 57 armeijan upseeria; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu Navi Pillay ilmaisi huolensa näistä kuolemantuomioista, koska saatujen tietojen mukaan syytettyjä oli kidutettu ja joukko-oikeudenkäynneissä ei noudatettu ihmisoikeusnormeja; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että 5. marraskuuta 2013 pidettiin yksi historian suurimmista oikeudenkäynneistä, jossa 152 sotilaalle annettiin kuolemantuomio, ja että tuomiot antoi erikoistuomioistuin, joka oli perustettu vuoden 2009 kapinan aikana tehtyjä rikoksia koskevia oikeudenkäyntejä varten; toteaa, että tuolloin murhattiin raa'asti 74 ihmistä, joiden joukossa oli 57 armeijan upseeria; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu Navi Pillay ilmaisi huolensa näistä kuolemantuomioista, koska saatujen tietojen mukaan syytettyjä oli kidutettu ja joukko-oikeudenkäynneissä ei noudatettu ihmisoikeusnormeja;

| L. | ottaa huomioon, että kansalaisoikeuksia puolustavia kansalaisjärjestöjen aktivisteja, asianajajia, toimittajia ja ammattiyhdistysten jäseniä painostetaan yhä eivätkä viranomaiset ole ryhtyneet tutkimaan tehokkaasti ilman oikeudenkäyntiä toteutettuja teloituksia, kidutusta ja katoamisia esimerkiksi työoikeusaktivistin ja ihmisoikeuksien puolustajan Aminul Islamin tapauksessa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kansalaisoikeuksia puolustavia kansalaisjärjestöjen aktivisteja, asianajajia, toimittajia ja ammattiyhdistysten jäseniä painostetaan yhä eivätkä viranomaiset ole ryhtyneet tutkimaan tehokkaasti ilman oikeudenkäyntiä toteutettuja teloituksia, kidutusta ja katoamisia esimerkiksi työoikeusaktivistin ja ihmisoikeuksien puolustajan Aminul Islamin tapauksessa;

| 1. | ilmaisee vakavan huolensa siitä, että oppositiossa olevien BNP- ja Jamaat-e-Islami -puolueiden järjestämät yleislakot sekä parlamentin vaaleja edeltävä kahden poliittisen leirin – Awami-ryhmän ja opposition – välinen vastakkainasettelu lamauttavat edelleen Bangladeshin jokapäiväisen elämän; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee vakavan huolensa siitä, että oppositiossa olevien BNP- ja Jamaat-e-Islami -puolueiden järjestämät yleislakot sekä parlamentin vaaleja edeltävä kahden poliittisen leirin – Awami-ryhmän ja opposition – välinen vastakkainasettelu lamauttavat edelleen Bangladeshin jokapäiväisen elämän;

| 2. | pitää valitettavana, että Bangladeshin parlamentti ei saanut aikaan kaikkien puolueiden välistä yhteisymmärrystä siitä, kuinka hallitus käyttää valtaa vaaleja edeltävän kauden aikana ottaen huomioon, että useimmissa demokratioissa tästä vaiheesta selvitään ilman virkamieshallitusta; kehottaa Bangladeshin hallitusta ja oppositiota asettamaan kiireesti maan edun etusijalle ja pyrkimään kompromissiin, joka antaisi Bangladeshin kansalle mahdollisuuden ilmaista tahtonsa demokraattisesti; |
| --- | --- |

2.

pitää valitettavana, että Bangladeshin parlamentti ei saanut aikaan kaikkien puolueiden välistä yhteisymmärrystä siitä, kuinka hallitus käyttää valtaa vaaleja edeltävän kauden aikana ottaen huomioon, että useimmissa demokratioissa tästä vaiheesta selvitään ilman virkamieshallitusta; kehottaa Bangladeshin hallitusta ja oppositiota asettamaan kiireesti maan edun etusijalle ja pyrkimään kompromissiin, joka antaisi Bangladeshin kansalle mahdollisuuden ilmaista tahtonsa demokraattisesti;

| 3. | panee merkille Bangladeshin maineen suvaitsevaisena ja moniuskontoisena yhteiskuntana ja tuomitsee ryhmät ja ryhmittymät, jotka pyrkivät lietsomaan yhteisöjen välisiä jännitteitä omia tarkoitusperiään varten; kehottaa kaikkia ryhmiä ja henkilöitä toimimaan suvaitsevaisesti ja pidättyväisesti erityisesti ennen vaaleja, niiden aikana sekä niiden jälkeen; |
| --- | --- |

3.

panee merkille Bangladeshin maineen suvaitsevaisena ja moniuskontoisena yhteiskuntana ja tuomitsee ryhmät ja ryhmittymät, jotka pyrkivät lietsomaan yhteisöjen välisiä jännitteitä omia tarkoitusperiään varten; kehottaa kaikkia ryhmiä ja henkilöitä toimimaan suvaitsevaisesti ja pidättyväisesti erityisesti ennen vaaleja, niiden aikana sekä niiden jälkeen;

| 4. | pyytää kaikilta puolueilta, että ne eivät boikotoisi vaaleja, koska silloin kansalaiset eivät saisi poliittista valinnanmahdollisuutta ja Bangladeshin yhteiskunnallinen ja taloudellinen vakaus ja sen vaikuttava edistyminen varsinkin vuosituhannen kehitystavoitteiden, katastrofien hallinnan, työntekijöiden oikeuksien ja naisten aseman parantamisen alalla vaarantuisivat; |
| --- | --- |

4.

pyytää kaikilta puolueilta, että ne eivät boikotoisi vaaleja, koska silloin kansalaiset eivät saisi poliittista valinnanmahdollisuutta ja Bangladeshin yhteiskunnallinen ja taloudellinen vakaus ja sen vaikuttava edistyminen varsinkin vuosituhannen kehitystavoitteiden, katastrofien hallinnan, työntekijöiden oikeuksien ja naisten aseman parantamisen alalla vaarantuisivat;

| 5. | kehottaa Bangladeshin vaalilautakuntaa huolehtimaan seuraavien parlamenttivaalien ja niiden valvonnan täydellisestä avoimuudesta; kannattaa sellaisten uusien poliittisten puolueiden tunnustamista, jotka aikovat osallistua seuraaviin parlamenttivaaleihin ja jotka täyttävät poliittista osallistumista ja edustavuutta koskevat kohtuulliset kriteerit; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Bangladeshin vaalilautakuntaa huolehtimaan seuraavien parlamenttivaalien ja niiden valvonnan täydellisestä avoimuudesta; kannattaa sellaisten uusien poliittisten puolueiden tunnustamista, jotka aikovat osallistua seuraaviin parlamenttivaaleihin ja jotka täyttävät poliittista osallistumista ja edustavuutta koskevat kohtuulliset kriteerit;

| 6. | kehottaa kaikkia poliittisia puolueita pidättäytymään kaikesta väkivallasta tai siihen yllyttämisestä vaaliprosessin aikana ja huolehtimaan siitä, että vuoden 2013 ensimmäisellä puoliskolla poliittisista syistä leimahtaneet väkivaltaiset yhteenotot eivät toistu; ilmaisee tässä yhteydessä vakavan huolensa äskettäin puhjenneista poliittisista väkivaltaisuuksista, joissa kuoli lokakuun 2013 lopussa kymmeniä ihmisiä; |
| --- | --- |

6.

kehottaa kaikkia poliittisia puolueita pidättäytymään kaikesta väkivallasta tai siihen yllyttämisestä vaaliprosessin aikana ja huolehtimaan siitä, että vuoden 2013 ensimmäisellä puoliskolla poliittisista syistä leimahtaneet väkivaltaiset yhteenotot eivät toistu; ilmaisee tässä yhteydessä vakavan huolensa äskettäin puhjenneista poliittisista väkivaltaisuuksista, joissa kuoli lokakuun 2013 lopussa kymmeniä ihmisiä;

| 7. | toteaa, että vuoden 1971 itsenäisyyssodan aikana tehtyjen rikosten johdosta tarvitaan sovintoa, oikeutta ja vastuuta; korostaa ja kannattaa Bangladeshin kansainvälisen rikostuomioistuimen tärkeää roolia asiassa; |
| --- | --- |

7.

toteaa, että vuoden 1971 itsenäisyyssodan aikana tehtyjen rikosten johdosta tarvitaan sovintoa, oikeutta ja vastuuta; korostaa ja kannattaa Bangladeshin kansainvälisen rikostuomioistuimen tärkeää roolia asiassa;

| 8. | pitää kuitenkin valitettavana kuolemantuomiota odottavien määrän kasvua Bangladeshissa sekä vuoden 2009 rajavartijakapinaan osallistuneille joukko-oikeudenkäynneissä annettuja kuolemantuomioita; vaatii soveltamaan oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä ja menettelyä koskevia kansallisia ja kansainvälisiä normeja; |
| --- | --- |

8.

pitää kuitenkin valitettavana kuolemantuomiota odottavien määrän kasvua Bangladeshissa sekä vuoden 2009 rajavartijakapinaan osallistuneille joukko-oikeudenkäynneissä annettuja kuolemantuomioita; vaatii soveltamaan oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä ja menettelyä koskevia kansallisia ja kansainvälisiä normeja;

| 9. | toteaa jälleen vastustavansa vakaasti kuolemanrangaistuksen käyttöä kaikissa tapauksissa ja olosuhteissa ja kehottaa Bangladeshin asiasta vastaavia viranomaisia keskeyttämään teloitukset virallisesti ensimmäisenä vaiheena pyrittäessä poistamaan kuolemanrangaistus; |
| --- | --- |

9.

toteaa jälleen vastustavansa vakaasti kuolemanrangaistuksen käyttöä kaikissa tapauksissa ja olosuhteissa ja kehottaa Bangladeshin asiasta vastaavia viranomaisia keskeyttämään teloitukset virallisesti ensimmäisenä vaiheena pyrittäessä poistamaan kuolemanrangaistus;

| 10. | kehottaa Bangladeshin hallitusta palauttamaan mahdollistavan ympäristön kansalaisyhteiskunnan järjestöille, myös Bangladeshin kehitykseen huomattavalla tavalla osallistuneille ihmisoikeuksien puolustajille, jotta he voivat harjoittaa toimintaansa vapaasti; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Bangladeshin hallitusta palauttamaan mahdollistavan ympäristön kansalaisyhteiskunnan järjestöille, myös Bangladeshin kehitykseen huomattavalla tavalla osallistuneille ihmisoikeuksien puolustajille, jotta he voivat harjoittaa toimintaansa vapaasti;

| 11. | kehottaa Bangladeshin viranomaisia suorittamaan pikaisen, riippumattoman ja avoimen tutkinnan tapauksissa, joissa ihmisoikeuksien puolustajien oikeuksia on rikottu, mukaan lukien uhkaukset, iskut, surmat, kidutus ja pahoinpitelyt, jotta kaikki niihin syyllistyneet voidaan tunnistaa ja saattaa oikeuteen; korostaa erityisesti työoikeusaktivisti Aminul Islamin sekä toimittajien Sagar Sarowarin ja Meherun Runin tapauksia; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Bangladeshin viranomaisia suorittamaan pikaisen, riippumattoman ja avoimen tutkinnan tapauksissa, joissa ihmisoikeuksien puolustajien oikeuksia on rikottu, mukaan lukien uhkaukset, iskut, surmat, kidutus ja pahoinpitelyt, jotta kaikki niihin syyllistyneet voidaan tunnistaa ja saattaa oikeuteen; korostaa erityisesti työoikeusaktivisti Aminul Islamin sekä toimittajien Sagar Sarowarin ja Meherun Runin tapauksia;

| 12. | suhtautuu myönteisesti Bangladeshin hallituksen ja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yhteistyössä hallituksen sekä työnantajien ja työntekijöiden edustajien kanssa käynnistämään yhteiseen aloitteeseen, joka koskee valmisvaatealan työolojen parantamista; kehottaa eurooppalaisia ja muita kansainvälisiä vaatemerkkejä noudattamaan Rana Plaza -tehtaan romahduksen jälkeen antamiaan lupauksia ja sitoumuksia, myös Bangladeshin palo- ja rakennusturvallisuussopimukseen sisältyviä sitoumuksia; |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti Bangladeshin hallituksen ja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yhteistyössä hallituksen sekä työnantajien ja työntekijöiden edustajien kanssa käynnistämään yhteiseen aloitteeseen, joka koskee valmisvaatealan työolojen parantamista; kehottaa eurooppalaisia ja muita kansainvälisiä vaatemerkkejä noudattamaan Rana Plaza -tehtaan romahduksen jälkeen antamiaan lupauksia ja sitoumuksia, myös Bangladeshin palo- ja rakennusturvallisuussopimukseen sisältyviä sitoumuksia;

| 13. | kehottaa Bangladeshin hallitusta poistamaan 30 prosentin edustavuutta koskevan vaatimuksen ammattiyhdistysten rekisteröinniltä, jotta on mahdollista ulottaa työsuojelulain soveltamisala koskemaan tällä hetkellä sen ulkopuolella olevia työntekijäryhmiä, hyväksymään säännön, jolla estetään työnantajia puuttumasta ammattiyhdistysten sisäisiin asioihin, ulottamaan työsuojelulain soveltamisala koskemaan vientiteollisuuden vapaa-alueita, myöntämään työntekijöiden hyvinvoinnista huolehtiville järjestöille kollektiiviset neuvotteluoikeudet ja helpottamaan niiden rekisteröitymistä; |
| --- | --- |

13.

kehottaa Bangladeshin hallitusta poistamaan 30 prosentin edustavuutta koskevan vaatimuksen ammattiyhdistysten rekisteröinniltä, jotta on mahdollista ulottaa työsuojelulain soveltamisala koskemaan tällä hetkellä sen ulkopuolella olevia työntekijäryhmiä, hyväksymään säännön, jolla estetään työnantajia puuttumasta ammattiyhdistysten sisäisiin asioihin, ulottamaan työsuojelulain soveltamisala koskemaan vientiteollisuuden vapaa-alueita, myöntämään työntekijöiden hyvinvoinnista huolehtiville järjestöille kollektiiviset neuvotteluoikeudet ja helpottamaan niiden rekisteröitymistä;

| 14. | edellyttää Bangladeshin tekevän täysimääräistä yhteistyötä YK:n sopimuselinten kanssa ja esittävän pysyvän kutsun YK:n ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyille; |
| --- | --- |

14.

edellyttää Bangladeshin tekevän täysimääräistä yhteistyötä YK:n sopimuselinten kanssa ja esittävän pysyvän kutsun YK:n ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyille;

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle sekä Bangladeshin hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

15.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle sekä Bangladeshin hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0230.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0100.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0027.

(4)  EUVL C 294 E, 3.12.2009, s. 77.

(5)  EUVL C 187 E, 24.7.2008, s. 240.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/42

---

P7_TA(2013)0517

Qatar: siirtotyöläisten tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 Qatarin siirtotyöläisten tilanteesta (2013/2952(RSP))

(2016/C 436/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin suhteista Persianlahden yhteistyöneuvostoon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin suhteista Persianlahden yhteistyöneuvostoon (1),

| — | ottaa huomioon EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston (GCC) yhteisneuvoston istunnon ja ministerikokouksen, joka pidettiin Manamassa, Bahrainissa, 30. kesäkuuta 2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston (GCC) yhteisneuvoston istunnon ja ministerikokouksen, joka pidettiin Manamassa, Bahrainissa, 30. kesäkuuta 2013,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 1990 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1990 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen jalkapalloliiton FIFAn 2. joulukuuta 2010 antaman ilmoituksen Qatarin valinnasta jalkapallon vuoden 2022 maailmanmestaruuskisojen isäntämaaksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen jalkapalloliiton FIFAn 2. joulukuuta 2010 antaman ilmoituksen Qatarin valinnasta jalkapallon vuoden 2022 maailmanmestaruuskisojen isäntämaaksi,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön pakollista työtä koskevan sopimuksen (C029), jonka Qatar ratifioi 12. maaliskuuta 1998, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön pakollista työtä koskevan sopimuksen (C029), jonka Qatar ratifioi 12. maaliskuuta 1998,

| — | ottaa huomioon Qatarin virkamieskunnasta ja asumisesta vastaavan ministerin 22. elokuuta 2005 antaman päätöksen työlain nro 14/2004 soveltamisesta niiden ehtojen ja menettelyjen sääntelyyn, jotka koskevat lupien myöntämistä Qatarin kansalaisille, jotka haluavat ottaa palvelukseen ulkomaisia työntekijöitä, sekä päätöksen Qatarin viisumikutsulaista nro 4 vuodelta 2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Qatarin virkamieskunnasta ja asumisesta vastaavan ministerin 22. elokuuta 2005 antaman päätöksen työlain nro 14/2004 soveltamisesta niiden ehtojen ja menettelyjen sääntelyyn, jotka koskevat lupien myöntämistä Qatarin kansalaisille, jotka haluavat ottaa palvelukseen ulkomaisia työntekijöitä, sekä päätöksen Qatarin viisumikutsulaista nro 4 vuodelta 2009,

| — | ottaa huomioon maahanmuuttajien ihmisoikeuksista vastaavan YK:n erityisraportoijan François Crépeaun 10. marraskuuta 2013 esittämän tehtävänmäärityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maahanmuuttajien ihmisoikeuksista vastaavan YK:n erityisraportoijan François Crépeaun 10. marraskuuta 2013 esittämän tehtävänmäärityksen,

| — | ottaa huomioon Human Rights Watchin ja Amnesty Internationalin raportit Qatarin rakennustyöläisten tilanteesta ennen maailmanmestaruuskisoja sekä Amnesty Internationalin pääsihteerin äskettäisen vierailun Qatariin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Human Rights Watchin ja Amnesty Internationalin raportit Qatarin rakennustyöläisten tilanteesta ennen maailmanmestaruuskisoja sekä Amnesty Internationalin pääsihteerin äskettäisen vierailun Qatariin,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Qatarissa on arviolta 1,35 miljoonaa ulkomaalaista, joiden osuus maan työvoimasta on lähes 90 prosenttia; ottaa huomioon, että maahanmuuttajat työskentelevät lähinnä rakennus- ja palvelualalla sekä kotitaloustyöntekijöinä; toteaa, että tämän luvun perusteella Qatarissa on eniten siirtotyöläisiä koko maailmassa verrattuna maan omaan väestöön; toteaa, että Qatariin odotetaan ainakin 500 000:ta siirtotyöläistä lisää, jotta rakennustyöt saataisiin nopeammin valmiiksi ennen jalkapallon vuoden 2022 maailmanmestaruuskisoja; ottaa huomioon, että valtaosa siirtotyöläisistä tulee Intiasta ja Nepalista mutta osa myös Bangladeshista, Pakistanista, Filippiineiltä ja Sri Lankasta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Qatarissa on arviolta 1,35 miljoonaa ulkomaalaista, joiden osuus maan työvoimasta on lähes 90 prosenttia; ottaa huomioon, että maahanmuuttajat työskentelevät lähinnä rakennus- ja palvelualalla sekä kotitaloustyöntekijöinä; toteaa, että tämän luvun perusteella Qatarissa on eniten siirtotyöläisiä koko maailmassa verrattuna maan omaan väestöön; toteaa, että Qatariin odotetaan ainakin 500 000:ta siirtotyöläistä lisää, jotta rakennustyöt saataisiin nopeammin valmiiksi ennen jalkapallon vuoden 2022 maailmanmestaruuskisoja; ottaa huomioon, että valtaosa siirtotyöläisistä tulee Intiasta ja Nepalista mutta osa myös Bangladeshista, Pakistanista, Filippiineiltä ja Sri Lankasta;

| B. | ottaa huomioon, että Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestön (ITUC) Intian ja Nepalin Qatarissa olevilta suurlähetystöiltä saamien lukujen mukaan maassa kuolee vuosittain keskimäärin 200 kummastakin maasta lähtöisin olevaa työntekijää, ja toteaa, että tilanne voi heiketä edelleen vuoden 2022 maailmanmestaruuskisojen lähestyessä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestön (ITUC) Intian ja Nepalin Qatarissa olevilta suurlähetystöiltä saamien lukujen mukaan maassa kuolee vuosittain keskimäärin 200 kummastakin maasta lähtöisin olevaa työntekijää, ja toteaa, että tilanne voi heiketä edelleen vuoden 2022 maailmanmestaruuskisojen lähestyessä;

| C. | ottaa huomioon, että Kansainvälinen työjärjestö (ILO) varoittaa, että Qatar ei vielä ole pannut täysimääräisesti täytäntöön pakkotyön käytön kieltävää kansainvälistä sopimusta, jonka se ratifioi vuonna 1998; toteaa, että ILO on perustanut kolmikantakomitean tarkastelemaan asiaan liittyvää näyttöä ja antamaan Qatarin hallitukselle suosituksia siitä, miten se voi noudattaa kansainvälisiä sitoumuksiaan; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Kansainvälinen työjärjestö (ILO) varoittaa, että Qatar ei vielä ole pannut täysimääräisesti täytäntöön pakkotyön käytön kieltävää kansainvälistä sopimusta, jonka se ratifioi vuonna 1998; toteaa, että ILO on perustanut kolmikantakomitean tarkastelemaan asiaan liittyvää näyttöä ja antamaan Qatarin hallitukselle suosituksia siitä, miten se voi noudattaa kansainvälisiä sitoumuksiaan;

| D. | ottaa huomioon, että Qatarin kansallisen ihmisoikeuskomitean puheenjohtaja myönsi, että ”ongelmia on ollut”, ja lupasi, että hän ja hallitus tekevät parhaansa niiden korjaamiseksi; ottaa huomioon, että Qatarin viranomaiset ilmoittivat, että työlakeja muutetaan ja työntekijöille ollaan rakentamassa majoitustiloja; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Qatarin kansallisen ihmisoikeuskomitean puheenjohtaja myönsi, että ”ongelmia on ollut”, ja lupasi, että hän ja hallitus tekevät parhaansa niiden korjaamiseksi; ottaa huomioon, että Qatarin viranomaiset ilmoittivat, että työlakeja muutetaan ja työntekijöille ollaan rakentamassa majoitustiloja;

| E. | toteaa, että nimellä ”kafala-järjestelmä” tunnetut viisumikutsusäännöt merkitsevät sitä, että työntekijät eivät voi vaihtaa työpaikkaa ilman työnantajansa lupaa eivätkä voi lähteä maasta, ellei heidän työnantajansa allekirjoita maastapoistumislupaa; toteaa, että ”kafala-järjestelmää” käytetään usein väärin siten, että työnantajat pitävät itsellään työntekijöiden passit ja palkat ja työntekijöiltä peritään jopa 3 500 Yhdysvaltojen dollarin suuruisia maksuja siitä, että he saavat viisumin ”kafeelilta” eli kutsujalta, jolloin siirtotyöläiset jäävät velkaa suuria summia; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että nimellä ”kafala-järjestelmä” tunnetut viisumikutsusäännöt merkitsevät sitä, että työntekijät eivät voi vaihtaa työpaikkaa ilman työnantajansa lupaa eivätkä voi lähteä maasta, ellei heidän työnantajansa allekirjoita maastapoistumislupaa; toteaa, että ”kafala-järjestelmää” käytetään usein väärin siten, että työnantajat pitävät itsellään työntekijöiden passit ja palkat ja työntekijöiltä peritään jopa 3 500 Yhdysvaltojen dollarin suuruisia maksuja siitä, että he saavat viisumin ”kafeelilta” eli kutsujalta, jolloin siirtotyöläiset jäävät velkaa suuria summia;

| F. | ottaa huomioon, että Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestö (ITUC) teki työministeriölle valituksen joistakin qatarilaisista yrityksistä maaliskuussa 2013; toteaa, että Qatarin työministeriön työvoimasuhteiden osasto vastaanotti vuonna 2012 työntekijöiltä 6 000 valitusta; ottaa huomioon, että ITUC ja kansainvälinen rakennus- ja puutyöväen liittojen federaatio ovat tuominneet tilanteen ja tehneet yhdessä valituksia ILO:lle Qatarin työoloista ja yhdistymisvapaudesta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestö (ITUC) teki työministeriölle valituksen joistakin qatarilaisista yrityksistä maaliskuussa 2013; toteaa, että Qatarin työministeriön työvoimasuhteiden osasto vastaanotti vuonna 2012 työntekijöiltä 6 000 valitusta; ottaa huomioon, että ITUC ja kansainvälinen rakennus- ja puutyöväen liittojen federaatio ovat tuominneet tilanteen ja tehneet yhdessä valituksia ILO:lle Qatarin työoloista ja yhdistymisvapaudesta;

| 1. | pitää siirtotyöläisten kuolemantapauksia Qatarissa valitettavina ja ilmaisee surunvalittelunsa menehtyneiden perheille; |
| --- | --- |

1.

pitää siirtotyöläisten kuolemantapauksia Qatarissa valitettavina ja ilmaisee surunvalittelunsa menehtyneiden perheille;

| 2. | on huolissaan siirtotyöläisten tilanteesta Qatarissa, muun muassa heidän pitkistä työajoistaan ja vaarallisista työoloistaan sekä siitä, että he eivät saa kuukausiin palkkaa, heidän passinsa takavarikoidaan, heidät pakotetaan asumaan täpötäysissä leireissä, heille ei myönnetä oikeutta perustaa ammattiyhdistyksiä eikä heillä ole maksutta saatavilla juomavettä äärimmäisessä helteessä; |
| --- | --- |

2.

on huolissaan siirtotyöläisten tilanteesta Qatarissa, muun muassa heidän pitkistä työajoistaan ja vaarallisista työoloistaan sekä siitä, että he eivät saa kuukausiin palkkaa, heidän passinsa takavarikoidaan, heidät pakotetaan asumaan täpötäysissä leireissä, heille ei myönnetä oikeutta perustaa ammattiyhdistyksiä eikä heillä ole maksutta saatavilla juomavettä äärimmäisessä helteessä;

| 3. | on tietoinen haasteista, joita Qatarin viranomaiset kohtaavat hallinnoidessaan kansallista työvoimaa, josta melkein 90 prosenttia koostuu siirtotyöläisistä, sekä käytännön haasteista, jotka liittyvät asiaa koskevan lain valvontaan; |
| --- | --- |

3.

on tietoinen haasteista, joita Qatarin viranomaiset kohtaavat hallinnoidessaan kansallista työvoimaa, josta melkein 90 prosenttia koostuu siirtotyöläisistä, sekä käytännön haasteista, jotka liittyvät asiaa koskevan lain valvontaan;

| 4. | panee tyytyväisenä merkille Qatarin hallituksen ilmoituksen, että siirtotyöläisiä väärinkäyttävät yritykset asetetaan mustalle listalle; pitää myönteisinä hallituksen ja erityisesti Qatarin kansallisen ihmisoikeusneuvoston pyrkimyksiä lisätä siirtotyöläisten tietoisuutta kansainvälisen oikeuden mukaisista oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan; pitää tältä kannalta hyvänä ihmisoikeusneuvoston päätöstä perustaa uusi keskus käsittelemään ja ratkaisemaan työntekijöiden valituksia; |
| --- | --- |

4.

panee tyytyväisenä merkille Qatarin hallituksen ilmoituksen, että siirtotyöläisiä väärinkäyttävät yritykset asetetaan mustalle listalle; pitää myönteisinä hallituksen ja erityisesti Qatarin kansallisen ihmisoikeusneuvoston pyrkimyksiä lisätä siirtotyöläisten tietoisuutta kansainvälisen oikeuden mukaisista oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan; pitää tältä kannalta hyvänä ihmisoikeusneuvoston päätöstä perustaa uusi keskus käsittelemään ja ratkaisemaan työntekijöiden valituksia;

| 5. | kehottaa Qatarin viranomaisia panemaan tehokkaasti täytäntöön asiaa koskevan voimassa olevan lainsäädännön muun muassa valvomalla passien takavarikoinnin kieltoa, nostamalla syytteitä väärinkäytöksistä ja asettamalla tuntuvia seuraamuksia yrityksille ja yksityishenkilöille, jotka rikkovat lakeja, joiden tarkoituksena on suojella maahanmuuttajien oikeuksia; panee tyytyväisenä merkille, että Qatarin viranomaiset ovat sitoutuneet hyväksymään kotitaloustyöntekijöitä koskevaa lainsäädäntöä, jonka nojalla työntekijöiden oikeuksia suojellaan riittävästi ja otetaan käyttöön tehokkaat lainsäädännön noudattamista edistävät mekanismit; kehottaa hyväksymään pikaisesti kotitaloustyöntekijöitä koskevan lakiesityksen, josta keskustellaan parhaillaan perheasioiden korkeimmassa neuvostossa; panee merkille, että suurin osa kotitaloustyöntekijöistä on naisia; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Qatarin viranomaisia panemaan tehokkaasti täytäntöön asiaa koskevan voimassa olevan lainsäädännön muun muassa valvomalla passien takavarikoinnin kieltoa, nostamalla syytteitä väärinkäytöksistä ja asettamalla tuntuvia seuraamuksia yrityksille ja yksityishenkilöille, jotka rikkovat lakeja, joiden tarkoituksena on suojella maahanmuuttajien oikeuksia; panee tyytyväisenä merkille, että Qatarin viranomaiset ovat sitoutuneet hyväksymään kotitaloustyöntekijöitä koskevaa lainsäädäntöä, jonka nojalla työntekijöiden oikeuksia suojellaan riittävästi ja otetaan käyttöön tehokkaat lainsäädännön noudattamista edistävät mekanismit; kehottaa hyväksymään pikaisesti kotitaloustyöntekijöitä koskevan lakiesityksen, josta keskustellaan parhaillaan perheasioiden korkeimmassa neuvostossa; panee merkille, että suurin osa kotitaloustyöntekijöistä on naisia;

| 6. | panee tyytyväisenä merkille asianomaisten valtion viranomaisten ehdotuksen kaikkien väitteiden tutkimisesta ja Qatarin viranomaisten lupauksen lisätä asianmukaisten työlakien täytäntöönpanoa valvovien työsuojelutarkastajien määrää; edellyttää työsuojelutarkastajien saavan ihmisoikeusnormeja koskevaa koulutusta ja toivoo, että he saavat avukseen tulkkeja; |
| --- | --- |

6.

panee tyytyväisenä merkille asianomaisten valtion viranomaisten ehdotuksen kaikkien väitteiden tutkimisesta ja Qatarin viranomaisten lupauksen lisätä asianmukaisten työlakien täytäntöönpanoa valvovien työsuojelutarkastajien määrää; edellyttää työsuojelutarkastajien saavan ihmisoikeusnormeja koskevaa koulutusta ja toivoo, että he saavat avukseen tulkkeja;

| 7. | on huolissaan siitä, että ihmisiä pidätetään vain siitä syystä, että he ovat ”karanneet” työnantajaltaan, ja kehottaa Qatarin viranomaisia lopettamaan tällaiset käytännöt; vaatii myös, että kaikilla maahanmuuttajilla, joilta on riistetty heidän vapautensa, on mahdollisuus ottaa yhteyttä perheeseensä ja käyttää konsulipalveluja sekä saada asianajaja ja tulkki sekä oikeus riitauttaa pidätyksensä viipymättä; |
| --- | --- |

7.

on huolissaan siitä, että ihmisiä pidätetään vain siitä syystä, että he ovat ”karanneet” työnantajaltaan, ja kehottaa Qatarin viranomaisia lopettamaan tällaiset käytännöt; vaatii myös, että kaikilla maahanmuuttajilla, joilta on riistetty heidän vapautensa, on mahdollisuus ottaa yhteyttä perheeseensä ja käyttää konsulipalveluja sekä saada asianajaja ja tulkki sekä oikeus riitauttaa pidätyksensä viipymättä;

| 8. | panee tyytyväisenä merkille tiedon siitä, että ranskalaisten jalkapallonpelaajien Zahir Belounis’n ja Stéphane Morellon, jotka ovat joutuneet viisumikutsujärjestelmän uhreiksi eivätkä siten ole voineet poistua maasta, ongelmien ratkaisemisessa olisi edistytty, ja kehottaa Qatarin viranomaisia sekä FIFAa huolehtimaan siitä, ettei tällaisia tilanteita enää synny; |
| --- | --- |

8.

panee tyytyväisenä merkille tiedon siitä, että ranskalaisten jalkapallonpelaajien Zahir Belounis’n ja Stéphane Morellon, jotka ovat joutuneet viisumikutsujärjestelmän uhreiksi eivätkä siten ole voineet poistua maasta, ongelmien ratkaisemisessa olisi edistytty, ja kehottaa Qatarin viranomaisia sekä FIFAa huolehtimaan siitä, ettei tällaisia tilanteita enää synny;

| 9. | kehottaa Qataria ratifioimaan kansainvälisen yleissopimuksen siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Qataria ratifioimaan kansainvälisen yleissopimuksen siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen;

| 10. | kehottaa Qataria ratifioimaan muun muassa siirtotyöläisiä, yhdistymisvapautta, järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta, kotitaloustyöntekijöitä ja yksityisiä työnvälitystoimistoja koskevat ILO:n yleissopimukset ja harkitsemaan mahdollisuutta pyytää ILO:lta teknistä apua sen varmistamiseksi, että Qatarin lainsäädäntö ja käytäntö ovat näiden yleissopimusten mukaisia; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Qataria ratifioimaan muun muassa siirtotyöläisiä, yhdistymisvapautta, järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta, kotitaloustyöntekijöitä ja yksityisiä työnvälitystoimistoja koskevat ILO:n yleissopimukset ja harkitsemaan mahdollisuutta pyytää ILO:lta teknistä apua sen varmistamiseksi, että Qatarin lainsäädäntö ja käytäntö ovat näiden yleissopimusten mukaisia;

| 11. | kehottaa järjestämään enemmän siirtotyöläisille tarkoitettuja majoitustiloja ja erityisesti naisten ja lasten majoitustiloja, jotka soveltuvat heidän tarpeisiinsa; panee tyytyväisenä merkille 9. marraskuuta 2013 annetun ilmoituksen joulukuussa 2013 avattavien majoitustilojen rakentamisesta 60 000 työntekijälle; |
| --- | --- |

11.

kehottaa järjestämään enemmän siirtotyöläisille tarkoitettuja majoitustiloja ja erityisesti naisten ja lasten majoitustiloja, jotka soveltuvat heidän tarpeisiinsa; panee tyytyväisenä merkille 9. marraskuuta 2013 annetun ilmoituksen joulukuussa 2013 avattavien majoitustilojen rakentamisesta 60 000 työntekijälle;

| 12. | korostaa, että EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston suhteissa olisi pidettävä keskeisenä kysymyksenä sitä, että Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenvaltiot, myös Qatar, ratifioivat ja panevat täysimääräisesti täytäntöön kansainvälisen yleissopimuksen siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston suhteissa olisi pidettävä keskeisenä kysymyksenä sitä, että Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenvaltiot, myös Qatar, ratifioivat ja panevat täysimääräisesti täytäntöön kansainvälisen yleissopimuksen siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista;

| 13. | vetoaa Qatarissa stadioneita rakentavien tai muita infrastruktuurihankkeita toteuttavien eurooppalaisyritysten vastuuseen kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja vastaavien työolojen tarjoamisesta sekä kannustaa EU:n jäsenvaltioita ryhtymään toimiin varmistaakseen, että niiden insinööritoimistot ja rakennus- ja konsulttiyritykset noudattavat OECD:n suuntaviivoja ja Ruggie-periaatteita; |
| --- | --- |

13.

vetoaa Qatarissa stadioneita rakentavien tai muita infrastruktuurihankkeita toteuttavien eurooppalaisyritysten vastuuseen kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja vastaavien työolojen tarjoamisesta sekä kannustaa EU:n jäsenvaltioita ryhtymään toimiin varmistaakseen, että niiden insinööritoimistot ja rakennus- ja konsulttiyritykset noudattavat OECD:n suuntaviivoja ja Ruggie-periaatteita;

| 14. | kehottaa Qatarin viranomaisia työskentelemään tiiviissä yhteistyössä siirtotyöläisten alkuperämaiden asianomaisten viranomaisten kanssa ja toteaa, että näiden viranomaisten olisi valvottava siirtotyöläisiä Qatariin hankkivien rekrytointitoimistojen roolia; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa tukemaan lähettäviä hallituksia etenkin Aasiassa siirtotyövoiman kohtelun parantamisessa; |
| --- | --- |

14.

kehottaa Qatarin viranomaisia työskentelemään tiiviissä yhteistyössä siirtotyöläisten alkuperämaiden asianomaisten viranomaisten kanssa ja toteaa, että näiden viranomaisten olisi valvottava siirtotyöläisiä Qatariin hankkivien rekrytointitoimistojen roolia; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa tukemaan lähettäviä hallituksia etenkin Aasiassa siirtotyövoiman kohtelun parantamisessa;

| 15. | pitää myönteisenä jalkapallon kansainvälisen pelaajayhdistyksen FIFPron kehotusta, että FIFAn ja ILO:n riippumattomille työasiantuntijoille olisi järjestettävä pääsy kaikille työmaille ja valtuudet antaa sitovia suosituksia, jotta varmistetaan, että Qatarissa noudatetaan kansainvälisiä työnormeja; |
| --- | --- |

15.

pitää myönteisenä jalkapallon kansainvälisen pelaajayhdistyksen FIFPron kehotusta, että FIFAn ja ILO:n riippumattomille työasiantuntijoille olisi järjestettävä pääsy kaikille työmaille ja valtuudet antaa sitovia suosituksia, jotta varmistetaan, että Qatarissa noudatetaan kansainvälisiä työnormeja;

| 16. | muistuttaa FIFAa siitä, ettei se vastaa pelkästään jalkapallon kehittämisestä ja kilpailujen järjestämisestä, ja kehottaa FIFAa lähettämään eurooppalaisten jäsentensä aktiivisella tuella yksiselitteisen ja voimakkaan viestin Qatarille, jotta jalkapallon vuoden 2022 maailmanmestaruuskisojen valmisteluja eivät varjostaisi pakkotyötä koskevat väitteet; |
| --- | --- |

16.

muistuttaa FIFAa siitä, ettei se vastaa pelkästään jalkapallon kehittämisestä ja kilpailujen järjestämisestä, ja kehottaa FIFAa lähettämään eurooppalaisten jäsentensä aktiivisella tuella yksiselitteisen ja voimakkaan viestin Qatarille, jotta jalkapallon vuoden 2022 maailmanmestaruuskisojen valmisteluja eivät varjostaisi pakkotyötä koskevat väitteet;

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Qatarin valtion hallitukselle ja parlamentille, Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenten hallituksille ja parlamenteille, Kansainväliselle jalkapalloliitolle (FIFA), Euroopan jalkapalloliitolle (UEFA), Kansainväliselle työjärjestölle (ILO) ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle. |
| --- | --- |

17.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Qatarin valtion hallitukselle ja parlamentille, Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenten hallituksille ja parlamenteille, Kansainväliselle jalkapalloliitolle (FIFA), Euroopan jalkapalloliitolle (UEFA), Kansainväliselle työjärjestölle (ILO) ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle.

---

(1)  EUVL C 247 E, 17.8.2012, s. 1.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/45

---

P7_TA(2013)0518

Oikeudenmukainen oikeudenkäyttö Boliviassa ja erityisesti Előd Tóásón ja Mario Tadicin tapaukset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. marraskuuta 2013 oikeudenmukaisesta oikeudenkäytöstä Boliviassa ja erityisesti Előd Tóásón ja Mario Tadićin tapauksista (2013/2953(RSP))

(2016/C 436/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja erityisesti sen 9 ja 10 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja erityisesti sen 9 ja 10 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Bolivia on allekirjoittanut ja ratifioinut, ja erityisesti sen 9, 10, 14, 15 ja 16 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Bolivia on allekirjoittanut ja ratifioinut, ja erityisesti sen 9, 10, 14, 15 ja 16 artiklan,

| — | ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, jonka Bolivia on allekirjoittanut ja ratifioinut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, jonka Bolivia on allekirjoittanut ja ratifioinut,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja erityisesti sen 1, 2, 3, 5, 6 ja 7 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja erityisesti sen 1, 2, 3, 5, 6 ja 7 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 47 ja 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 47 ja 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon Amerikan ihmissoikeussopimuksen, jonka Bolivia on allekirjoittanut ja ratifioinut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Amerikan ihmissoikeussopimuksen, jonka Bolivia on allekirjoittanut ja ratifioinut,

| — | ottaa huomioon panamerikkalaisen yleissopimuksen kidutuksen torjumiseksi ja siitä rankaisemiseksi (Inter-American Convention to Prevent and Punish Torture), jonka Bolivia on allekirjoittanut ja ratifioinut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon panamerikkalaisen yleissopimuksen kidutuksen torjumiseksi ja siitä rankaisemiseksi (Inter-American Convention to Prevent and Punish Torture), jonka Bolivia on allekirjoittanut ja ratifioinut,

| — | ottaa huomioon Bolivian perustuslain ja rikosoikeudellista menettelyä koskevan lain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bolivian perustuslain ja rikosoikeudellista menettelyä koskevan lain,

| — | ottaa huomioon 23. toukokuuta 2012 annetun Unkarin kansalliskokouksen ihmisoikeuksista, vähemmistöasioista, kansalaisyhteiskuntaa koskevista asioista ja uskonnollisista asioista vastaavan valiokunnan sekä ulkoasiainvaliokunnan julistuksen; ottaa huomioon Unkarin julistukseen 12. kesäkuuta 2012 vastauksena annetun Bolivian edustajainhuoneen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. toukokuuta 2012 annetun Unkarin kansalliskokouksen ihmisoikeuksista, vähemmistöasioista, kansalaisyhteiskuntaa koskevista asioista ja uskonnollisista asioista vastaavan valiokunnan sekä ulkoasiainvaliokunnan julistuksen; ottaa huomioon Unkarin julistukseen 12. kesäkuuta 2012 vastauksena annetun Bolivian edustajainhuoneen julistuksen,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Bolivian tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Bolivian tilanteesta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | panee merkille, että Bolivian erikoisjoukot pidättivät Unkarin kansalaisen Előd Tóásón ja Kroatian kansalaisen Mario Tadićin Bolivian Santa Cruz de la Sierran kaupungissa 16. huhtikuuta 2009; panee merkille, että kolme muuta henkilöä eli Romanian kansalainen Árpád Magyarósi, Irlannin kansalainen Michael Martin Dwyer ja Unkarin kansalainen Eduardo Rózsa-Flores menettivät ampumavälikohtauksessa henkensä; |
| --- | --- |

A.

panee merkille, että Bolivian erikoisjoukot pidättivät Unkarin kansalaisen Előd Tóásón ja Kroatian kansalaisen Mario Tadićin Bolivian Santa Cruz de la Sierran kaupungissa 16. huhtikuuta 2009; panee merkille, että kolme muuta henkilöä eli Romanian kansalainen Árpád Magyarósi, Irlannin kansalainen Michael Martin Dwyer ja Unkarin kansalainen Eduardo Rózsa-Flores menettivät ampumavälikohtauksessa henkensä;

| B. | toteaa, että Előd Tóásóa ja Mario Tadićia on pidetty siitä alkaen syytteettä tutkintavankeudessa huomioimatta Bolivian lainsäädäntöä, jossa tutkintavankeuden enimmäispituudeksi määritetään 36 kuukautta, joka tuli täyteen 16. huhtikuuta 2012; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Előd Tóásóa ja Mario Tadićia on pidetty siitä alkaen syytteettä tutkintavankeudessa huomioimatta Bolivian lainsäädäntöä, jossa tutkintavankeuden enimmäispituudeksi määritetään 36 kuukautta, joka tuli täyteen 16. huhtikuuta 2012;

| C. | toteaa, että väitteiden mukaan Előd Tóásón ja Mario Tadićin perusihmisoikeuksia on loukattu pidätyksen ja rikosoikeudellisten menettelyjen aikana; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että väitteiden mukaan Előd Tóásón ja Mario Tadićin perusihmisoikeuksia on loukattu pidätyksen ja rikosoikeudellisten menettelyjen aikana;

| D. | ottaa huomioon, että 18. toukokuuta 2010, jolloin Előd Tóásó ja Mario Tadić olivat jo pidätettyinä, Bolivian rikoslain 239 pykälää muutettiin siten, että tutkintavankeuden kestoa pidennettiin taannehtivasti 12 kuukaudesta 36 kuukauteen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 18. toukokuuta 2010, jolloin Előd Tóásó ja Mario Tadić olivat jo pidätettyinä, Bolivian rikoslain 239 pykälää muutettiin siten, että tutkintavankeuden kestoa pidennettiin taannehtivasti 12 kuukaudesta 36 kuukauteen;

| E. | panee merkille, että syytteet terrorismista luettiin 17. joulukuuta 2010; |
| --- | --- |

E.

panee merkille, että syytteet terrorismista luettiin 17. joulukuuta 2010;

| F. | panee merkille, että mielivaltaista vangitsemista koskevan YK:n työryhmän lausunnossa N:o 63/2011 (Bolivian monikansainen valtio) todettiin, että Bolivia on loukannut useita ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen kohtia, ja vahvistettiin, että Előd Tóásó pidätettiin ilman pidätysmääräystä ja häntä on pidetty vankilassa laittomasti; korostaa, että YK:n työryhmä on siksi kehottanut Bolivian hallitusta vapauttamaan välittömästi Előd Tóásón; |
| --- | --- |

F.

panee merkille, että mielivaltaista vangitsemista koskevan YK:n työryhmän lausunnossa N:o 63/2011 (Bolivian monikansainen valtio) todettiin, että Bolivia on loukannut useita ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen kohtia, ja vahvistettiin, että Előd Tóásó pidätettiin ilman pidätysmääräystä ja häntä on pidetty vankilassa laittomasti; korostaa, että YK:n työryhmä on siksi kehottanut Bolivian hallitusta vapauttamaan välittömästi Előd Tóásón;

| 1. | kehottaa Bolivian viranomaisia varmistamaan puolueettoman ja riippumattoman oikeudenkäynnin Előd Tóásón and Mario Tadićin tapauksissa; |
| --- | --- |

1.

kehottaa Bolivian viranomaisia varmistamaan puolueettoman ja riippumattoman oikeudenkäynnin Előd Tóásón and Mario Tadićin tapauksissa;

| 2. | panee merkille, että Bolivian parlamentti hyväksyi raportin, jota on se on tämän jälkeen levittänyt laajalti ja joka perustui sen omaan kyseistä tapausta koskevaan poliittiseen selvitykseen; |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että Bolivian parlamentti hyväksyi raportin, jota on se on tämän jälkeen levittänyt laajalti ja joka perustui sen omaan kyseistä tapausta koskevaan poliittiseen selvitykseen;

| 3. | kehottaa tekemään kansainvälisiä asiantuntijoita apuna käyttäen riippumattoman tutkinnan Árpád Magyarósin, Micael Martin Dwyerin ja Eduardo Rózsa-Floresin kuolemantapauksista; |
| --- | --- |

3.

kehottaa tekemään kansainvälisiä asiantuntijoita apuna käyttäen riippumattoman tutkinnan Árpád Magyarósin, Micael Martin Dwyerin ja Eduardo Rózsa-Floresin kuolemantapauksista;

| 4. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa pitämään tapauksen asialistan kärjessä suhteissaan Bolivian hallitukseen ja ryhtymään asiassa konkreettisiin toimiin; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa pitämään tapauksen asialistan kärjessä suhteissaan Bolivian hallitukseen ja ryhtymään asiassa konkreettisiin toimiin;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle / komission varapuheenjohtajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle Euroopan unionin erityisedustajalle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille, Bolivian monikansaisen valtion hallitukselle ja kongressille, Amerikan valtioiden järjestön pääsihteerille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle / komission varapuheenjohtajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle Euroopan unionin erityisedustajalle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille, Bolivian monikansaisen valtion hallitukselle ja kongressille, Amerikan valtioiden järjestön pääsihteerille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 19. marraskuuta 2013

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/47

---

P7_TA(2013)0456

Toimielinten sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta

Euroopan parlamentin päätös 19. marraskuuta 2013 talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, talousarvioyhteistyötä ja moitteetonta varainhoitoa koskevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen tekemisestä (2011/2152(ACI))

(2016/C 436/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission väliseksi toimielinten sopimukseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission väliseksi toimielinten sopimukseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 310, 311, 312 ja 323 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 310, 311, 312 ja 323 artiklan,

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman myönteisen tuloksen saavuttamisesta vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevassa hyväksyntämenettelyssä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman myönteisen tuloksen saavuttamisesta vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevassa hyväksyntämenettelyssä (1),

| — | ottaa huomioon 8. helmikuuta 2013 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. helmikuuta 2013 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 7.–8. helmikuuta 2013 2013 antamista monivuotista rahoituskehystä koskevista päätelmistä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 7.–8. helmikuuta 2013 2013 antamista monivuotista rahoituskehystä koskevista päätelmistä (2),

| — | ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2013 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2013 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevasta poliittisesta sopimuksesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevasta poliittisesta sopimuksesta (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 127 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 127 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0337/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0337/2013),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti, neuvostoa edustanut puheenjohtajavaltio Irlanti ja komissio pääsivät 27. kesäkuuta 2013 korkeimmalla poliittisella tasolla sopimukseen vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä ja uudesta toimielinten välisestä sopimuksesta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti, neuvostoa edustanut puheenjohtajavaltio Irlanti ja komissio pääsivät 27. kesäkuuta 2013 korkeimmalla poliittisella tasolla sopimukseen vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä ja uudesta toimielinten välisestä sopimuksesta;

| B. | ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen jälkeisiä monivuotista rahoituskehystä koskevia uusia määräyksiä, joilla vahvistetaan etenkin parlamentin asemaa ja lisätään sen oikeuksia, sovellettiin nyt ensimmäisen kerran; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen jälkeisiä monivuotista rahoituskehystä koskevia uusia määräyksiä, joilla vahvistetaan etenkin parlamentin asemaa ja lisätään sen oikeuksia, sovellettiin nyt ensimmäisen kerran;

| C. | toteaa, että monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä on aiheellista hyväksyä toimielinten välinen sopimus, jonka tarkoituksena on toteuttaa talousarviota koskevaa kurinalaisuutta sekä parantaa vuotuista talousarviomenettelyä ja toimielinten talousarvioyhteistyötä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä on aiheellista hyväksyä toimielinten välinen sopimus, jonka tarkoituksena on toteuttaa talousarviota koskevaa kurinalaisuutta sekä parantaa vuotuista talousarviomenettelyä ja toimielinten talousarvioyhteistyötä;

| 1. | hyväksyy poliittisen sopimuksen vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä ja uudesta toimielinten välisestä sopimuksesta; aikoo seuraavien talousarviomenettelyjen aikana ottaa täyden hyödyn uusista perustetuista välineistä erityisesti joustavuuden osalta; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy poliittisen sopimuksen vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä ja uudesta toimielinten välisestä sopimuksesta; aikoo seuraavien talousarviomenettelyjen aikana ottaa täyden hyödyn uusista perustetuista välineistä erityisesti joustavuuden osalta;

| 2. | korostaa, että pitkä ja työläs neuvotteluprosessi sekä neuvostossa että toimielinten välillä ja sen perusteella tehty sopimus eivät merkitse, että olisi sovellettu täysipainoisesti Lissabonin sopimuksessa käyttöön otettuja monivuotista rahoituskehystä koskevia uusia määräyksiä, etenkään niitä, joilla vahvistetaan parlamentin asemaa ja lisätään sen oikeuksia; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että pitkä ja työläs neuvotteluprosessi sekä neuvostossa että toimielinten välillä ja sen perusteella tehty sopimus eivät merkitse, että olisi sovellettu täysipainoisesti Lissabonin sopimuksessa käyttöön otettuja monivuotista rahoituskehystä koskevia uusia määräyksiä, etenkään niitä, joilla vahvistetaan parlamentin asemaa ja lisätään sen oikeuksia;

| 3. | kyseenalaistaa neuvoston soveltaman neuvottelustrategian, sillä sen neuvottelijoita sitoivat Eurooppa-neuvoston 8. helmikuuta 2013 antamat päätelmät, jotka koskivat tavanomaisen lainsäätämisjärjestyksen mukaisia kysymyksiä, kuten yksityiskohtaisia kohdentamisperusteita, kokonaismäärärahoja ohjelmittain tai edunsaajittain jaoteltuna ja harkinnanvaraisesti kohdennettavia määrärahoja, joilla mukautetaan unionin talousarviosta jäsenvaltioille maksettavien palautusten määrää, ja katsoo, että tämä esti lainsäädäntövallan käyttäjiä käymästä asianmukaisia neuvotteluja; |
| --- | --- |

3.

kyseenalaistaa neuvoston soveltaman neuvottelustrategian, sillä sen neuvottelijoita sitoivat Eurooppa-neuvoston 8. helmikuuta 2013 antamat päätelmät, jotka koskivat tavanomaisen lainsäätämisjärjestyksen mukaisia kysymyksiä, kuten yksityiskohtaisia kohdentamisperusteita, kokonaismäärärahoja ohjelmittain tai edunsaajittain jaoteltuna ja harkinnanvaraisesti kohdennettavia määrärahoja, joilla mukautetaan unionin talousarviosta jäsenvaltioille maksettavien palautusten määrää, ja katsoo, että tämä esti lainsäädäntövallan käyttäjiä käymästä asianmukaisia neuvotteluja;

| 4. | pitää lisäksi valitettavana, että viime vuosien lukuisat yhteydenotot ja kokoukset parlamentin valtuuskunnan ja neuvoston peräkkäisten puheenjohtajavaltioiden kanssa eivät vaikuttaneet neuvottelujen henkeen, aikatauluun tai sisältöön tai neuvoston kantaan eivätkä etenkään tarpeeseen erottaa monivuotisessa rahoituskehyssopimuksessa toisistaan lainsäädäntö- ja talousarvionäkökohdat; |
| --- | --- |

4.

pitää lisäksi valitettavana, että viime vuosien lukuisat yhteydenotot ja kokoukset parlamentin valtuuskunnan ja neuvoston peräkkäisten puheenjohtajavaltioiden kanssa eivät vaikuttaneet neuvottelujen henkeen, aikatauluun tai sisältöön tai neuvoston kantaan eivätkä etenkään tarpeeseen erottaa monivuotisessa rahoituskehyssopimuksessa toisistaan lainsäädäntö- ja talousarvionäkökohdat;

| 5. | toteaa, että SEUT-sopimuksen 312 artiklan 5 kohdan mukaisesti tulevaisuudessa olisi määriteltävä vaihtoehtoisia menettelyjä, joilla helpotetaan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamista ja varmistetaan, että SEUT-sopimuksessa parlamentille osoitettua lainsäädäntö- ja budjettivaltaa kunnioitetaan täysin ja että neuvosto todella neuvottelee mahdollisista monivuotiseen rahoituskehykseen liittyvistä oikeusperustan osista myös ohjelmien osalta ja että Eurooppa-neuvosto vetäytyy lainsäätäjän roolista SEUT-sopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että SEUT-sopimuksen 312 artiklan 5 kohdan mukaisesti tulevaisuudessa olisi määriteltävä vaihtoehtoisia menettelyjä, joilla helpotetaan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamista ja varmistetaan, että SEUT-sopimuksessa parlamentille osoitettua lainsäädäntö- ja budjettivaltaa kunnioitetaan täysin ja että neuvosto todella neuvottelee mahdollisista monivuotiseen rahoituskehykseen liittyvistä oikeusperustan osista myös ohjelmien osalta ja että Eurooppa-neuvosto vetäytyy lainsäätäjän roolista SEUT-sopimuksen mukaisesti;

| 6. | pyytää budjettivaliokuntaa yhdessä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan kanssa tekemään tarvittavat päätelmät ja tekemään hyvissä ajoin ennen vuonna 2016 toteutettavaa vaalienjälkeistä tarkistamista uusia ehdotuksia monivuotista rahoituskehystä koskevien neuvotteluiden säännöistä koko talousarviomenettelyn demokraattisuuden ja avoimuuden takaamiseksi; |
| --- | --- |

6.

pyytää budjettivaliokuntaa yhdessä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan kanssa tekemään tarvittavat päätelmät ja tekemään hyvissä ajoin ennen vuonna 2016 toteutettavaa vaalienjälkeistä tarkistamista uusia ehdotuksia monivuotista rahoituskehystä koskevien neuvotteluiden säännöistä koko talousarviomenettelyn demokraattisuuden ja avoimuuden takaamiseksi;

| 7. | hyväksyy liitteenä olevan sopimuksen tekemisen; |
| --- | --- |

7.

hyväksyy liitteenä olevan sopimuksen tekemisen;

| 8. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan sopimuksen neuvoston puheenjohtajan ja komission puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan sopimuksen neuvoston puheenjohtajan ja komission puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen liitteineen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen liitteineen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0360.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0078.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0304.

---

LIITE

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta

(Liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa toimielinten välistä sopimusta sellaisena kuin se on julkaistuna virallisessa lehdessä EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.)

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 19. marraskuuta 2013

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/49

---

P7_TA(2013)0455

Monivuotinen rahoituskehys 2014–2020 ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – hyväksyntä)

(2016/C 436/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi (COM(2011)0398), jota on tarkistettu asiakirjalla COM(2012)0388, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi (COM(2011)0398), jota on tarkistettu asiakirjalla COM(2012)0388,

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi (11791/2013) ja neuvoston siihen 14. marraskuuta 2013 tekemän oikaisun (11791/2013 COR 1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi (11791/2013) ja neuvoston siihen 14. marraskuuta 2013 tekemän oikaisun (11791/2013 COR 1),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0238/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0238/2013),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman myönteisen tuloksen saavuttamisesta vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevassa hyväksyntämenettelyssä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman myönteisen tuloksen saavuttamisesta vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevassa hyväksyntämenettelyssä (1),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 7.-8. helmikuuta 2013 antamista monivuotista rahoituskehystä koskevista päätelmistä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 7.-8. helmikuuta 2013 antamista monivuotista rahoituskehystä koskevista päätelmistä (2),

| — | ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevasta poliittisesta sopimuksesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevasta poliittisesta sopimuksesta (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 75 artiklan ja 81 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 75 artiklan ja 81 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan suosituksen, aluekehitysvaliokunnan lausunnon sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan kirjeen (A7-0389/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan suosituksen, aluekehitysvaliokunnan lausunnon sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan kirjeen (A7-0389/2013),

| 1. | hyväksyy ehdotuksen neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta sellaisena kuin se on tämän päätöslauselman liitteessä; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy ehdotuksen neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta sellaisena kuin se on tämän päätöslauselman liitteessä;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevat parlamentin, neuvoston ja komission yhteiset lausumat; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevat parlamentin, neuvoston ja komission yhteiset lausumat;

| 3. | panee merkille tähän päätöslauselmaan liitetyt komission lausumat; |
| --- | --- |

3.

panee merkille tähän päätöslauselmaan liitetyt komission lausumat;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0360.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0078.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0304.

---

LIITE 1

EHDOTUS NEUVOSTON ASETUKSEKSI VUOSIA 2014–2020 KOSKEVAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN VAHVISTAMISESTA

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 1311/2013.)

---

LIITE 2

LAUSUMAT

Yhteinen lausuma omista varoista

| 1. | SEUT 311 artiklan mukaisesti unioni huolehtii siitä, että sillä on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat varat. Siinä määrätään myös, että talousarvio rahoitetaan kokonaisuudessaan unionin omin varoin, tämän kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja. SEUT 311 artiklan kolmannessa kohdassa todetaan, että neuvosto hyväksyy erityistä lainsäätämisjärjestystä noudattaen ja Euroopan parlamenttia kuultuaan yksimielisesti päätöksen omien varojen järjestelmästä, ja että tässä yhteydessä neuvosto voi ottaa käyttöön uusia omien varojen luokkia tai poistaa olemassa olevan luokan. |
| --- | --- |

1.

SEUT 311 artiklan mukaisesti unioni huolehtii siitä, että sillä on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat varat. Siinä määrätään myös, että talousarvio rahoitetaan kokonaisuudessaan unionin omin varoin, tämän kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja. SEUT 311 artiklan kolmannessa kohdassa todetaan, että neuvosto hyväksyy erityistä lainsäätämisjärjestystä noudattaen ja Euroopan parlamenttia kuultuaan yksimielisesti päätöksen omien varojen järjestelmästä, ja että tässä yhteydessä neuvosto voi ottaa käyttöön uusia omien varojen luokkia tai poistaa olemassa olevan luokan.

| 2. | Tältä pohjalta komissio esitti kesäkuussa 2011 erinäisiä ehdotuksia unionin omien varojen järjestelmän uudistamiseksi. Eurooppa-neuvosto sopi 7. ja 8. helmikuuta 2013 pitämässään kokouksessa, että omia varoja koskevissa järjestelyissä olisi noudatettava yleisiä yksinkertaisuus-, avoimuus- ja oikeudenmukaisuustavoitteita. Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti neuvostoa työstämään edelleen komission ehdotusta uusista alv-perusteisista omista varoista. Se kehotti myös finanssitransaktioveron alalla tiiviimpään yhteistyöhön osallistuvia jäsenvaltioita tarkastelemaan, voisiko finanssitransaktioverosta tulla perusta uudelle EU:n talousarvion omien varojen lähteelle. |
| --- | --- |

2.

Tältä pohjalta komissio esitti kesäkuussa 2011 erinäisiä ehdotuksia unionin omien varojen järjestelmän uudistamiseksi. Eurooppa-neuvosto sopi 7. ja 8. helmikuuta 2013 pitämässään kokouksessa, että omia varoja koskevissa järjestelyissä olisi noudatettava yleisiä yksinkertaisuus-, avoimuus- ja oikeudenmukaisuustavoitteita. Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti neuvostoa työstämään edelleen komission ehdotusta uusista alv-perusteisista omista varoista. Se kehotti myös finanssitransaktioveron alalla tiiviimpään yhteistyöhön osallistuvia jäsenvaltioita tarkastelemaan, voisiko finanssitransaktioverosta tulla perusta uudelle EU:n talousarvion omien varojen lähteelle.

| 3. | Omia varoja koskeva kysymys vaatii vielä lisätyötä. Tätä varten kutsutaan koolle korkean tason ryhmä, johon kuuluu kaikkien kolmen toimielimen nimittämiä jäseniä. Se ottaa huomioon kaikki unionin kolmen toimielimen ja kansallisten parlamenttien tähän mennessä antamat tai myöhemmin mahdolliset esittämät kannanotot. Sen tulisi käyttää pohjana asiaankuuluvaa, muun muassa kansallisten budjetti- ja veroviranomaisten sekä riippumattomien asiantuntijoiden asiantuntemusta. |
| --- | --- |

3.

Omia varoja koskeva kysymys vaatii vielä lisätyötä. Tätä varten kutsutaan koolle korkean tason ryhmä, johon kuuluu kaikkien kolmen toimielimen nimittämiä jäseniä. Se ottaa huomioon kaikki unionin kolmen toimielimen ja kansallisten parlamenttien tähän mennessä antamat tai myöhemmin mahdolliset esittämät kannanotot. Sen tulisi käyttää pohjana asiaankuuluvaa, muun muassa kansallisten budjetti- ja veroviranomaisten sekä riippumattomien asiantuntijoiden asiantuntemusta.

| 4. | Ryhmä tarkastelee yleisesti omien varojen järjestelmää noudattaen yleisiä yksinkertaisuutta, avoimuutta, oikeudenmukaisuutta ja demokraattista tilivelvollisuutta koskevia tavoitteita. Ensimmäinen arvio on saatavilla vuoden 2014 lopussa. Työskentelyn edistymistä arvioidaan poliittisella tasolla kokouksissa, joita järjestetään säännöllisesti vähintään kuuden kuukauden välein. |
| --- | --- |

4.

Ryhmä tarkastelee yleisesti omien varojen järjestelmää noudattaen yleisiä yksinkertaisuutta, avoimuutta, oikeudenmukaisuutta ja demokraattista tilivelvollisuutta koskevia tavoitteita. Ensimmäinen arvio on saatavilla vuoden 2014 lopussa. Työskentelyn edistymistä arvioidaan poliittisella tasolla kokouksissa, joita järjestetään säännöllisesti vähintään kuuden kuukauden välein.

| 5. | Kansalliset parlamentit kutsutaan toimielinten väliseen konferenssiin vuonna 2016 arvioimaan tämän työskentelyn tuloksia. |
| --- | --- |

5.

Kansalliset parlamentit kutsutaan toimielinten väliseen konferenssiin vuonna 2016 arvioimaan tämän työskentelyn tuloksia.

| 6. | Komissio arvioi työskentelyn tulosten perusteella, ovatko omia varoja koskevat uudet aloitteet tarkoituksenmukaisia. Tämä arviointi tehdään rinnakkain MRK-asetuksen 1 a artiklassa tarkoitetun uudelleentarkastelun kanssa, jotta voidaan harkita mahdollisia uudistuksia seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen kattamalle kaudelle. |
| --- | --- |

6.

Komissio arvioi työskentelyn tulosten perusteella, ovatko omia varoja koskevat uudet aloitteet tarkoituksenmukaisia. Tämä arviointi tehdään rinnakkain MRK-asetuksen 1 a artiklassa tarkoitetun uudelleentarkastelun kanssa, jotta voidaan harkita mahdollisia uudistuksia seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen kattamalle kaudelle.

Yhteinen lausuma julkisten menojen tehokkuuden parantamisesta EU:n toimialoilla

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat tekevänsä yhteistyötä tavoitteenaan kustannussäästöt ja parempi kansallisen ja Euroopan tason synergia julkisten menojen tehokkuuden parantamiseksi EU:n toimialoilla. Tätä varten toimielimet voivat tarkoituksenmukaisimmaksi katsomallaan tavalla käyttää pohjana muun muassa parhaiden käytäntöjen tuntemusta, tietojen jakamista ja saatavilla olevia riippumattomia arvioita. Tulosten pitäisi olla saatavilla ja niitä pitäisi käyttää pohjana laadittaessa seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevaa komission ehdotusta.

Yhteinen lausuma

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat, että vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen sovellettaviin vuotuisiin talousarviomenettelyihin sisällytetään tarvittaessa sukupuolinäkökulmaan perustuvia tekijöitä ottaen huomioon se, miten unionin kokonaisrahoituskehys tukee sukupuolten välisen tasa-arvon edistämistä (ja varmistaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen).

Yhteinen lausuma vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen 15 artiklasta

Toimielimet ovat sopineet, että vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen 15 artiklassa tarkoitettu määrä käytetään seuraavasti: 2143 miljoonaa euroa nuorisotyöllisyysaloitteeseen, 200 miljoonaa euroa Horisontti 2020 -ohjelmaan, 150 miljoonaa euroa Erasmus-ohjelmaan ja 50 miljoonaa euroa COSME-ohjelmaan.

Euroopan komission lausuma kansallisista hallinnointia koskevista ilmoituksista

Euroopan parlamentti pyysi vastuuvapautta koskevassa 17. huhtikuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa, että jäsenvaltioiden asianmukaisella poliittisella tasolla antamia kansallisia hallinnointia koskevia ilmoituksia varten olisi laadittava malli. Komissio on valmis tarkastelemaan tätä pyyntöä ja haluaa pyytää Euroopan parlamenttia ja neuvostoa osallistumaan työryhmään tavoitteena antaa suosituksia tämän vuoden loppuun mennessä.

Euroopan komission lausuma uudelleentarkastelusta ja tarkistamisesta

MRK-asetuksen 1 a artiklan säännösten osalta ja ottaen huomioon uudelleentarkastelun tuloksen komissio vahvistaa aikomuksensa esittää lainsäädäntöehdotuksia MRK-asetuksen tarkistamiseksi. Tässä yhteydessä se kiinnittää erityistä huomiota maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran toimivuuteen, jotta varmistettaisiin, että maksumäärärahojen koko enimmäismäärä on käytettävissä koko kauden ajan. Se tarkastelee myös maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavaran kehittymistä. Komissio ottaa lisäksi huomioon Horisontti 2020 -ohjelman erityisvaatimukset. Komissio tarkastelee myös sitä, miten sen seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevat ehdotukset voidaan sovittaa yhteen toimielinten poliittisten toimintakausien kanssa.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/52

---

P7_TA(2013)0457

Lisätalousarvioesitys nro 7/2013 – Euroopan sosiaalirahaston (ESR) vahvistaminen nuorisotyöttömyyden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseksi Ranskassa, Italiassa ja Espanjassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. marraskuuta 2013 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 7/2013 varainhoitovuodeksi 2013, pääluokka III – Komissio (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

(2016/C 436/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2013 (2),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7. kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7. kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom (4),

| — | ottaa huomioon komission 25. heinäkuuta 2013 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 7/2013 (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 25. heinäkuuta 2013 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 7/2013 (COM(2013)0557),

| — | ottaa huomioon neuvoston 7. lokakuuta 2013 vahvistaman ja 14. lokakuuta 2013 parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 7/2013 (14180/2013 – C7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 7. lokakuuta 2013 vahvistaman ja 14. lokakuuta 2013 parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 7/2013 (14180/2013 – C7-0350/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 75 b ja 75 e artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 75 b ja 75 e artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0367/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0367/2013),

| A. | ottaa huomioon, että esitys lisätalousarvioksi nro 7/2013 kattaa 150 miljoonan euron lisäyksen maksusitoumusmäärärahoihin monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeessa 1 b ja että lisäyksellä on tarkoitus korjata tietyt ongelmat, jotka johtuvat vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevien neuvottelujen lopputuloksesta ja vaikuttavat Ranskaan, Italiaan ja Espanjaan; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että esitys lisätalousarvioksi nro 7/2013 kattaa 150 miljoonan euron lisäyksen maksusitoumusmäärärahoihin monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeessa 1 b ja että lisäyksellä on tarkoitus korjata tietyt ongelmat, jotka johtuvat vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevien neuvottelujen lopputuloksesta ja vaikuttavat Ranskaan, Italiaan ja Espanjaan;

| B. | ottaa huomioon, että lisämäärärahoilla olisi tarkoitus tukea pyrkimyksiä löytää ratkaisu työttömyyteen, ja varsinkin nuorisotyöttömyyteen, köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyviin erityistilanteisiin kyseisissä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että lisämäärärahoilla olisi tarkoitus tukea pyrkimyksiä löytää ratkaisu työttömyyteen, ja varsinkin nuorisotyöttömyyteen, köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyviin erityistilanteisiin kyseisissä jäsenvaltioissa;

| C. | ottaa huomioon, että komission näkemyksen mukaan paras tapa auttaa kyseisiä jäsenvaltioita on lisätä Euroopan sosiaalirahaston (ESR) varoja; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komission näkemyksen mukaan paras tapa auttaa kyseisiä jäsenvaltioita on lisätä Euroopan sosiaalirahaston (ESR) varoja;

| D. | ottaa huomioon, että maksusitoumusmäärärahoihin tehtävä 150 miljoonan euron lisäys katetaan otsakkeen 1 b menojen enimmäismäärään nähden käytettävissä olevasta liikkumavarasta (16 miljoonaa euroa) ja ottamalla tätä nimenomaista tarkoitusta varten käyttöön varoja joustovälineestä (134 miljoonaa euroa); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että maksusitoumusmäärärahoihin tehtävä 150 miljoonan euron lisäys katetaan otsakkeen 1 b menojen enimmäismäärään nähden käytettävissä olevasta liikkumavarasta (16 miljoonaa euroa) ja ottamalla tätä nimenomaista tarkoitusta varten käyttöön varoja joustovälineestä (134 miljoonaa euroa);

| 1. | panee merkille komission 25. heinäkuuta 2013 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 7/2013, joka kattaa 150 miljoonan euron lisäyksen maksusitoumusmäärärahoihin monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeessa 1 b, ja toteaa, että lisäyksellä on tarkoitus korjata tietyt ongelmat, jotka johtuvat vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevien neuvottelujen lopputuloksesta Eurooppa-neuvostossa ja vaikuttavat Ranskaan, Italiaan ja Espanjaan; |
| --- | --- |

1.

panee merkille komission 25. heinäkuuta 2013 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 7/2013, joka kattaa 150 miljoonan euron lisäyksen maksusitoumusmäärärahoihin monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeessa 1 b, ja toteaa, että lisäyksellä on tarkoitus korjata tietyt ongelmat, jotka johtuvat vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevien neuvottelujen lopputuloksesta Eurooppa-neuvostossa ja vaikuttavat Ranskaan, Italiaan ja Espanjaan;

| 2. | hyväksyy komission ehdotuksen lisätä määrät kyseisissä jäsenvaltioissa käynnissä olevien ESR-ohjelmien määrärahoihin työttömyyteen, ja varsinkin nuorisotyöttömyyteen sekä sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvien erityistilanteiden ratkaisemiseksi; odottaa komission raportoivan Euroopan parlamentille myöhemmin käytännön toimenpiteistä ja toimista, joita tällä määrärahalla rahoitetaan; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy komission ehdotuksen lisätä määrät kyseisissä jäsenvaltioissa käynnissä olevien ESR-ohjelmien määrärahoihin työttömyyteen, ja varsinkin nuorisotyöttömyyteen sekä sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvien erityistilanteiden ratkaisemiseksi; odottaa komission raportoivan Euroopan parlamentille myöhemmin käytännön toimenpiteistä ja toimista, joita tällä määrärahalla rahoitetaan;

| 3. | panee lisäksi merkille, että 150 miljoonan euron lisäys rahoitetaan pääasiassa ottamalla käyttöön varoja joustovälineestä; |
| --- | --- |

3.

panee lisäksi merkille, että 150 miljoonan euron lisäys rahoitetaan pääasiassa ottamalla käyttöön varoja joustovälineestä;

| 4. | hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 7/2013; |
| --- | --- |

4.

hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 7/2013;

| 5. | kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 7/2013 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 7/2013 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 66, 8.3.2013.

(3)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  EUVL L 163, 23.6.2007, s. 17.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/54

---

P7_TA(2013)0458

Lisätalousarvioesitys nro 8 (LTE nro 2 a) – maksumäärärahojen lisäykset monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain ja maksumäärärahavaje vuoden 2013 talousarviossa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. marraskuuta 2013 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 8/2013 varainhoitovuodeksi 2013, pääluokka III – Komissio (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

(2016/C 436/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2013 (2),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7. kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7. kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom (4),

| — | ottaa huomioon komission 25. syyskuuta 2013 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 8/2013 (COM(2013)0669), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 25. syyskuuta 2013 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 8/2013 (COM(2013)0669),

| — | ottaa huomioon neuvoston 30. lokakuuta vahvistaman ja 31. lokakuuta 2013 parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 8/2013 (14871/2013 – C7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 30. lokakuuta vahvistaman ja 31. lokakuuta 2013 parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 8/2013 (14871/2013 – C7-0387/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 75 b ja 75 e artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 75 b ja 75 e artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0371/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0371/2013),

| A. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksessä nro 8/2013 (LTE 8/2013) lisätään maksumäärärahoja 3,9 miljardilla eurolla monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeissa 1 a, 1 b, 2, 3 a, 3 b ja 4 ja että lisäyksellä on tarkoitus kattaa jäljellä olevat rahoitustarpeet vuoden loppuun asti, jotta voitaisiin täyttää aikaisemmista ja nykyisistä sitoumuksista johtuvat oikeudelliset velvoitteet, välttää taloudelliset seuraamukset sekä varmistaa, että tuensaajat saavat unionin eri politiikanaloja varten sovitun rahoituksen, johon liittyvät maksusitoumusmäärärahat parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet aikaisemmissa vuotuisissa talousarvioissa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksessä nro 8/2013 (LTE 8/2013) lisätään maksumäärärahoja 3,9 miljardilla eurolla monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeissa 1 a, 1 b, 2, 3 a, 3 b ja 4 ja että lisäyksellä on tarkoitus kattaa jäljellä olevat rahoitustarpeet vuoden loppuun asti, jotta voitaisiin täyttää aikaisemmista ja nykyisistä sitoumuksista johtuvat oikeudelliset velvoitteet, välttää taloudelliset seuraamukset sekä varmistaa, että tuensaajat saavat unionin eri politiikanaloja varten sovitun rahoituksen, johon liittyvät maksusitoumusmäärärahat parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet aikaisemmissa vuotuisissa talousarvioissa;

| B. | ottaa huomioon, että maksumäärärahoihin pyydetyillä lisämäärärahoilla vähennetään maksattamatta olevien sitoumusten määrää ja riskiä siitä, että vuodelle 2014 joudutaan siirtämään poikkeuksellisen suuri määrä maksattamatta olevia sitoumuksia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että maksumäärärahoihin pyydetyillä lisämäärärahoilla vähennetään maksattamatta olevien sitoumusten määrää ja riskiä siitä, että vuodelle 2014 joudutaan siirtämään poikkeuksellisen suuri määrä maksattamatta olevia sitoumuksia;

| C. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksellä nro 8/2013 ajantasaistetaan komission maaliskuussa 2013 esittämää 11,2 miljardin euron lisätalousarvioesitystä nro 2/2013 (LTE 2/2013), jossa ehdotetusta lisäyksestä budjettivallan käyttäjät hyväksyivät syyskuussa 2013 vain 7,3 miljardia euroa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksellä nro 8/2013 ajantasaistetaan komission maaliskuussa 2013 esittämää 11,2 miljardin euron lisätalousarvioesitystä nro 2/2013 (LTE 2/2013), jossa ehdotetusta lisäyksestä budjettivallan käyttäjät hyväksyivät syyskuussa 2013 vain 7,3 miljardia euroa;

| D. | ottaa huomioon, että vuoden 2012 lopussa maksattamatta jääneet koheesiopolitiikkaa (2007–2013) koskevat maksupyynnöt – 16,2 miljardia euroa – oli siirrettävä kokonaisuudessaan vuodelle 2013 ja että tämä puolestaan vähensi vuoden 2013 talousarviossa tämän vuoden maksupyyntöihin käytettävissä olevia maksumäärärahoja; ottaa huomioon, että määrän arvioidaan nousevan 20 miljardiin euroon vuoden 2013 loppuun mennessä olettaen, että lisätalousarvioesitys nro 8/2013 hyväksytään kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuoden 2012 lopussa maksattamatta jääneet koheesiopolitiikkaa (2007–2013) koskevat maksupyynnöt – 16,2 miljardia euroa – oli siirrettävä kokonaisuudessaan vuodelle 2013 ja että tämä puolestaan vähensi vuoden 2013 talousarviossa tämän vuoden maksupyyntöihin käytettävissä olevia maksumäärärahoja; ottaa huomioon, että määrän arvioidaan nousevan 20 miljardiin euroon vuoden 2013 loppuun mennessä olettaen, että lisätalousarvioesitys nro 8/2013 hyväksytään kokonaisuudessaan;

| E. | ottaa huomioon, että parlamentin, neuvoston puheenjohtajavaltion ja komission korkeimman poliittisen johdon 27. kesäkuuta 2013 saavuttama poliittinen sopimus vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä sisältää neuvoston poliittisen sitoumuksen toteuttaa kaikki tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että unionin vuotta 2013 koskevat velvoitteet täytetään täysimääräisesti, hyväksyä muodollisesti 7,3 miljardin euron suuruinen lisätalousarvioesitys nro 2/2013 ja hyväksyä viipymättä uusi komission alkusyksyllä esittämä lisätalousarvioesitys, jotta vältytään perusteltujen maksumäärärahojen puuttumiselta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että parlamentin, neuvoston puheenjohtajavaltion ja komission korkeimman poliittisen johdon 27. kesäkuuta 2013 saavuttama poliittinen sopimus vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä sisältää neuvoston poliittisen sitoumuksen toteuttaa kaikki tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että unionin vuotta 2013 koskevat velvoitteet täytetään täysimääräisesti, hyväksyä muodollisesti 7,3 miljardin euron suuruinen lisätalousarvioesitys nro 2/2013 ja hyväksyä viipymättä uusi komission alkusyksyllä esittämä lisätalousarvioesitys, jotta vältytään perusteltujen maksumäärärahojen puuttumiselta;

| F. | ottaa huomioon, että komissio on tutkinut varainhoitoasetuksen 41 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisuudet määrärahojen sisäiseen uudelleen kohdentamiseen vuoden lopun maksumäärärahatarpeiden arvioinnin perusteella ja ehdottanut 509,8 miljoonan euron uudelleen kohdentamista ns. kokonaismäärärahasiirrolla; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissio on tutkinut varainhoitoasetuksen 41 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisuudet määrärahojen sisäiseen uudelleen kohdentamiseen vuoden lopun maksumäärärahatarpeiden arvioinnin perusteella ja ehdottanut 509,8 miljoonan euron uudelleen kohdentamista ns. kokonaismäärärahasiirrolla;

| G. | ottaa huomioon, että parlamentti kytki 3. heinäkuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa neuvoston hyväksynnän alkusyksystä annettavalle lisätalousarvioesitykselle rahoituskehysasetuksen sekä vuoden 2014 talousarvion hyväksymiseen; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että parlamentti kytki 3. heinäkuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa neuvoston hyväksynnän alkusyksystä annettavalle lisätalousarvioesitykselle rahoituskehysasetuksen sekä vuoden 2014 talousarvion hyväksymiseen;

| 1. | panee tyytyväisenä merkille komission 25. syyskuuta 2013 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 8/2013, jolla lisätään maksumäärärahoja 3,9 miljardilla eurolla monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeissa 1 a, 1 b, 2, 3 a, 3 b ja 4, jolloin niiden määrä vastaa lisätalousarvioesityksessä nro 2/2013 jo esitettyä maksumäärärahojen kokonaismäärää; korostaa, että hyväksymällä lisätalousarvioesitys nro 8/2013 täysimääräisenä saavutetaan maksumäärärahojen enimmäismäärä vuodeksi 2013; |
| --- | --- |

1.

panee tyytyväisenä merkille komission 25. syyskuuta 2013 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 8/2013, jolla lisätään maksumäärärahoja 3,9 miljardilla eurolla monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeissa 1 a, 1 b, 2, 3 a, 3 b ja 4, jolloin niiden määrä vastaa lisätalousarvioesityksessä nro 2/2013 jo esitettyä maksumäärärahojen kokonaismäärää; korostaa, että hyväksymällä lisätalousarvioesitys nro 8/2013 täysimääräisenä saavutetaan maksumäärärahojen enimmäismäärä vuodeksi 2013;

| 2. | muistuttaa, että lisätalousarvioesitys nro 8/2013 muodostaa kaikkien kolmen toimielimen tekemien aiempien sitoumusten mukaisesti lisätalousarvioesityksen nro 2/2013 toisen erän, joka on välttämätön minimi, jotta voitaisiin täyttää unionin oikeudelliset velvoitteet ja aikaisemmat sitoumukset vuoden 2013 loppuun mennessä, välttää taloudelliset seuraamukset ja vähentää maksattamatta olevien sitoumusten määrää; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että lisätalousarvioesitys nro 8/2013 muodostaa kaikkien kolmen toimielimen tekemien aiempien sitoumusten mukaisesti lisätalousarvioesityksen nro 2/2013 toisen erän, joka on välttämätön minimi, jotta voitaisiin täyttää unionin oikeudelliset velvoitteet ja aikaisemmat sitoumukset vuoden 2013 loppuun mennessä, välttää taloudelliset seuraamukset ja vähentää maksattamatta olevien sitoumusten määrää;

| 3. | jakaa komission useaan kertaan esittämän näkemyksen, että jos lisätalousarvioesitys nro 8/2013 hyväksytään täysimääräisenä, unioni pystyy täyttämään kaikki oikeudelliset velvoitteensa vuoden 2013 loppuun saakka; pitää kuitenkin huolestuttavana, että vaikka maksumäärärahoja lisätään kokonaisuudessaan 11,2 miljardilla eurolla (LTE 2 ja LTE 8/2013), arvioiden mukaan näyttää edelleen siltä, että vuosien 2007–2013 koheesio-ohjelmiin liittyvistä maksupyynnöistä joudutaan siirtämään huomattava osa, noin 20 miljardia euroa, seuraavalle vuodelle, kuten komissio totesi maksumäärärahoja käsitelleessä kokouksessa 26. syyskuuta 2013; korostaa, että tilanne on kriittinen myös muiden, otsakkeen 1 b ulkopuolisten ohjelmien osalta; |
| --- | --- |

3.

jakaa komission useaan kertaan esittämän näkemyksen, että jos lisätalousarvioesitys nro 8/2013 hyväksytään täysimääräisenä, unioni pystyy täyttämään kaikki oikeudelliset velvoitteensa vuoden 2013 loppuun saakka; pitää kuitenkin huolestuttavana, että vaikka maksumäärärahoja lisätään kokonaisuudessaan 11,2 miljardilla eurolla (LTE 2 ja LTE 8/2013), arvioiden mukaan näyttää edelleen siltä, että vuosien 2007–2013 koheesio-ohjelmiin liittyvistä maksupyynnöistä joudutaan siirtämään huomattava osa, noin 20 miljardia euroa, seuraavalle vuodelle, kuten komissio totesi maksumäärärahoja käsitelleessä kokouksessa 26. syyskuuta 2013; korostaa, että tilanne on kriittinen myös muiden, otsakkeen 1 b ulkopuolisten ohjelmien osalta;

| 4. | muistuttaa, että monivuotisesta rahoituskehyksestä 2014–2020 tehtyyn poliittiseen sopimukseen sisältyi se, että neuvosto hyväksyy lisätalousarvioesityksen nro 8/2013, ja toteaa, että neuvoston hyväksyessä sen täyttyy siis ainoastaan yksi niistä kolmesta edellytyksestä, jotka parlamentti asetti 3. heinäkuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa voidakseen antaa hyväksyntänsä monivuotista rahoituskehystä koskevalle asetukselle; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että monivuotisesta rahoituskehyksestä 2014–2020 tehtyyn poliittiseen sopimukseen sisältyi se, että neuvosto hyväksyy lisätalousarvioesityksen nro 8/2013, ja toteaa, että neuvoston hyväksyessä sen täyttyy siis ainoastaan yksi niistä kolmesta edellytyksestä, jotka parlamentti asetti 3. heinäkuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa voidakseen antaa hyväksyntänsä monivuotista rahoituskehystä koskevalle asetukselle;

| 5. | hyväksyy neuvoston esittämän 14,8 miljoonan euron vähennyksen ainoastaan siksi, että lisätalousarvioesityksen nro 2/2013 alkuperäinen 11,2 miljardin euron määrä ylittyisi kyseisellä määrällä; korostaa tässä yhteydessä pitävänsä kuitenkin edelleen kiinni periaatteellisesta kannastaan, että EU:n solidaarisuusrahaston kaltaisten erityisrahoitusvälineiden rahoittamiseen olisi käytettävä uusia maksusitoumus- ja maksumäärärahoja, jotka ylittävät monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät; |
| --- | --- |

5.

hyväksyy neuvoston esittämän 14,8 miljoonan euron vähennyksen ainoastaan siksi, että lisätalousarvioesityksen nro 2/2013 alkuperäinen 11,2 miljardin euron määrä ylittyisi kyseisellä määrällä; korostaa tässä yhteydessä pitävänsä kuitenkin edelleen kiinni periaatteellisesta kannastaan, että EU:n solidaarisuusrahaston kaltaisten erityisrahoitusvälineiden rahoittamiseen olisi käytettävä uusia maksusitoumus- ja maksumäärärahoja, jotka ylittävät monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät;

| 6. | muistuttaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston kanta on valmistava säädös, joka on pätevä vahvistamispäivästään alkaen; toteaa pitävänsä lisätalousarvioesitystä nro 8/2013 koskevaa neuvoston kantaa, jonka neuvoston puheenjohtaja toimitti parlamentille 31. lokakuuta 2013, pätevänä mainitun sopimuksen 314 artiklan 3 ja 4 kohtaa sovellettaessa kannan vahvistamispäivästä eli 30. lokakuuta 2013 alkaen; jättää hyväksymättä ja huomiotta liitteenä olevaan ”päätökseen” sisältyvän lausekkeen, jolla neuvosto pyrkii asettamaan lisätalousarvioesitystä nro 8/2013 koskevan kantansa pätevyyden ehdoksi sen, että parlamentti hyväksyy monivuotista rahoituskehystä 2014–2020 koskevan sopimuksen ja neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 9/2013; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston kanta on valmistava säädös, joka on pätevä vahvistamispäivästään alkaen; toteaa pitävänsä lisätalousarvioesitystä nro 8/2013 koskevaa neuvoston kantaa, jonka neuvoston puheenjohtaja toimitti parlamentille 31. lokakuuta 2013, pätevänä mainitun sopimuksen 314 artiklan 3 ja 4 kohtaa sovellettaessa kannan vahvistamispäivästä eli 30. lokakuuta 2013 alkaen; jättää hyväksymättä ja huomiotta liitteenä olevaan ”päätökseen” sisältyvän lausekkeen, jolla neuvosto pyrkii asettamaan lisätalousarvioesitystä nro 8/2013 koskevan kantansa pätevyyden ehdoksi sen, että parlamentti hyväksyy monivuotista rahoituskehystä 2014–2020 koskevan sopimuksen ja neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 9/2013;

| 7. | hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 8/2013; |
| --- | --- |

7.

hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 8/2013;

| 8. | kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 8/2013 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 8/2013 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 66, 8.3.2013.

(3)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  EUVL L 163, 23.6.2007, s. 17.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/56

---

P7_TA(2013)0459

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto (hakemus EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana building materials, Espanja)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana building materials, Espanja) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

(2016/C 436/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0635 – C7-0269/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0635 – C7-0269/2013),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 28 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 28 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdassa tarkoitetun kolmikantamenettelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdassa tarkoitetun kolmikantamenettelyn,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0341/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0341/2013),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden suurten rakennemuutosten seurauksista, ja auttaakseen heitä integroitumaan takaisin työmarkkinoille; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden suurten rakennemuutosten seurauksista, ja auttaakseen heitä integroitumaan takaisin työmarkkinoille;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) soveltamisalaa on laajennettu väliaikaisesti niin, että tukea on voinut 1. toukokuuta 2009 – 31. joulukuuta 2011 hakea myös työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) soveltamisalaa on laajennettu väliaikaisesti niin, että tukea on voinut 1. toukokuuta 2009 – 31. joulukuuta 2011 hakea myös työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena;

| C. | katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu EGR:n varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu EGR:n varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta;

| D. | ottaa huomioon, että Espanja toimitti hakemuksen EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun 140 Valencian itsehallintoalueella NUTS II -alueella toimivaa yritystä oli sanonut viiteajanjakson 14. kesäkuuta 2012 – 14. maaliskuuta 2013 aikana irti 630 työntekijää, joista 300 on EGR:sta yhteisrahoitettavien toimenpiteiden kohteena; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Espanja toimitti hakemuksen EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun 140 Valencian itsehallintoalueella NUTS II -alueella toimivaa yritystä oli sanonut viiteajanjakson 14. kesäkuuta 2012 – 14. maaliskuuta 2013 aikana irti 630 työntekijää, joista 300 on EGR:sta yhteisrahoitettavien toimenpiteiden kohteena;

| E. | ottaa huomioon, että hakemus täyttää EGR-asetuksessa vahvistetut tukikelpoisuuskriteerit; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että hakemus täyttää EGR-asetuksessa vahvistetut tukikelpoisuuskriteerit;

| 1. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EGR-asetuksen 2 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdassa esitetyt edellytykset täyttyvät ja että sen vuoksi Espanja on oikeutettu saamaan kyseisen asetuksen mukaista rahoitusta; |
| --- | --- |

1.

on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EGR-asetuksen 2 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdassa esitetyt edellytykset täyttyvät ja että sen vuoksi Espanja on oikeutettu saamaan kyseisen asetuksen mukaista rahoitusta;

| 2. | panee merkille, että Espanjan viranomaiset toimittivat EGR-rahoitusta koskevan hakemuksen 22. toukokuuta 2013 ja että komissio antoi siitä arvionsa 16. syyskuuta 2013; pitää myönteisenä, että arviointimenettely sujui nopeasti neljässä kuukaudessa; |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että Espanjan viranomaiset toimittivat EGR-rahoitusta koskevan hakemuksen 22. toukokuuta 2013 ja että komissio antoi siitä arvionsa 16. syyskuuta 2013; pitää myönteisenä, että arviointimenettely sujui nopeasti neljässä kuukaudessa;

| 3. | panee merkille, että työllisyys Valencian itsehallintoalueella on kärsinyt kriisistä voimakkaasti ja että työttömyysaste vuoden 2013 ensimmäisellä neljänneksellä oli 29,19 prosenttia; panee tyytyväisenä merkille, että alue käyttää jälleen hyväkseen EGR-tukea korkean työttömyyden hoitamiseksi; |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että työllisyys Valencian itsehallintoalueella on kärsinyt kriisistä voimakkaasti ja että työttömyysaste vuoden 2013 ensimmäisellä neljänneksellä oli 29,19 prosenttia; panee tyytyväisenä merkille, että alue käyttää jälleen hyväkseen EGR-tukea korkean työttömyyden hoitamiseksi;

| 4. | onnittelee Valencian itsehallintoaluetta siitä, että se on pystynyt hakemaan tukea ja käyttämään EGR-rahoitusta pk-yritysvaltaisten työmarkkinoidensa ongelmien ratkaisemiseksi; palauttaa tässä yhteydessä mieliin, että Valencian itsehallintoalue on jo hakenut EGR-tukea neljään otteeseen tekstiili-, keramiikka- ja luonnonkivi- sekä rakennusalalla (3) |
| --- | --- |

4.

onnittelee Valencian itsehallintoaluetta siitä, että se on pystynyt hakemaan tukea ja käyttämään EGR-rahoitusta pk-yritysvaltaisten työmarkkinoidensa ongelmien ratkaisemiseksi; palauttaa tässä yhteydessä mieliin, että Valencian itsehallintoalue on jo hakenut EGR-tukea neljään otteeseen tekstiili-, keramiikka- ja luonnonkivi- sekä rakennusalalla (3)

| 5. | ottaa huomioon, että irtisanomiset 140:ssä teollisuustuotannon alan yrityksessä Valencian itsehallintoalueella (ES52) NUTS II -alueella liittyvät merkittäviin rakenteellisiin muutoksiin maailmankaupassa, jotka ovat johtaneet siihen, että unioniin tuodaan yhä enemmän muita ei-metallisia mineraalituotteita ja unionin osuus niiden valmistuksessa on vähentynyt maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

5.

ottaa huomioon, että irtisanomiset 140:ssä teollisuustuotannon alan yrityksessä Valencian itsehallintoalueella (ES52) NUTS II -alueella liittyvät merkittäviin rakenteellisiin muutoksiin maailmankaupassa, jotka ovat johtaneet siihen, että unioniin tuodaan yhä enemmän muita ei-metallisia mineraalituotteita ja unionin osuus niiden valmistuksessa on vähentynyt maailmanlaajuisesti;

| 6. | panee tyytyväisenä merkille, että antaakseen työntekijöille nopeaa apua Espanjan viranomaiset päättivät aloittaa yksilöllisten palvelujen tarjoamisen asianomaisille työntekijöille 22. elokuuta 2013 eli hyvissä ajoin ennen lopullista päätöstä EGR:n tuen myöntämisestä ehdotetulle koordinoidulle paketille; |
| --- | --- |

6.

panee tyytyväisenä merkille, että antaakseen työntekijöille nopeaa apua Espanjan viranomaiset päättivät aloittaa yksilöllisten palvelujen tarjoamisen asianomaisille työntekijöille 22. elokuuta 2013 eli hyvissä ajoin ennen lopullista päätöstä EGR:n tuen myöntämisestä ehdotetulle koordinoidulle paketille;

| 7. | toteaa Espanjan viranomaisten ilmoittaneen, että heidän aikaisempiin EGR-hakemuksiin perustuvan arvionsa mukaan vain 300 niistä työntekijöistä, jotka ovat EGR-tuen kohteena, päättää osallistua toimenpiteisiin; kehottaa Espanjan viranomaisia hyödyntämään EGR-tukea täysimääräisesti erityisesti perusasteen koulutuksen omaavien työntekijöiden taitojen kehittämiseen, koska heitä on tuen kohteena olevista työntekijöistä 74,4 prosenttia; |
| --- | --- |

7.

toteaa Espanjan viranomaisten ilmoittaneen, että heidän aikaisempiin EGR-hakemuksiin perustuvan arvionsa mukaan vain 300 niistä työntekijöistä, jotka ovat EGR-tuen kohteena, päättää osallistua toimenpiteisiin; kehottaa Espanjan viranomaisia hyödyntämään EGR-tukea täysimääräisesti erityisesti perusasteen koulutuksen omaavien työntekijöiden taitojen kehittämiseen, koska heitä on tuen kohteena olevista työntekijöistä 74,4 prosenttia;

| 8. | panee merkille, että yhteisrahoitettava yksilöllisten palvelujen koordinoitu paketti sisältää toimenpiteitä 300 irtisanotun työntekijän integroimiseksi uudelleen työelämään, kuten profilointia, ammatillista ohjausta, neuvontaa, koulutusta, tehostettua työnhakuneuvontaa, yrittäjyystukea, kannustimia, kuten kannustimet työnhakuun, tukea matkakuluihin, työhön sijoittumisen kannustimia ja tukea yrityksen perustamiseen; |
| --- | --- |

8.

panee merkille, että yhteisrahoitettava yksilöllisten palvelujen koordinoitu paketti sisältää toimenpiteitä 300 irtisanotun työntekijän integroimiseksi uudelleen työelämään, kuten profilointia, ammatillista ohjausta, neuvontaa, koulutusta, tehostettua työnhakuneuvontaa, yrittäjyystukea, kannustimia, kuten kannustimet työnhakuun, tukea matkakuluihin, työhön sijoittumisen kannustimia ja tukea yrityksen perustamiseen;

| 9. | toteaa, että koordinoitu paketti sisältää työnhakukannustimen (300 euron suuruinen kertasuoritus), tuen matkakuluihin (enintään 400 euroa) ja työhön sijoittumisen kannustimen (enintään 700 euroa); panee tyytyväisenä merkille, että taloudellisten kannustimien kokonaismäärä on suppea ja jättää suurimman osan resursseista käytettäväksi koulutukseen, neuvontaan, työnhaussa avustamiseen ja yrittäjyystukeen; |
| --- | --- |

9.

toteaa, että koordinoitu paketti sisältää työnhakukannustimen (300 euron suuruinen kertasuoritus), tuen matkakuluihin (enintään 400 euroa) ja työhön sijoittumisen kannustimen (enintään 700 euroa); panee tyytyväisenä merkille, että taloudellisten kannustimien kokonaismäärä on suppea ja jättää suurimman osan resursseista käytettäväksi koulutukseen, neuvontaan, työnhaussa avustamiseen ja yrittäjyystukeen;

| 10. | panee tyytyväisenä merkille, että työmarkkinaosapuolia ja etenkin paikallisia ammattiliittoja (UGT-PV, CCOO-PV) ja voittoa tavoittelematonta FESMACia kuultiin koordinoituun EGR-pakettiin liittyvien toimenpiteiden suunnittelusta; pitää myönteisenä, että miesten ja naisten välisen tasa-arvon sekä syrjimättömyyden politiikkaa sovelletaan EGR:n toteuttamisen eri vaiheissa ja myönnettäessä siitä tukea; |
| --- | --- |

10.

panee tyytyväisenä merkille, että työmarkkinaosapuolia ja etenkin paikallisia ammattiliittoja (UGT-PV, CCOO-PV) ja voittoa tavoittelematonta FESMACia kuultiin koordinoituun EGR-pakettiin liittyvien toimenpiteiden suunnittelusta; pitää myönteisenä, että miesten ja naisten välisen tasa-arvon sekä syrjimättömyyden politiikkaa sovelletaan EGR:n toteuttamisen eri vaiheissa ja myönnettäessä siitä tukea;

| 11. | palauttaa mieliin, että on tärkeää parantaa kaikkien työntekijöiden työllistymismahdollisuuksia tarjoamalla mukautettua koulutusta ja tunnustamalla työntekijöiden ammattiuran aikana saavuttamat taidot ja osaaminen; edellyttää, että koordinoidussa paketissa tarjottava koulutus mukautetaan sekä irtisanottujen työntekijöiden tarpeisiin että todelliseen liiketoimintaympäristöön; |
| --- | --- |

11.

palauttaa mieliin, että on tärkeää parantaa kaikkien työntekijöiden työllistymismahdollisuuksia tarjoamalla mukautettua koulutusta ja tunnustamalla työntekijöiden ammattiuran aikana saavuttamat taidot ja osaaminen; edellyttää, että koordinoidussa paketissa tarjottava koulutus mukautetaan sekä irtisanottujen työntekijöiden tarpeisiin että todelliseen liiketoimintaympäristöön;

| 12. | panee tyytyväisenä merkille, että koordinoitu paketti sisältää ammatillista koulutusta aloille, joilla on tai joille on todennäköisesti tulossa työllistymismahdollisuuksia, sekä taitojen kehittämistä irtisanomisiin liittyvän alan valmistajien tuleviin tarpeisiin; |
| --- | --- |

12.

panee tyytyväisenä merkille, että koordinoitu paketti sisältää ammatillista koulutusta aloille, joilla on tai joille on todennäköisesti tulossa työllistymismahdollisuuksia, sekä taitojen kehittämistä irtisanomisiin liittyvän alan valmistajien tuleviin tarpeisiin;

| 13. | toteaa, että EGR:stä rahoitettavasta yksilöllisten palvelujen koordinoidusta paketista annetuissa tiedoissa selvitetään myös, kuinka toimilla täydennetään rakennerahastoista rahoitettavia toimia; korostaa Espanjan viranomaisten vahvistaneen, ettei tukikelpoisille toimille saada avustusta muista unionin rahoitusvälineistä; kehottaa jälleen komissiota esittämään vuosikertomuksissaan näiden tietojen vertailevan arvioinnin, jotta varmistetaan nykyisten asetusten täysimääräinen noudattaminen ja taataan, ettei unionin rahoittamissa palveluissa ole päällekkäisyyttä; |
| --- | --- |

13.

toteaa, että EGR:stä rahoitettavasta yksilöllisten palvelujen koordinoidusta paketista annetuissa tiedoissa selvitetään myös, kuinka toimilla täydennetään rakennerahastoista rahoitettavia toimia; korostaa Espanjan viranomaisten vahvistaneen, ettei tukikelpoisille toimille saada avustusta muista unionin rahoitusvälineistä; kehottaa jälleen komissiota esittämään vuosikertomuksissaan näiden tietojen vertailevan arvioinnin, jotta varmistetaan nykyisten asetusten täysimääräinen noudattaminen ja taataan, ettei unionin rahoittamissa palveluissa ole päällekkäisyyttä;

| 14. | pyytää asianomaisia toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin menettelyjen parantamiseksi, jotta EGR:n varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa; panee tyytyväisenä merkille, että sen jälkeen kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa, komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn, jossa se esittää arvionsa EGR-hakemuksen tukikelpoisuudesta budjettivallan käyttäjälle samassa yhteydessä kuin EGR:n varojen käyttöönottoa koskevan ehdotuksensa; toivoo, että uudessa, vuosia 2014–2020 koskevassa Euroopan globalisaatiorahastoasetuksessa menettelyyn tehdään muitakin parannuksia ja että rahaston tehokkuutta, avoimuutta ja näkyvyyttä kyetään parantamaan; |
| --- | --- |

14.

pyytää asianomaisia toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin menettelyjen parantamiseksi, jotta EGR:n varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa; panee tyytyväisenä merkille, että sen jälkeen kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa, komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn, jossa se esittää arvionsa EGR-hakemuksen tukikelpoisuudesta budjettivallan käyttäjälle samassa yhteydessä kuin EGR:n varojen käyttöönottoa koskevan ehdotuksensa; toivoo, että uudessa, vuosia 2014–2020 koskevassa Euroopan globalisaatiorahastoasetuksessa menettelyyn tehdään muitakin parannuksia ja että rahaston tehokkuutta, avoimuutta ja näkyvyyttä kyetään parantamaan;

| 15. | korostaa, että EGR-asetuksen 6 artiklan mukaisesti on varmistettava, että EGR:stä tuetaan työttömäksi jääneiden yksittäisten työntekijöiden paluuta työmarkkinoille vakinaiseen työhön; painottaa lisäksi, että EGR:n tuella voidaan osallistua vain sellaisten aktiivisten työmarkkinatoimien rahoittamiseen, jotka johtavat kestävään ja pitkäaikaiseen työllistymiseen; muistuttaa, ettei EGR:n tuki saa korvata toimia, jotka kuuluvat kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla yritysten vastuulle, eikä EGR:stä rahoiteta myöskään yritysten tai toimialojen rakenneuudistuksia; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että EGR-asetuksen 6 artiklan mukaisesti on varmistettava, että EGR:stä tuetaan työttömäksi jääneiden yksittäisten työntekijöiden paluuta työmarkkinoille vakinaiseen työhön; painottaa lisäksi, että EGR:n tuella voidaan osallistua vain sellaisten aktiivisten työmarkkinatoimien rahoittamiseen, jotka johtavat kestävään ja pitkäaikaiseen työllistymiseen; muistuttaa, ettei EGR:n tuki saa korvata toimia, jotka kuuluvat kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla yritysten vastuulle, eikä EGR:stä rahoiteta myöskään yritysten tai toimialojen rakenneuudistuksia;

| 16. | pitää myönteisenä neuvostossa saavutettua sopimusta siitä, että EGR:ää ajanjaksolla 2014–2020 koskevassa asetuksessa otetaan uudelleen käyttöön kriisiin liittyvä käyttöönottokriteeri, joka mahdollistaa rahoitustuen tarjoamisen myös nykyisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi irtisanotuille työntekijöille maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten vuoksi työttömäksi jääneiden lisäksi; |
| --- | --- |

16.

pitää myönteisenä neuvostossa saavutettua sopimusta siitä, että EGR:ää ajanjaksolla 2014–2020 koskevassa asetuksessa otetaan uudelleen käyttöön kriisiin liittyvä käyttöönottokriteeri, joka mahdollistaa rahoitustuen tarjoamisen myös nykyisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi irtisanotuille työntekijöille maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten vuoksi työttömäksi jääneiden lisäksi;

| 17. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

17.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen;

| 18. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

18.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 19. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

19.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Hakemukset EGF/2009/0014 ES/Comunidad Valenciana, EGF/2010/005 ES/Comunidad Valenciana, EGF/2010/009 ES/Comunidad Valenciana ja EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana Construction of buildings.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana building materials, Espanja)

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä 2013/708/EU.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/59

---

P7_TA(2013)0460

Yhteinen Erasmus -ohjelma ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman, ”YHTEINEN ERASMUS”, perustamisesta (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0788), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0788),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 165 artiklan 4 kohdan ja 166 artiklan 4 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0436/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 165 artiklan 4 kohdan ja 166 artiklan 4 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0436/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 29. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 29. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 4. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 4. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 24. lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 24. lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön ja kehitysyhteistyövaliokunnan, budjettivaliokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A7-0405/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön ja kehitysyhteistyövaliokunnan, budjettivaliokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A7-0405/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 154.

(2)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 200.

---

P7_TC1-COD(2011)0371

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+” perustamisesta ja päätösten N:o 1719/2006/EY, 1720/2006/EY ja 1298/2008/EY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1288/2013.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/60 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/60

---

P7_TA(2013)0461

Luova Eurooppa -ohjelma ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luova Eurooppa -ohjelman perustamisesta (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0785), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0785),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 166 artiklan 4 kohdan, 167 artiklan 5 kohdan ja 173 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0435/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 166 artiklan 4 kohdan, 167 artiklan 5 kohdan ja 173 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0435/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 18. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 18. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 16. lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 16. lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A7-0011/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 35.

(2)  EUVL C 277, 13.9.2012, s. 156.

---

P7_TC1-COD(2011)0370

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1295/2013.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/61

---

P7_TA(2013)0462

Kansalaisten Eurooppa -ohjelma ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston asetukseksi vuosina 2014–2020 toteutettavasta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys: hyväksyntä)

(2016/C 436/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston asetukseksi (12557/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston asetukseksi (12557/2013),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artiklan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0307/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artiklan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0307/2013),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan antaman lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan antaman lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan 1 kohdan ja 37 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan 1 kohdan ja 37 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnot (A7-0424/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnot (A7-0424/2012),

| 1. | antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston asetukseksi; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston asetukseksi;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan lausuman;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

LIITE

Euroopan parlamentin lausuma

Euroopan parlamentti toteaa olevansa vakuuttunut siitä, että tällä asetuksella pyritään myös SEUT-sopimuksen 167 artiklassa vahvistettuihin, kulttuuriin ja historiaan liittyviin tavoitteisiin. Sen vuoksi tässä asiassa olisi pitänyt soveltaa kahta oikeusperustaa ja noudattaa tavallista lainsäätämisjärjestystä. Euroopan parlamentti luopui kahta oikeusperustaa koskevasta kannastaan ja samalla mahdollisuudestaan osallistua yhteispäätösmenettelyyn ja suostui hyväksyntämenettelyyn – SEUT-sopimuksen 352 artiklan perusteella esitetyn komission ehdotuksen mukaisesti – ainoastaan siksi, että se halusi välttää menettelyn ajautumisen täyteen umpikujaan ja tästä johtuvan viivästymisen ohjelman voimaantulossa. Euroopan parlamentti korostaa pyrkivänsä määrätietoisesti siihen, etteivät vastaavanlaiset tilanteet enää toistu.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/62

---

P7_TA(2013)0463

Verkkojen Eurooppa -väline ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0665/3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0665/3),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 172 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0374/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 172 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0374/2011),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. helmikuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. helmikuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 19. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 19. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 10. heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 10. heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan työjärjestyksen 51 artiklan mukaisesti järjestämän yhteisen käsittelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan työjärjestyksen 51 artiklan mukaisesti järjestämän yhteisen käsittelyn,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0021/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0021/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 143, 22.5.2012, s. 116.

(2)  EUVL C 277, 13.9.2012, s. 125.

---

P7_TC1-COD(2011)0302

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1316/2013.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/63 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/63

---

P7_TA(2013)0464

Euroopan laajuinen liikenneverkko ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0650/3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0650/3),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 172 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0375/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 172 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0375/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Ranskan senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. helmikuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. helmikuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 3. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 3. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0012/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0012/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 143, 22.5.2012, s. 130.

(2)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 150.

---

P7_TC1-COD(2011)0294

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1315/2013.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/64 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/64

---

P7_TA(2013)0465

Maatalous- ja kalastustilastot ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen maataloustilasto- ja kalastustilastoalan säädösten muuttamisesta (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0724), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0724),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 338 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 338 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0397/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Espanjan edustajainhuoneen ja Espanjan senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Espanjan edustajainhuoneen ja Espanjan senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 6. syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 6. syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A7-0148/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A7-0148/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

P7_TC1-COD(2012)0343

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi tiettyjen maataloustilasto- ja kalastustilastoalan säädösten muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1350/2013.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/65

---

P7_TA(2013)0466

Julkisia hankintoja koskeva sopimus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi julkisia hankintoja koskevan sopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

(Hyväksyntä)

(2016/C 436/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (07917/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (07917/2013),

| — | ottaa huomioon luonnoksen päytäkirjaksi julkisia hankintoja koskevan sopimuksen muuttamisesta (07918/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen päytäkirjaksi julkisia hankintoja koskevan sopimuksen muuttamisesta (07918/2013),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0180/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen sekä kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnon (A7-0339/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen sekä kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnon (A7-0339/2013),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/66

---

P7_TA(2013)0467

Maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelu ja käyttö ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä tehdyn yleissopimuksen 25 ja 26 artiklaan tehdyn muutoksen hyväksymisestä Euroopan unionin puolesta (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

(Hyväksyntä)

(2016/C 436/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12713/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12713/2013),

| — | ottaa huomioon maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä tehdyn yleissopimuksen 25 ja 26 artiklaan tehdyn muutoksen (12713/2013) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä tehdyn yleissopimuksen 25 ja 26 artiklaan tehdyn muutoksen (12713/2013)

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0304/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0304/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen (A7-0356/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen (A7-0356/2013),

| 1. | antaa suostumuksensa maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä tehdyn yleissopimuksen 25 ja 26 artiklaan tehdyn muutoksen hyväksymiselle Euroopan unionin puolesta; |
| --- | --- |

1.

antaa suostumuksensa maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä tehdyn yleissopimuksen 25 ja 26 artiklaan tehdyn muutoksen hyväksymiselle Euroopan unionin puolesta;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja hallituksille ja parlamenteille.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/67

---

P7_TA(2013)0468

ITER-hankkeen lisätutkimusohjelma (2014–2018) *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi ITER-hankkeen lisätutkimusohjelmasta (2014–2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

(Kuuleminen)

(2016/C 436/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2011)0931), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2011)0931),

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 artiklan,

| — | ottaa huomioon neuvoston esittämän lausuntopyynnön (C7-0032/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston esittämän lausuntopyynnön (C7-0032/2012),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0211/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0211/2013),

| A. | toteaa, että Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa ei edelleenkään tunnusteta parlamentin asemaa lainsäädäntövallan käyttäjänä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa ei edelleenkään tunnusteta parlamentin asemaa lainsäädäntövallan käyttäjänä;

| 1. | antaa myönteisen lausunnon komission ehdotuksesta sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

antaa myönteisen lausunnon komission ehdotuksesta sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

Tarkistus 1

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan - 1 kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1) | Euroopan unioni on sitoutunut noudattamaan ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamisesta tehtyä sopimusta

   (1)

  , jäljempänä ”ITER-sopimus”. |

Komission teksti

Tarkistus

(-1)

Euroopan unioni on sitoutunut noudattamaan ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamisesta tehtyä sopimusta

   (1)

  , jäljempänä ”ITER-sopimus”.

Tarkistus 2

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom), Kiinan kansantasavalta, Intian tasavalta, Japani, Korean tasavalta, Venäjän federaatio ja Amerikan yhdysvallat allekirjoittivat 21 päivänä marraskuuta 2006
  sopimuksen ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamisesta, jäljempänä ”ITER-sopimus”
  . ITER-sopimuksella perustetaan fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio, jäljempänä ”ITER-organisaatio”, jolla on täysi vastuu ITER-laitteistojen rakentamisesta, käytöstä, hyödyntämisestä ja deaktivoinnista. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom), Kiinan kansantasavalta, Intian tasavalta, Japani, Korean tasavalta, Venäjän federaatio ja Amerikan yhdysvallat allekirjoittivat 21 päivänä marraskuuta 2006
  sopimuksen ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamisesta, jäljempänä ”ITER-sopimus”
  . ITER-sopimuksella perustetaan fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio, jäljempänä ”ITER-organisaatio”, jolla on täysi vastuu ITER-laitteistojen rakentamisesta, käytöstä, hyödyntämisestä ja deaktivoinnista.

| (1) | Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom), Kiinan kansantasavalta, Intian tasavalta, Japani, Korean tasavalta, Venäjän federaatio ja Amerikan yhdysvallat allekirjoittivat 21 päivänä marraskuuta 2006
  ITER-sopimuksen
  . ITER-sopimuksella perustetaan fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio, jäljempänä ”ITER-organisaatio”, jolla on täysi vastuu ITER-laitteistojen rakentamisesta, käytöstä, hyödyntämisestä ja deaktivoinnista. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom), Kiinan kansantasavalta, Intian tasavalta, Japani, Korean tasavalta, Venäjän federaatio ja Amerikan yhdysvallat allekirjoittivat 21 päivänä marraskuuta 2006
  ITER-sopimuksen
  . ITER-sopimuksella perustetaan fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio, jäljempänä ”ITER-organisaatio”, jolla on täysi vastuu ITER-laitteistojen rakentamisesta, käytöstä, hyödyntämisestä ja deaktivoinnista.

Tarkistus 3

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Osana neuvotteluja, joissa pyrittiin saamaan muiden ITER-sopimuksen osapuolten tuki ITER-hankkeen sijoittamiselle Eurooppaan, Euroopan atomienergiayhteisön ja Japanin hallituksen välillä tehtiin vuonna 2007 sopimus laajemman lähestymistavan toimien yhteisestä toteuttamisesta fuusioenergiatutkimuksen alalla. Sopimuksessa sovittiin täydentävien yhteisten fuusiotutkimustoimien toteuttamisesta Japanin alueella, jotta voidaan varmistaa ITERin suuritehoisen toiminnan nopea aloittaminen. Laajemman lähestymistavan toimista ja muista ITERiin liittyvistä toimista huolehtii ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten perustettu eurooppalainen yhteisyritys. Laajemman lähestymistavan toimien rahoitus hoidetaan pääasiassa ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten perustetun eurooppalaisen yhteisyrityksen eräiden jäsenten tekemillä luontoissuorituksilla. Jäljelle jäävä osa Euratomin rahoitusosuudesta katetaan Euratomin talousarviosta. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Osana neuvotteluja, joissa pyrittiin saamaan muiden ITER-sopimuksen osapuolten tuki ITER-hankkeen sijoittamiselle Eurooppaan, Euroopan atomienergiayhteisön ja Japanin hallituksen välillä tehtiin vuonna 2007 sopimus laajemman lähestymistavan toimien yhteisestä toteuttamisesta fuusioenergiatutkimuksen alalla. Sopimuksessa sovittiin täydentävien yhteisten fuusiotutkimustoimien toteuttamisesta Japanin alueella, jotta voidaan varmistaa ITERin suuritehoisen toiminnan nopea aloittaminen. Laajemman lähestymistavan toimista ja muista ITERiin liittyvistä toimista huolehtii ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten perustettu eurooppalainen yhteisyritys. Laajemman lähestymistavan toimien rahoitus hoidetaan pääasiassa ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten perustetun eurooppalaisen yhteisyrityksen eräiden jäsenten tekemillä luontoissuorituksilla. Jäljelle jäävä osa Euratomin rahoitusosuudesta katetaan Euratomin talousarviosta.

| (3) | Osana neuvotteluja, joissa pyrittiin saamaan muiden ITER-sopimuksen osapuolten tuki ITER-hankkeen sijoittamiselle Eurooppaan, Euroopan atomienergiayhteisön ja Japanin hallituksen välillä tehtiin vuonna 2007 sopimus laajemman lähestymistavan toimien yhteisestä toteuttamisesta fuusioenergiatutkimuksen alalla. Sopimuksessa sovittiin täydentävien yhteisten fuusiotutkimustoimien toteuttamisesta Japanin alueella, jotta voidaan varmistaa ITERin suuritehoisen toiminnan nopea aloittaminen. Laajemman lähestymistavan toimista ja muista ITERiin liittyvistä toimista huolehtii ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten perustettu eurooppalainen yhteisyritys. Laajemman lähestymistavan toimien rahoitus hoidetaan pääasiassa ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten perustetun eurooppalaisen yhteisyrityksen eräiden jäsenten tekemillä luontoissuorituksilla. Jäljelle jäävä osa Euratomin rahoitusosuudesta katetaan Euratomin talousarviosta.
  Vuoden 2012 Euroopan fuusiokehityssopimukseen (EFDA) liittyvässä fuusioenergian toteuttamista koskevassa etenemissuunnitelmassa (Fusion Electricity – Roadmap to the Realisation of Fusion Energy), jäljempänä ”EFDA:n vuoden 2012 etenemissuunnitelma”, todetaan, että päähankkeiden rahoittamista ja pääaloja koskevaa tutkimus- ja kehittämistoimintaa on jatkettava, kunnes ITERin toiminta käynnistyy, jotta voitaisiin kohdata fuusioenergian toteuttamisen tiellä olevat tieteelliset ja teknologiset haasteet. |
| --- | --- |

(3)

Osana neuvotteluja, joissa pyrittiin saamaan muiden ITER-sopimuksen osapuolten tuki ITER-hankkeen sijoittamiselle Eurooppaan, Euroopan atomienergiayhteisön ja Japanin hallituksen välillä tehtiin vuonna 2007 sopimus laajemman lähestymistavan toimien yhteisestä toteuttamisesta fuusioenergiatutkimuksen alalla. Sopimuksessa sovittiin täydentävien yhteisten fuusiotutkimustoimien toteuttamisesta Japanin alueella, jotta voidaan varmistaa ITERin suuritehoisen toiminnan nopea aloittaminen. Laajemman lähestymistavan toimista ja muista ITERiin liittyvistä toimista huolehtii ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten perustettu eurooppalainen yhteisyritys. Laajemman lähestymistavan toimien rahoitus hoidetaan pääasiassa ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten perustetun eurooppalaisen yhteisyrityksen eräiden jäsenten tekemillä luontoissuorituksilla. Jäljelle jäävä osa Euratomin rahoitusosuudesta katetaan Euratomin talousarviosta.
  Vuoden 2012 Euroopan fuusiokehityssopimukseen (EFDA) liittyvässä fuusioenergian toteuttamista koskevassa etenemissuunnitelmassa (Fusion Electricity – Roadmap to the Realisation of Fusion Energy), jäljempänä ”EFDA:n vuoden 2012 etenemissuunnitelma”, todetaan, että päähankkeiden rahoittamista ja pääaloja koskevaa tutkimus- ja kehittämistoimintaa on jatkettava, kunnes ITERin toiminta käynnistyy, jotta voitaisiin kohdata fuusioenergian toteuttamisen tiellä olevat tieteelliset ja teknologiset haasteet.

Tarkistus 4

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Vuoden 2013 jälkeisen ajan osalta komissio ehdotti tiedonannossaan Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio, että ITER-hanke rahoitetaan monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolella. Tästä syystä olisi vahvistettava ITER-hankkeen lisätutkimusohjelma vuosille 2014–2018. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Vuoden 2013 jälkeisen ajan osalta komissio ehdotti tiedonannossaan Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio, että ITER-hanke rahoitetaan monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolella. Tästä syystä olisi vahvistettava ITER-hankkeen lisätutkimusohjelma vuosille 2014–2018.

| (5) | ITER-hankkeen olisi vakiinnutettava unionin johtoasema fuusioalalla siten, että ilmoitetut rakentamis- ja hyödyntämistavoitteet saavutetaan ajoissa. |
| --- | --- |

(5)

ITER-hankkeen olisi vakiinnutettava unionin johtoasema fuusioalalla siten, että ilmoitetut rakentamis- ja hyödyntämistavoitteet saavutetaan ajoissa.

Tarkistus 5

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | ITER-hankkeen lisätutkimusohjelma olisi rahoitettava jäsenvaltioiden osuuksilla käyttäen kunkin jäsenvaltion bruttokansantuloon sovellettavaa keräämisastetta, joka on määritelty Euroopan unionin yleiseen talousarvioon maksettavien bruttokansantuloon perustuvien omien varojen laskemiseksi. Rahoitusosuudet suoritetaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon ja sidotaan tähän ohjelmaan.
  Kolmansien maiden, jotka ovat tehneet Euratomin kanssa yhteistyösopimuksen hallitun ydinfuusion alalla ja assosioineet näin omat tutkimusohjelmansa Euratomin ohjelmiin, olisi voitava suorittaa osuuksia
  tähän ohjelmaan
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

ITER-hankkeen lisätutkimusohjelma olisi rahoitettava jäsenvaltioiden osuuksilla käyttäen kunkin jäsenvaltion bruttokansantuloon sovellettavaa keräämisastetta, joka on määritelty Euroopan unionin yleiseen talousarvioon maksettavien bruttokansantuloon perustuvien omien varojen laskemiseksi. Rahoitusosuudet suoritetaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon ja sidotaan tähän ohjelmaan.
  Kolmansien maiden, jotka ovat tehneet Euratomin kanssa yhteistyösopimuksen hallitun ydinfuusion alalla ja assosioineet näin omat tutkimusohjelmansa Euratomin ohjelmiin, olisi voitava suorittaa osuuksia
  tähän ohjelmaan
  .

| (6) | Kustannusten hillitsemistä koskevia toimia olisi jatkettava, mutta ITER-hanke saattaa niistä huolimatta ylittää kustannukset, mikä johtuu hankkeen tieteellisestä luonteesta ja mittavuudesta sekä teknologisista riskeistä. Jäljempänä 2 artiklassa vahvistetun (...) suuruisen enimmäismäärän mahdollisesti ylittävillä kustannuksilla ei saisi olla vaikutusta muihin unionin talousarviosta rahoitettaviin hankkeisiin, etenkään niihin, jotka rahoitetaan otsakkeen 1 A tutkimustalousarviosta (Horisontti 2020), vaan kustannukset olisi rahoitettava tapauksen mukaan myöntämällä enimmäismäärät ylittävää lisärahoitusta.
  Kolmansien maiden, jotka ovat tehneet Euratomin kanssa yhteistyösopimuksen hallitun ydinfuusion alalla ja assosioineet näin omat tutkimusohjelmansa Euratomin ohjelmiin, olisi voitava suorittaa osuuksia
  lisätutkimusohjelmaan
  . |
| --- | --- |

(6)

Kustannusten hillitsemistä koskevia toimia olisi jatkettava, mutta ITER-hanke saattaa niistä huolimatta ylittää kustannukset, mikä johtuu hankkeen tieteellisestä luonteesta ja mittavuudesta sekä teknologisista riskeistä. Jäljempänä 2 artiklassa vahvistetun (...) suuruisen enimmäismäärän mahdollisesti ylittävillä kustannuksilla ei saisi olla vaikutusta muihin unionin talousarviosta rahoitettaviin hankkeisiin, etenkään niihin, jotka rahoitetaan otsakkeen 1 A tutkimustalousarviosta (Horisontti 2020), vaan kustannukset olisi rahoitettava tapauksen mukaan myöntämällä enimmäismäärät ylittävää lisärahoitusta.
  Kolmansien maiden, jotka ovat tehneet Euratomin kanssa yhteistyösopimuksen hallitun ydinfuusion alalla ja assosioineet näin omat tutkimusohjelmansa Euratomin ohjelmiin, olisi voitava suorittaa osuuksia
  lisätutkimusohjelmaan
  .

Tarkistus 6

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a) | Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi sovittava, että ITER-hankkeeseen liittyvien käyttämättömien maksumäärärahojen lykkäämistä tai siirtämistä olisi vältettävä, ja niiden olisi sitouduttava toimimaan yhteistyössä tällaisen tilanteen välttämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 a)

Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi sovittava, että ITER-hankkeeseen liittyvien käyttämättömien maksumäärärahojen lykkäämistä tai siirtämistä olisi vältettävä, ja niiden olisi sitouduttava toimimaan yhteistyössä tällaisen tilanteen välttämiseksi.

Tarkistus 7

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 a) | Joint European Torus -hankkeen (JET) olisi oltava pääroolissa energia-alan siirtymäprosessissa EFDA:n vuoden 2012 etenemissuunnitelmassa ehdotettujen painopistetoimien mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 a)

Joint European Torus -hankkeen (JET) olisi oltava pääroolissa energia-alan siirtymäprosessissa EFDA:n vuoden 2012 etenemissuunnitelmassa ehdotettujen painopistetoimien mukaisesti.

Tarkistus 8

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelmalle annettavan rahoituksen enimmäismäärä on 2 573 miljoonaa euroa (käypinä hintoina)
  3 artiklan mukaisesti
  . | Ohjelmalle annettavan rahoituksen enimmäismäärä on 2 573  miljoonaa euroa (käypinä hintoina)
  monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärän lisäksi, eli muualta kuin otsakkeesta 1 A, ja se täydentää Horisontti 2020 -puiteohjelman, Euratom-puiteohjelman tai muiden unionin ohjelmien määrärahoja, samalla kun Euroopan parlamentini ja neuvoston täydet valtuudet säilyvät
  .
  Siksi ohjelman rahoitukseen olisi saatava monivuotisesta rahoituskehyksestä riittävästi määrärahoja, jotta unioni kykenee toteuttamaan ohjelman, ja samalla olisi vahvistettava unionin talousarviosta vuosina 2014–2018 nimenomaan tähän tarkoitukseen maksettavan rahoitusosuuden enimmäismäärä. Enimmäismäärän mahdollisesti ylittävillä kustannuksilla ei ole vaikutusta muiden hankkeiden määrärahoihin, vaan ne rahoitetaan tapauksen mukaan myöntämällä enimmäismäärät ylittävää lisärahoitusta. |

Komission teksti

Tarkistus

Ohjelmalle annettavan rahoituksen enimmäismäärä on 2 573 miljoonaa euroa (käypinä hintoina)
  3 artiklan mukaisesti
  .

Ohjelmalle annettavan rahoituksen enimmäismäärä on 2 573  miljoonaa euroa (käypinä hintoina)
  monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärän lisäksi, eli muualta kuin otsakkeesta 1 A, ja se täydentää Horisontti 2020 -puiteohjelman, Euratom-puiteohjelman tai muiden unionin ohjelmien määrärahoja, samalla kun Euroopan parlamentini ja neuvoston täydet valtuudet säilyvät
  .
  Siksi ohjelman rahoitukseen olisi saatava monivuotisesta rahoituskehyksestä riittävästi määrärahoja, jotta unioni kykenee toteuttamaan ohjelman, ja samalla olisi vahvistettava unionin talousarviosta vuosina 2014–2018 nimenomaan tähän tarkoitukseen maksettavan rahoitusosuuden enimmäismäärä. Enimmäismäärän mahdollisesti ylittävillä kustannuksilla ei ole vaikutusta muiden hankkeiden määrärahoihin, vaan ne rahoitetaan tapauksen mukaan myöntämällä enimmäismäärät ylittävää lisärahoitusta.

Tarkistus 9

Ehdotus päätökseksi

3 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelma rahoitetaan
  jäsenvaltioiden osuuksilla käyttäen kunkin jäsenvaltion bruttokansantuloon sovellettavaa keräämisastetta, joka on määritelty Euroopan unionin yleiseen talousarvioon maksettavien bruttokansantuloon perustuvien omien varojen laskemiseksi. Näitä osuuksia pidetään ohjelman ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [uusi varainhoitoasetus] XX artiklan mukaisesti. | Ohjelma rahoitetaan
  unionin omista varoista
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Ohjelma rahoitetaan
  jäsenvaltioiden osuuksilla käyttäen kunkin jäsenvaltion bruttokansantuloon sovellettavaa keräämisastetta, joka on määritelty Euroopan unionin yleiseen talousarvioon maksettavien bruttokansantuloon perustuvien omien varojen laskemiseksi. Näitä osuuksia pidetään ohjelman ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [uusi varainhoitoasetus] XX artiklan mukaisesti.

Ohjelma rahoitetaan
  unionin omista varoista
  .

Tarkistus 10

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelmaan voivat suorittaa osuuksia
  myös
  kolmannet maat, jotka ovat tehneet Euratomin kanssa yhteistyösopimuksen hallitun ydinfuusion alalla ja assosioineet näin omat tutkimusohjelmansa Euratomin ohjelmiin, jäljempänä ”assosioituneet maat”. | Ohjelmaan voivat suorittaa osuuksia kolmannet maat, jotka ovat tehneet Euratomin kanssa yhteistyösopimuksen hallitun ydinfuusion alalla ja assosioineet näin omat tutkimusohjelmansa Euratomin ohjelmiin, jäljempänä ”assosioituneet maat”. |

Komission teksti

Tarkistus

Ohjelmaan voivat suorittaa osuuksia
  myös
  kolmannet maat, jotka ovat tehneet Euratomin kanssa yhteistyösopimuksen hallitun ydinfuusion alalla ja assosioineet näin omat tutkimusohjelmansa Euratomin ohjelmiin, jäljempänä ”assosioituneet maat”.

Ohjelmaan voivat suorittaa osuuksia kolmannet maat, jotka ovat tehneet Euratomin kanssa yhteistyösopimuksen hallitun ydinfuusion alalla ja assosioineet näin omat tutkimusohjelmansa Euratomin ohjelmiin, jäljempänä ”assosioituneet maat”.

Tarkistus 11

Ehdotus päätökseksi

5 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio antaa ennen 30 päivää kesäkuuta 2016 Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuntoa varten väliarvion ohjelman edistymisestä. |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio antaa ennen 30 päivää kesäkuuta 2016 Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuntoa varten väliarvion ohjelman edistymisestä.

Tarkistus 12

Ehdotus päätökseksi

6 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän päätöksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia. | 1.   Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän päätöksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia
  tai virheitä
  havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia.
  Komissio toteuttaa myös asianmukaisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan riittävä riskienvalvonta ja vältetään kustannusten ylittyminen. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän päätöksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia.

1.   Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän päätöksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia
  tai virheitä
  havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia.
  Komissio toteuttaa myös asianmukaisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan riittävä riskienvalvonta ja vältetään kustannusten ylittyminen.

Tarkistus 13

Ehdotus päätökseksi

6 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän päätöksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien, alihankkijoiden ja muiden kolmansien osapuolten osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia. | 2.   
  Euroopan parlamentilla,
  komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän päätöksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien, alihankkijoiden ja muiden kolmansien osapuolten osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia.
  ITER-hankkeen laajuus ja sen aiemmat huomattavat puutteet huomioon ottaen Euroopan parlamentin on seurattava tilannetta tarkoin budjettivallan käyttäjän ja vastuuvapauden myöntäjän ominaisuudessa, ja komissio tiedottaa Euroopan parlamentille säännöllisesti ohjelman kehittymisestä ja erityisesti kustannus- ja aikataulukysymyksistä. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän päätöksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien, alihankkijoiden ja muiden kolmansien osapuolten osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia.

2.   
  Euroopan parlamentilla,
  komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän päätöksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien, alihankkijoiden ja muiden kolmansien osapuolten osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia.
  ITER-hankkeen laajuus ja sen aiemmat huomattavat puutteet huomioon ottaen Euroopan parlamentin on seurattava tilannetta tarkoin budjettivallan käyttäjän ja vastuuvapauden myöntäjän ominaisuudessa, ja komissio tiedottaa Euroopan parlamentille säännöllisesti ohjelman kehittymisestä ja erityisesti kustannus- ja aikataulukysymyksistä.

Tarkistus 14

Ehdotus päätökseksi

6 artikla – 2 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tämän päätöksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista. | Tämän päätöksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista.
  Tarkastusten sekä paikalla suoritettavien todentamisten ja tarkastusten tuloksista ilmoitetaan Euroopan parlamentille. |

Komission teksti

Tarkistus

Tämän päätöksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista.

Tämän päätöksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista.
  Tarkastusten sekä paikalla suoritettavien todentamisten ja tarkastusten tuloksista ilmoitetaan Euroopan parlamentille.

Tarkistus 15

Ehdotus päätökseksi

Liite – Tieteellinen ja teknologinen tavoite – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tavoitteen saavuttamiseksi noudatetaan strategiaa, jonka ensimmäisenä päätavoitteena on ITERin rakentaminen (ITER on mittava koelaitos, jolla demonstroidaan fuusioenergian tieteellistä ja teknistä toteutettavuutta). Tämän jälkeen on määrä rakentaa demonstraatiofuusiovoimalaitos. | Tavoitteen saavuttamiseksi noudatetaan strategiaa, jonka ensimmäisenä päätavoitteena on ITERin rakentaminen (ITER on mittava koelaitos, jolla demonstroidaan fuusioenergian tieteellistä ja teknistä toteutettavuutta). Tämän jälkeen on määrä rakentaa demonstraatiofuusiovoimalaitos.
  EFDA:n vuoden 2012 etenemissuunnitelmassa ehdotetut painopistetoimet olisi otettava huomioon, jotta voidaan varmistaa ITERin merkittävä rooli energia-alan siirtymäprosessissa. |

Komission teksti

Tarkistus

Tavoitteen saavuttamiseksi noudatetaan strategiaa, jonka ensimmäisenä päätavoitteena on ITERin rakentaminen (ITER on mittava koelaitos, jolla demonstroidaan fuusioenergian tieteellistä ja teknistä toteutettavuutta). Tämän jälkeen on määrä rakentaa demonstraatiofuusiovoimalaitos.

Tavoitteen saavuttamiseksi noudatetaan strategiaa, jonka ensimmäisenä päätavoitteena on ITERin rakentaminen (ITER on mittava koelaitos, jolla demonstroidaan fuusioenergian tieteellistä ja teknistä toteutettavuutta). Tämän jälkeen on määrä rakentaa demonstraatiofuusiovoimalaitos.
  EFDA:n vuoden 2012 etenemissuunnitelmassa ehdotetut painopistetoimet olisi otettava huomioon, jotta voidaan varmistaa ITERin merkittävä rooli energia-alan siirtymäprosessissa.

Tarkistus 16

Ehdotus päätökseksi

Liite – Tieteellinen ja teknologinen tavoite – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | On varmistettava, että voidaan demonstroida sähköntuotannon olevan kilpailukykyistä vuoteen 2050 mennessä. Tämän tavoitteen mukaisesti komissio tarkastelee ohjelmaa säännöllisesti uudelleen ja laatii vuosittain edistymiskertomuksen, jossa käsitellään fysiikkaan, teknologiaan, talousarvioon ja turvallisuuteen liittyviä haasteita. Komissio esittää kertomuksessa arvioinnin kolmen tärkeimmän vaiheen mahdollisista vaikutuksista ja lisäksi valmiussuunnitelman, jossa täsmennetään hyötyjen, riskien ja kustannusten mukaisesti prioriteetit kaupallisten fuusiotavoitteiden saavuttamiseksi. Komissio tarkastelee mahdollisuutta ottaa käyttöön varhaisvaroitusjärjestelmä riskien tunnistamiseksi ja riskinhallintaprosessin nopeuttamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

On varmistettava, että voidaan demonstroida sähköntuotannon olevan kilpailukykyistä vuoteen 2050 mennessä. Tämän tavoitteen mukaisesti komissio tarkastelee ohjelmaa säännöllisesti uudelleen ja laatii vuosittain edistymiskertomuksen, jossa käsitellään fysiikkaan, teknologiaan, talousarvioon ja turvallisuuteen liittyviä haasteita. Komissio esittää kertomuksessa arvioinnin kolmen tärkeimmän vaiheen mahdollisista vaikutuksista ja lisäksi valmiussuunnitelman, jossa täsmennetään hyötyjen, riskien ja kustannusten mukaisesti prioriteetit kaupallisten fuusiotavoitteiden saavuttamiseksi. Komissio tarkastelee mahdollisuutta ottaa käyttöön varhaisvaroitusjärjestelmä riskien tunnistamiseksi ja riskinhallintaprosessin nopeuttamiseksi.

Tarkistus 17

Ehdotus päätökseksi

Liite – Lähtökohdat – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Fuusioenergia voi muutaman vuosikymmenen kuluttua olla merkittävä osatekijä EU:n kestävän ja varman energiansaannin turvaamisessa. Sen onnistunut kehittäminen loisi turvallisen, kestävän ja ympäristöä säästävän energialähteen. | Fuusioenergia voi muutaman vuosikymmenen kuluttua olla merkittävä osatekijä EU:n kestävän ja varman energiansaannin turvaamisessa. Sen onnistunut kehittäminen loisi turvallisen, kestävän ja ympäristöä säästävän energialähteen.
  Fuusioenergian valjastaminen käyttöön on erittäin lupaava tavoite mutta myös suuri haaste, sillä ratkaistavana on vielä fysiikkaan ja tekniikkaan liittyviä kysymyksiä ennen kuin fuusioenergian toteutettavuuden demonstroinnissa voidaan edistyä. Unionin on pyrittävä kaikin tavoin tukemaan ja hyödyntämään JET-hankkeen yhteydessä toteutettavia toimenpiteitä tietämys- ja kokemusvajeen poistamiseksi, jotta osaan edellä mainituista haasteista kyettäisiin vastaamaan parhaalla mahdollisella tavalla. |

Komission teksti

Tarkistus

Fuusioenergia voi muutaman vuosikymmenen kuluttua olla merkittävä osatekijä EU:n kestävän ja varman energiansaannin turvaamisessa. Sen onnistunut kehittäminen loisi turvallisen, kestävän ja ympäristöä säästävän energialähteen.

Fuusioenergia voi muutaman vuosikymmenen kuluttua olla merkittävä osatekijä EU:n kestävän ja varman energiansaannin turvaamisessa. Sen onnistunut kehittäminen loisi turvallisen, kestävän ja ympäristöä säästävän energialähteen.
  Fuusioenergian valjastaminen käyttöön on erittäin lupaava tavoite mutta myös suuri haaste, sillä ratkaistavana on vielä fysiikkaan ja tekniikkaan liittyviä kysymyksiä ennen kuin fuusioenergian toteutettavuuden demonstroinnissa voidaan edistyä. Unionin on pyrittävä kaikin tavoin tukemaan ja hyödyntämään JET-hankkeen yhteydessä toteutettavia toimenpiteitä tietämys- ja kokemusvajeen poistamiseksi, jotta osaan edellä mainituista haasteista kyettäisiin vastaamaan parhaalla mahdollisella tavalla.

Tarkistus 18

Ehdotus päätökseksi

Liite – Toimet – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | Euratomin osuus fuusioenergia-alan kansainvälisessä ITER-organisaatiossa, mukaan lukien tutkimus- ja kehitystoimet, joita tarvitaan perustan luomiseksi ITERin komponenttien hankinnalle ja ITERin testivaippamoduulien (Test Blanket Modules) hankinnalle; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

Euratomin osuus fuusioenergia-alan kansainvälisessä ITER-organisaatiossa, mukaan lukien tutkimus- ja kehitystoimet, joita tarvitaan perustan luomiseksi ITERin komponenttien hankinnalle ja ITERin testivaippamoduulien (Test Blanket Modules) hankinnalle;

| a) | Euratomin osuus fuusioenergia-alan kansainvälisessä ITER-organisaatiossa, mukaan lukien tutkimus- ja kehitystoimet, joita tarvitaan perustan luomiseksi ITERin komponenttien hankinnalle ja ITERin testivaippamoduulien (Test Blanket Modules) hankinnalle
  , ja ehdotukset ohjelman hallinnan mahdollisista parannuksista
  ; |
| --- | --- |

a)

Euratomin osuus fuusioenergia-alan kansainvälisessä ITER-organisaatiossa, mukaan lukien tutkimus- ja kehitystoimet, joita tarvitaan perustan luomiseksi ITERin komponenttien hankinnalle ja ITERin testivaippamoduulien (Test Blanket Modules) hankinnalle
  , ja ehdotukset ohjelman hallinnan mahdollisista parannuksista
  ;

Tarkistus 19

Ehdotus päätökseksi

Liite 1 – Toimet – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | tarpeen mukaan muut toimet, joilla luodaan pohjaa demonstraatioreaktorin ja siihen liittyvien laitosten suunnittelulle. |

Komission teksti

Tarkistus

c)

tarpeen mukaan muut toimet, joilla luodaan pohjaa demonstraatioreaktorin ja siihen liittyvien laitosten suunnittelulle.

| c) | tarpeen mukaan muut toimet, joilla luodaan pohjaa demonstraatioreaktorin ja siihen liittyvien laitosten suunnittelulle
  , ja etenkin toimet, joita tarvitaan demonstraatiofuusiovoimalan rakentamiseen ja toimintaan liittyvien toistaiseksi avointen kysymysten asianmukaiseen ratkaisemiseen
  .
  Tämän osana varmistetaan, että JET-hankkeen hyödyntämistä jatketaan, kunnes ITER toimii koko tehollaan. On tuettava vakioratkaisuja, jotta niitä voidaan käyttää uudelleen mahdollisimman paljon kaupallisten voimalaitosten rakentamisessa. |
| --- | --- |

c)

tarpeen mukaan muut toimet, joilla luodaan pohjaa demonstraatioreaktorin ja siihen liittyvien laitosten suunnittelulle
  , ja etenkin toimet, joita tarvitaan demonstraatiofuusiovoimalan rakentamiseen ja toimintaan liittyvien toistaiseksi avointen kysymysten asianmukaiseen ratkaisemiseen
  .
  Tämän osana varmistetaan, että JET-hankkeen hyödyntämistä jatketaan, kunnes ITER toimii koko tehollaan. On tuettava vakioratkaisuja, jotta niitä voidaan käyttää uudelleen mahdollisimman paljon kaupallisten voimalaitosten rakentamisessa.

Tarkistus 20

Ehdotus päätökseksi

Liite – Toimet – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | asianomaiselle teollisuudenalalle, myös pk-yrityksille, soveltuva teollisuuspolitiikka, jolla edistetään kilpailua ja valmistellaan unionin järjestelmän siirtymistä fuusiokauteen. |

Komission teksti

Tarkistus

c a)

asianomaiselle teollisuudenalalle, myös pk-yrityksille, soveltuva teollisuuspolitiikka, jolla edistetään kilpailua ja valmistellaan unionin järjestelmän siirtymistä fuusiokauteen.

Tarkistus 21

Ehdotus päätökseksi

Liite 1 – Toimet – 2 kohta – c b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c b) | alan yritysten, myös erikoistuneiden pk-yritysten, osallistuminen asiaan kattavasti ja mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jotta voidaan kehittää ja validoida luotettavia vakioratkaisuja ja -laitteistoja. Tämä auttaa toteuttamaan ohjelman talousarvion puitteissa. |

Komission teksti

Tarkistus

c b)

alan yritysten, myös erikoistuneiden pk-yritysten, osallistuminen asiaan kattavasti ja mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jotta voidaan kehittää ja validoida luotettavia vakioratkaisuja ja -laitteistoja. Tämä auttaa toteuttamaan ohjelman talousarvion puitteissa.

Tarkistus 22

Ehdotus päätökseksi

Liite 1 – Toimet – 2 kohta – c c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c c) | ammattitaitoisen ja kokeneen työvoiman ja tutkijoiden saatavuuden edistäminen fuusiohankkeen menestyksen varmistamiseksi. ITER-hankkeen laajentamiseen olisi yhdistettävä erityistoimia, joilla tuetaan ydinfuusiotieteen ja -tekniikan koulutusta. |

Komission teksti

Tarkistus

c c)

ammattitaitoisen ja kokeneen työvoiman ja tutkijoiden saatavuuden edistäminen fuusiohankkeen menestyksen varmistamiseksi. ITER-hankkeen laajentamiseen olisi yhdistettävä erityistoimia, joilla tuetaan ydinfuusiotieteen ja -tekniikan koulutusta.

Tarkistus 23

Ehdotus päätökseksi

Liite 1 – Toimet – 2 kohta – c d alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c d) | unionin kansalaisille tarkoitettu tiedotusohjelma, jolla kansalaisille kerrotaan ydinfuusion haasteista, riskeistä ja turvallisuudesta ja jonka välityksellä kuullaan kansalaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

c d)

unionin kansalaisille tarkoitettu tiedotusohjelma, jolla kansalaisille kerrotaan ydinfuusion haasteista, riskeistä ja turvallisuudesta ja jonka välityksellä kuullaan kansalaisia.

Tarkistus 24

Ehdotus päätökseksi

Liite 1 – Toimet – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Fusion for Energy -yhteisyrityksen hallintoneuvosto päättää vuosittain yksityiskohtaisesta työohjelmasta, jonka mukaisesti edellä mainitut toimet toteutetaan. | Fusion for Energy -yhteisyrityksen hallintoneuvosto päättää vuosittain yksityiskohtaisesta työohjelmasta, jonka mukaisesti edellä mainitut toimet toteutetaan
  , ja toimittaa työohjelman Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Fusion for Energy -yhteisyrityksen hallintoneuvosto päättää vuosittain yksityiskohtaisesta työohjelmasta, jonka mukaisesti edellä mainitut toimet toteutetaan.

Fusion for Energy -yhteisyrityksen hallintoneuvosto päättää vuosittain yksityiskohtaisesta työohjelmasta, jonka mukaisesti edellä mainitut toimet toteutetaan
  , ja toimittaa työohjelman Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle
  .

---

(1)  

  EUVL L 358, 16.12.2006, s. 62.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/76

---

P7_TA(2013)0469

Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma (2014–2018) *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020 täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2014–2018) (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

(Kuuleminen)

(2016/C 436/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2011)0812), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2011)0812),

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 artiklan,

| — | ottaa huomioon neuvostolta saadun lausuntopyynnön (C7-0009/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvostolta saadun lausuntopyynnön (C7-0009/2012),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0407/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0407/2012),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 a artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 a artiklan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Tukemalla ydinalan tutkimusta yhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma, jäljempänä ”Euratom-ohjelma”, edistää [...] annetulla asetuksella (EU) N:o XX/XXXX perustetun tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020, jäljempänä ”Horisontti 2020 -puiteohjelma”, tavoitteiden saavuttamista ja helpottaa Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa sekä eurooppalaisen tutkimusalueen luomista ja toimintaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Tukemalla ydinalan tutkimusta yhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma, jäljempänä ”Euratom-ohjelma”, edistää [...] annetulla asetuksella (EU) N:o XX/XXXX perustetun tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020, jäljempänä ”Horisontti 2020 -puiteohjelma”, tavoitteiden saavuttamista ja helpottaa Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa sekä eurooppalaisen tutkimusalueen luomista ja toimintaa.

| (3) | Tukemalla ydinalan tutkimusta
  ja innovoinnin huippuosaamista
  yhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma, jäljempänä ”Euratom-ohjelma”, edistää [...] annetulla asetuksella (EU) N:o .../... perustetun tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020, jäljempänä ”Horisontti 2020 -puiteohjelma”, tavoitteiden saavuttamista ja helpottaa Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa sekä eurooppalaisen tutkimusalueen luomista ja toimintaa
  sekä edistää Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelma) täytäntöönpanoa. Lisäksi Euratom-ohjelman avulla olisi pyrittävä lisäämään rakennerahastojen varojen käyttöä ydinalan tutkimuksessa ja varmistamaan, että varat käytetään tutkimusta koskevien unionin painopisteiden mukaisesti tinkimättä huippuosaamisen periaatteesta. |
| --- | --- |

(3)

Tukemalla ydinalan tutkimusta
  ja innovoinnin huippuosaamista
  yhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma, jäljempänä ”Euratom-ohjelma”, edistää [...] annetulla asetuksella (EU) N:o .../... perustetun tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020, jäljempänä ”Horisontti 2020 -puiteohjelma”, tavoitteiden saavuttamista ja helpottaa Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa sekä eurooppalaisen tutkimusalueen luomista ja toimintaa
  sekä edistää Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelma) täytäntöönpanoa. Lisäksi Euratom-ohjelman avulla olisi pyrittävä lisäämään rakennerahastojen varojen käyttöä ydinalan tutkimuksessa ja varmistamaan, että varat käytetään tutkimusta koskevien unionin painopisteiden mukaisesti tinkimättä huippuosaamisen periaatteesta.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 a) | Euratomin seitsemännen puiteohjelman (2007–2011) mukaisesti käynnistettiin kolme tärkeää eurooppalaista ydintieteen ja -teknologian yhteistyöaloitetta. Ne ovat kestävän ydinenergian teknologiayhteisö (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform, SNETP), geologisen loppusijoituksen toteutusta käsittelevä teknologiayhteisö (Implementing Geological Disposal Technology Platform, IGDTP) ja eurooppalainen tieteidenvälinen matala-annosaloite (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative, MELODI). Sekä SNETP että IGDTP vastaavat SET-suunnitelman tavoitteita. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 a)

Euratomin seitsemännen puiteohjelman (2007–2011) mukaisesti käynnistettiin kolme tärkeää eurooppalaista ydintieteen ja -teknologian yhteistyöaloitetta. Ne ovat kestävän ydinenergian teknologiayhteisö (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform, SNETP), geologisen loppusijoituksen toteutusta käsittelevä teknologiayhteisö (Implementing Geological Disposal Technology Platform, IGDTP) ja eurooppalainen tieteidenvälinen matala-annosaloite (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative, MELODI). Sekä SNETP että IGDTP vastaavat SET-suunnitelman tavoitteita.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Ydinenergia voi potentiaalisesti vaikuttaa energiahuoltoon ja taloudelliseen kehitykseen, mutta toisaalta vakavat ydinonnettomuudet voivat vaarantaa ihmisten terveyden.
  Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelmassa
  olisi sen vuoksi kiinnitettävä mahdollisimman
  suurta
  huomiota
  ydinturvallisuuden ja tarvittaessa turva- ja varmuusjärjestelyjen näkökohtiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Ydinenergia voi potentiaalisesti vaikuttaa energiahuoltoon ja taloudelliseen kehitykseen, mutta toisaalta vakavat ydinonnettomuudet voivat vaarantaa ihmisten terveyden.
  Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelmassa
  olisi sen vuoksi kiinnitettävä mahdollisimman
  suurta
  huomiota
  ydinturvallisuuden ja tarvittaessa turva- ja varmuusjärjestelyjen näkökohtiin.

| (4) | Ydinenergia voi potentiaalisesti vaikuttaa energiahuoltoon ja taloudelliseen kehitykseen, mutta toisaalta vakavat ydinonnettomuudet
  , ydinaseiden leviäminen sekä ydinterrorismi ja muu vahingonteko
  voivat vaarantaa ihmisten terveyden.
  Euratom-ohjelmassa
  olisi sen vuoksi kiinnitettävä mahdollisimman
  paljon
  huomiota
  ydinturvallisuuteen ja tarvittaessa, osana Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) työtä, turva- ja varmuusjärjestelyihin. Huomiota olisi kiinnitettävä myös unionin rajanaapureina oleviin kolmansiin maihin sekä ydinturvallisuuden rajatylittäviin näkökohtiin, jotka korostavat unionin lisäarvoa. |
| --- | --- |

(4)

Ydinenergia voi potentiaalisesti vaikuttaa energiahuoltoon ja taloudelliseen kehitykseen, mutta toisaalta vakavat ydinonnettomuudet
  , ydinaseiden leviäminen sekä ydinterrorismi ja muu vahingonteko
  voivat vaarantaa ihmisten terveyden.
  Euratom-ohjelmassa
  olisi sen vuoksi kiinnitettävä mahdollisimman
  paljon
  huomiota
  ydinturvallisuuteen ja tarvittaessa, osana Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) työtä, turva- ja varmuusjärjestelyihin. Huomiota olisi kiinnitettävä myös unionin rajanaapureina oleviin kolmansiin maihin sekä ydinturvallisuuden rajatylittäviin näkökohtiin, jotka korostavat unionin lisäarvoa.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 a) | Kestävää ydinfissiota koskevan eurooppalaisen teollisuusaloitteen (ESNII) tavoitteena on suljettua polttoainekiertoa käyttävien neljännen sukupolven nopeiden reaktorien hyödyntäminen viimeistään vuonna 2040. Se kattaa kolme keskeistä hanketta: ASTRID-prototyyppi (natriumjäähdytteinen), ALLEGRO-demonstraatio (kaasujäähdytteinen) ja MYRRHA-teknologiakoelaitos (lyijyjäähdytteinen). |

Komission teksti

Tarkistus

(4 a)

Kestävää ydinfissiota koskevan eurooppalaisen teollisuusaloitteen (ESNII) tavoitteena on suljettua polttoainekiertoa käyttävien neljännen sukupolven nopeiden reaktorien hyödyntäminen viimeistään vuonna 2040. Se kattaa kolme keskeistä hanketta: ASTRID-prototyyppi (natriumjäähdytteinen), ALLEGRO-demonstraatio (kaasujäähdytteinen) ja MYRRHA-teknologiakoelaitos (lyijyjäähdytteinen).

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Koska kaikilla jäsenvaltioilla on ydinlaitoksia tai ne käyttävät radioaktiivisia materiaaleja erityisesti lääketieteellisiin tarkoituksiin, neuvosto on todennut 2 päivänä joulukuuta 2008 antamissaan päätelmissä, että ydinalan osaamista on pidettävä jatkuvasti yllä erityisesti asianmukaisella koulutuksella, joka kytkeytyy tutkimukseen
  ja jota
  koordinoidaan yhteisön tasolla. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Koska kaikilla jäsenvaltioilla on ydinlaitoksia tai ne käyttävät radioaktiivisia materiaaleja erityisesti lääketieteellisiin tarkoituksiin, neuvosto on todennut 2 päivänä joulukuuta 2008 antamissaan päätelmissä, että ydinalan osaamista on pidettävä jatkuvasti yllä erityisesti asianmukaisella koulutuksella, joka kytkeytyy tutkimukseen
  ja jota
  koordinoidaan yhteisön tasolla.

| (5) | Koska kaikilla jäsenvaltioilla on ydinlaitoksia tai ne käyttävät radioaktiivisia materiaaleja erityisesti lääketieteellisiin tarkoituksiin, neuvosto on todennut 2 päivänä joulukuuta 2008 antamissaan päätelmissä, että ydinalan osaamista on pidettävä jatkuvasti yllä erityisesti asianmukaisella koulutuksella, joka kytkeytyy tutkimukseen
  , sekä parantamalla työoloja, joita
  koordinoidaan yhteisön tasolla. |
| --- | --- |

(5)

Koska kaikilla jäsenvaltioilla on ydinlaitoksia tai ne käyttävät radioaktiivisia materiaaleja erityisesti lääketieteellisiin tarkoituksiin, neuvosto on todennut 2 päivänä joulukuuta 2008 antamissaan päätelmissä, että ydinalan osaamista on pidettävä jatkuvasti yllä erityisesti asianmukaisella koulutuksella, joka kytkeytyy tutkimukseen
  , sekä parantamalla työoloja, joita
  koordinoidaan yhteisön tasolla.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Allekirjoittamalla sopimuksen ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamisesta yhteisö on sitoutunut osallistumaan ITERin rakentamiseen ja tulevaan käyttöön. Yhteisön osuutta hallinnoidaan 27 päivänä maaliskuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten perustetun eurooppalaisen yhteisyrityksen, jäljempänä ”Fusion for Energy -yhteisyritys”, kautta. Fusion for Energy -yhteisyrityksen toimia, mukaan lukien ITER, säännellään erillisellä säädöksellä. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Allekirjoittamalla sopimuksen ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamisesta yhteisö on sitoutunut osallistumaan ITERin rakentamiseen ja tulevaan käyttöön. Yhteisön osuutta hallinnoidaan 27 päivänä maaliskuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten perustetun eurooppalaisen yhteisyrityksen, jäljempänä ”Fusion for Energy -yhteisyritys”, kautta. Fusion for Energy -yhteisyrityksen toimia, mukaan lukien ITER, säännellään erillisellä säädöksellä.

| (6) | Allekirjoittamalla sopimuksen ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamisesta yhteisö on sitoutunut osallistumaan ITERin rakentamiseen ja tulevaan käyttöön. Yhteisön osuutta hallinnoidaan 27 päivänä maaliskuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten perustetun eurooppalaisen yhteisyrityksen, jäljempänä ”Fusion for Energy -yhteisyritys”, kautta. Fusion for Energy -yhteisyrityksen toimia, mukaan lukien ITER, säännellään erillisellä säädöksellä
  , millä varmistetaan, että ITER-hankkeen rahoitus otetaan monivuotisesta rahoituskehyksestä ja samalla vahvistetaan unionin talousarviosta vuosina 2014–2018 nimenomaan tähän tarkoitukseen maksettavan avustuksen enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(6)

Allekirjoittamalla sopimuksen ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamisesta yhteisö on sitoutunut osallistumaan ITERin rakentamiseen ja tulevaan käyttöön. Yhteisön osuutta hallinnoidaan 27 päivänä maaliskuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten perustetun eurooppalaisen yhteisyrityksen, jäljempänä ”Fusion for Energy -yhteisyritys”, kautta. Fusion for Energy -yhteisyrityksen toimia, mukaan lukien ITER, säännellään erillisellä säädöksellä
  , millä varmistetaan, että ITER-hankkeen rahoitus otetaan monivuotisesta rahoituskehyksestä ja samalla vahvistetaan unionin talousarviosta vuosina 2014–2018 nimenomaan tähän tarkoitukseen maksettavan avustuksen enimmäismäärä.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Jotta voitaisiin täydentää unionin muita tulevien vuosikymmenten painopisteitä, Euratom-ohjelman mukaisella ydinfission tutkimuskehyksellä olisi tuettava unionin nykyisiä tavoitteita ja ehdotuksia, kuten SET-suunnitelmaa sekä energia-alan etenemissuunnitelmaa 2050. Kehyksellä olisi tuettava myös ESNII-aloitetta. Lisäksi sen olisi mahdollisuuksien mukaan täydennettävä unionin yleisempiä ehdotuksia, jotka koskevat yhteistyötä kolmansien maiden kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 a)

Jotta voitaisiin täydentää unionin muita tulevien vuosikymmenten painopisteitä, Euratom-ohjelman mukaisella ydinfission tutkimuskehyksellä olisi tuettava unionin nykyisiä tavoitteita ja ehdotuksia, kuten SET-suunnitelmaa sekä energia-alan etenemissuunnitelmaa 2050. Kehyksellä olisi tuettava myös ESNII-aloitetta. Lisäksi sen olisi mahdollisuuksien mukaan täydennettävä unionin yleisempiä ehdotuksia, jotka koskevat yhteistyötä kolmansien maiden kanssa.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Jotta fuusiosta voi tulla uskottava vaihtoehto kaupallisessa energiantuotannossa, on ensinnäkin tarpeen huolehtia siitä, että ITERin rakentaminen saatetaan päätökseen ja sen toiminta aloitetaan onnistuneesti ja aikataulun mukaisesti. Toiseksi on tarpeen laatia kunnianhimoinen mutta realistinen etenemissuunnitelma sähkötuotannon aloittamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää Euroopan fuusio-ohjelman uudelleensuuntaamista siten, että siinä keskitytään enemmän ITERiä tukeviin toimiin.
  Tämä rationalisointi olisi toteutettava vaarantamatta
  Euroopan
  johtajuutta fuusiotutkimusyhteisössä. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Jotta fuusiosta voi tulla uskottava vaihtoehto kaupallisessa energiantuotannossa, on ensinnäkin tarpeen huolehtia siitä, että ITERin rakentaminen saatetaan päätökseen ja sen toiminta aloitetaan onnistuneesti ja aikataulun mukaisesti. Toiseksi on tarpeen laatia kunnianhimoinen mutta realistinen etenemissuunnitelma sähkötuotannon aloittamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää Euroopan fuusio-ohjelman uudelleensuuntaamista siten, että siinä keskitytään enemmän ITERiä tukeviin toimiin.
  Tämä rationalisointi olisi toteutettava vaarantamatta
  Euroopan
  johtajuutta fuusiotutkimusyhteisössä.

| (7) | Jotta fuusiosta voi tulla uskottava vaihtoehto kaupallisessa energiantuotannossa, on ensinnäkin tarpeen huolehtia siitä, että ITERin rakentaminen saatetaan päätökseen ja sen toiminta aloitetaan onnistuneesti ja aikataulun mukaisesti
  , ja tukea edelleen toimia, jotka liittyvät nykyisiin liitännäis- ja lisähankkeisiin, kuten Joint European Torus -yhteishankkeeseen (JET)
  . Toiseksi on tarpeen laatia kunnianhimoinen mutta realistinen etenemissuunnitelma sähkötuotannon aloittamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää Euroopan fuusio-ohjelman uudelleensuuntaamista siten, että siinä keskitytään enemmän ITERiä tukeviin toimiin
  ja varmistetaan sen rahoitus monivuotisesta rahoituskehyksestä kattavasti ja avoimesti
  .
  Takaamalla rahoitus monivuotisesta rahoituskehyksestä taataan unionin sitoutuminen hankkeen onnistumiseen pitkällä aikavälillä ja estetään kustannusten suhteeton kasvu sen jälkeen.
  Euroopan
  johtajuuden säilyttäminen fuusiotutkimusyhteisössä on yksi Euratom-ohjelman keskeisistä tavoitteista. |
| --- | --- |

(7)

Jotta fuusiosta voi tulla uskottava vaihtoehto kaupallisessa energiantuotannossa, on ensinnäkin tarpeen huolehtia siitä, että ITERin rakentaminen saatetaan päätökseen ja sen toiminta aloitetaan onnistuneesti ja aikataulun mukaisesti
  , ja tukea edelleen toimia, jotka liittyvät nykyisiin liitännäis- ja lisähankkeisiin, kuten Joint European Torus -yhteishankkeeseen (JET)
  . Toiseksi on tarpeen laatia kunnianhimoinen mutta realistinen etenemissuunnitelma sähkötuotannon aloittamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää Euroopan fuusio-ohjelman uudelleensuuntaamista siten, että siinä keskitytään enemmän ITERiä tukeviin toimiin
  ja varmistetaan sen rahoitus monivuotisesta rahoituskehyksestä kattavasti ja avoimesti
  .
  Takaamalla rahoitus monivuotisesta rahoituskehyksestä taataan unionin sitoutuminen hankkeen onnistumiseen pitkällä aikavälillä ja estetään kustannusten suhteeton kasvu sen jälkeen.
  Euroopan
  johtajuuden säilyttäminen fuusiotutkimusyhteisössä on yksi Euratom-ohjelman keskeisistä tavoitteista.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC)
  olisi edelleen tarjottava riippumatonta asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknologista tukea yhteisön politiikkojen laatimiselle, kehittämiselle, täytäntöönpanolle ja seurannalle erityisesti ydinturvallisuuteen ja turva- ja varmuusjärjestelyihin liittyvässä tutkimuksessa ja koulutuksessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC)
  olisi edelleen tarjottava riippumatonta asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknologista tukea yhteisön politiikkojen laatimiselle, kehittämiselle, täytäntöönpanolle ja seurannalle erityisesti ydinturvallisuuteen ja turva- ja varmuusjärjestelyihin liittyvässä tutkimuksessa ja koulutuksessa.

| (8) | JCR:n
  olisi edelleen tarjottava riippumatonta asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknologista tukea yhteisön politiikkojen
  ja tarvittaessa kansainvälisten politiikkojen
  laatimiselle, kehittämiselle, täytäntöönpanolle ja seurannalle erityisesti ydinturvallisuuteen ja turva- ja varmuusjärjestelyihin liittyvässä tutkimuksessa ja koulutuksessa.
  Tämän tuen osalta sen olisi noudatettava suuntaviivoja, jotka unionin toimielimet laativat erityisesti ydinvoimalaitosten stressitestien perusteella. |
| --- | --- |

(8)

JCR:n
  olisi edelleen tarjottava riippumatonta asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknologista tukea yhteisön politiikkojen
  ja tarvittaessa kansainvälisten politiikkojen
  laatimiselle, kehittämiselle, täytäntöönpanolle ja seurannalle erityisesti ydinturvallisuuteen ja turva- ja varmuusjärjestelyihin liittyvässä tutkimuksessa ja koulutuksessa.
  Tämän tuen osalta sen olisi noudatettava suuntaviivoja, jotka unionin toimielimet laativat erityisesti ydinvoimalaitosten stressitestien perusteella.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Kukin jäsenvaltio päättää itse, hyödyntääkö se ydinvoimaa. Unionin tehtävänä on kehittää kaikkien jäsenvaltioidensa etua palveleva kehys, jolla tuetaan yhteistä ydinfissioteknologioiden pioneeritutkimusta ja niihin liittyvän tietämyksen luomista ja säilyttämistä ja jossa kiinnitetään erityistä huomiota turvallisuuteen, turva- ja varmuusjärjestelyihin, säteilysuojeluun ja ydinaseiden leviämisen estämiseen. Tämä edellyttää puolueetonta tutkimustietoa, jonka tuottamiseen JRC voi osallistua keskeisellä tavalla. Tämä tuodaan esille komission tiedonannossa Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni, jossa komissio ilmaisee aikeensa hankkia entistä vankempaa tutkimustietoa poliittisen päätöksenteon perustaksi hyödyntämällä JRC:tä. JRC aikoo vastata tähän haasteeseen keskittämällä ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan tutkimuksensa unionin politiikan painopisteisiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Kukin jäsenvaltio päättää itse, hyödyntääkö se ydinvoimaa. Unionin tehtävänä on kehittää kaikkien jäsenvaltioidensa etua palveleva kehys, jolla tuetaan yhteistä ydinfissioteknologioiden pioneeritutkimusta ja niihin liittyvän tietämyksen luomista ja säilyttämistä ja jossa kiinnitetään erityistä huomiota turvallisuuteen, turva- ja varmuusjärjestelyihin, säteilysuojeluun ja ydinaseiden leviämisen estämiseen. Tämä edellyttää puolueetonta tutkimustietoa, jonka tuottamiseen JRC voi osallistua keskeisellä tavalla. Tämä tuodaan esille komission tiedonannossa Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni, jossa komissio ilmaisee aikeensa hankkia entistä vankempaa tutkimustietoa poliittisen päätöksenteon perustaksi hyödyntämällä JRC:tä. JRC aikoo vastata tähän haasteeseen keskittämällä ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan tutkimuksensa unionin politiikan painopisteisiin.

| (10) | Kukin jäsenvaltio päättää itse, hyödyntääkö se ydinvoimaa. Unionin tehtävänä on kehittää kaikkien jäsenvaltioidensa etua palveleva kehys, jolla tuetaan yhteistä ydinfissioteknologioiden
  ja etenkin uuden sukupolven fissioreaktoreiden
  pioneeritutkimusta ja niihin liittyvän tietämyksen luomista ja säilyttämistä ja jossa kiinnitetään erityistä huomiota turvallisuuteen, turva- ja varmuusjärjestelyihin
  ja
  säteilysuojeluun
  , myös niiden henkilöiden työolojen parantamiseen, jotka työskentelevät suoraan ydinaineiden parissa, sekä ydinvoimaloiden poistamiseen käytöstä
  ja ydinaseiden leviämisen estämiseen. Tämä edellyttää puolueetonta tutkimustietoa, jonka tuottamiseen JRC voi osallistua keskeisellä tavalla. Tämä tuodaan esille komission tiedonannossa Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni, jossa komissio ilmaisee aikeensa hankkia entistä vankempaa tutkimustietoa poliittisen päätöksenteon perustaksi hyödyntämällä JRC:tä. JRC aikoo vastata tähän haasteeseen keskittämällä ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan tutkimuksensa unionin politiikan painopisteisiin.
  Tutkimuksen täsmällisen luonteen olisi määräydyttävä niiden suuntaviivojen mukaisesti, jotka unionin toimielimet laativat erityisesti ydinvoimalaitosten stressitestien perusteella. |
| --- | --- |

(10)

Kukin jäsenvaltio päättää itse, hyödyntääkö se ydinvoimaa. Unionin tehtävänä on kehittää kaikkien jäsenvaltioidensa etua palveleva kehys, jolla tuetaan yhteistä ydinfissioteknologioiden
  ja etenkin uuden sukupolven fissioreaktoreiden
  pioneeritutkimusta ja niihin liittyvän tietämyksen luomista ja säilyttämistä ja jossa kiinnitetään erityistä huomiota turvallisuuteen, turva- ja varmuusjärjestelyihin
  ja
  säteilysuojeluun
  , myös niiden henkilöiden työolojen parantamiseen, jotka työskentelevät suoraan ydinaineiden parissa, sekä ydinvoimaloiden poistamiseen käytöstä
  ja ydinaseiden leviämisen estämiseen. Tämä edellyttää puolueetonta tutkimustietoa, jonka tuottamiseen JRC voi osallistua keskeisellä tavalla. Tämä tuodaan esille komission tiedonannossa Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni, jossa komissio ilmaisee aikeensa hankkia entistä vankempaa tutkimustietoa poliittisen päätöksenteon perustaksi hyödyntämällä JRC:tä. JRC aikoo vastata tähän haasteeseen keskittämällä ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan tutkimuksensa unionin politiikan painopisteisiin.
  Tutkimuksen täsmällisen luonteen olisi määräydyttävä niiden suuntaviivojen mukaisesti, jotka unionin toimielimet laativat erityisesti ydinvoimalaitosten stressitestien perusteella.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 a) | Koska Euroopan kansalaisten on pysyttävä unionin tason keskustelujen ytimessä, Euroopan parlamentin osallistumista Euratom-ohjelmaa koskeviin keskusteluihin ja päätöksentekoon olisi lisättävä. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 a)

Koska Euroopan kansalaisten on pysyttävä unionin tason keskustelujen ytimessä, Euroopan parlamentin osallistumista Euratom-ohjelmaa koskeviin keskusteluihin ja päätöksentekoon olisi lisättävä.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Jotta voitaisiin tiivistää tieteen ja yhteiskunnan välisiä suhteita ja vahvistaa kansalaisten luottamusta tieteeseen, Euratom-ohjelmassa olisi edesautettava kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan asiantuntevaa osallistumista tutkimus- ja innovaatiokysymyksiin edistämällä tiedekasvatusta, asettamalla tieteellinen tietämys helpommin saataville, kehittämällä vastuullisia tutkimus- ja innovaatiolinjauksia, joissa otetaan huomioon kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan huolenaiheet ja odotukset, sekä helpottamalla kansalaisten osallistumista Euratom-ohjelman toimiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Jotta voitaisiin tiivistää tieteen ja yhteiskunnan välisiä suhteita ja vahvistaa kansalaisten luottamusta tieteeseen, Euratom-ohjelmassa olisi edesautettava kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan asiantuntevaa osallistumista tutkimus- ja innovaatiokysymyksiin edistämällä tiedekasvatusta, asettamalla tieteellinen tietämys helpommin saataville, kehittämällä vastuullisia tutkimus- ja innovaatiolinjauksia, joissa otetaan huomioon kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan huolenaiheet ja odotukset, sekä helpottamalla kansalaisten osallistumista Euratom-ohjelman toimiin.

| (11) | Jotta voitaisiin tiivistää tieteen ja yhteiskunnan välisiä suhteita ja vahvistaa kansalaisten luottamusta tieteeseen, Euratom-ohjelmassa olisi edesautettava kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan asiantuntevaa osallistumista tutkimus- ja innovaatiokysymyksiin edistämällä tiedekasvatusta, asettamalla tieteellinen tietämys helpommin saataville, kehittämällä vastuullisia tutkimus- ja innovaatiolinjauksia, joissa otetaan huomioon kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan huolenaiheet ja odotukset, sekä helpottamalla kansalaisten osallistumista Euratom-ohjelman toimiin.
  Tähän olisi sisällyttävä se, että tiede- ja tutkimusalan uramahdollisuuksista tehdään houkuttelevia tulevan tutkijasukupolven edustajille erityisesti, jos nämä kuuluvat tutkimuksen alalla aliedustettuihin ryhmiin. Kansalaisten asiantunteva osallistuminen Euratom-ohjelmaan liittyviin asioihin edellyttää, että Euroopan kansalaisia edustava Euroopan parlamentti otetaan siihen entistä tiiviimmin mukaan. |
| --- | --- |

(11)

Jotta voitaisiin tiivistää tieteen ja yhteiskunnan välisiä suhteita ja vahvistaa kansalaisten luottamusta tieteeseen, Euratom-ohjelmassa olisi edesautettava kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan asiantuntevaa osallistumista tutkimus- ja innovaatiokysymyksiin edistämällä tiedekasvatusta, asettamalla tieteellinen tietämys helpommin saataville, kehittämällä vastuullisia tutkimus- ja innovaatiolinjauksia, joissa otetaan huomioon kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan huolenaiheet ja odotukset, sekä helpottamalla kansalaisten osallistumista Euratom-ohjelman toimiin.
  Tähän olisi sisällyttävä se, että tiede- ja tutkimusalan uramahdollisuuksista tehdään houkuttelevia tulevan tutkijasukupolven edustajille erityisesti, jos nämä kuuluvat tutkimuksen alalla aliedustettuihin ryhmiin. Kansalaisten asiantunteva osallistuminen Euratom-ohjelmaan liittyviin asioihin edellyttää, että Euroopan kansalaisia edustava Euroopan parlamentti otetaan siihen entistä tiiviimmin mukaan.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Euratom-ohjelman
  olisi
  osaltaan lisättävä
  tutkijan ammatin houkuttelevuutta unionissa. Eurooppalainen tutkijoiden peruskirja ja tutkijoiden työhönoton säännöstö sekä eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa määritellyt muut asiaan liittyvät ohjeet olisi otettava asianmukaisesti huomioon kunnioittaen kuitenkin niiden vapaaehtoista luonnetta. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Euratom-ohjelman
  olisi
  osaltaan lisättävä
  tutkijan ammatin houkuttelevuutta unionissa. Eurooppalainen tutkijoiden peruskirja ja tutkijoiden työhönoton säännöstö sekä eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa määritellyt muut asiaan liittyvät ohjeet olisi otettava asianmukaisesti huomioon kunnioittaen kuitenkin niiden vapaaehtoista luonnetta.

| (13) | Euratom-ohjelmalla
  olisi
  pyrittävä edistämään
  tutkijan ammatin houkuttelevuutta unionissa
  , sillä ohjelman yleisenä tavoitteena on paitsi lisätä tieteen näkyvyyttä yhteiskunnassa myös ehkäistä erityistaitojen puutetta unionissa ja ”aivovuotoa” unionista kolmansiin maihin
  .
  Vaikka unionissa on nykyään runsaasti asiantuntemusta, on erittäin tärkeää tarjota ydintutkimuksen uudelle tutkijasukupolvelle koulutusta, joka kattaa kaikki ydintutkimuksen osa-alueet. Euratom-ohjelmalla olisi myös pyrittävä tarjoamaan kaikilla tasoilla eurooppalaista lisäarvoa kaikille niille, jotka haluavat osallistua ydintutkimukseen.
  Eurooppalainen tutkijoiden peruskirja ja tutkijoiden työhönoton säännöstö sekä eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa määritellyt muut asiaan liittyvät ohjeet olisi otettava asianmukaisesti huomioon kunnioittaen kuitenkin niiden vapaaehtoista luonnetta. |
| --- | --- |

(13)

Euratom-ohjelmalla
  olisi
  pyrittävä edistämään
  tutkijan ammatin houkuttelevuutta unionissa
  , sillä ohjelman yleisenä tavoitteena on paitsi lisätä tieteen näkyvyyttä yhteiskunnassa myös ehkäistä erityistaitojen puutetta unionissa ja ”aivovuotoa” unionista kolmansiin maihin
  .
  Vaikka unionissa on nykyään runsaasti asiantuntemusta, on erittäin tärkeää tarjota ydintutkimuksen uudelle tutkijasukupolvelle koulutusta, joka kattaa kaikki ydintutkimuksen osa-alueet. Euratom-ohjelmalla olisi myös pyrittävä tarjoamaan kaikilla tasoilla eurooppalaista lisäarvoa kaikille niille, jotka haluavat osallistua ydintutkimukseen.
  Eurooppalainen tutkijoiden peruskirja ja tutkijoiden työhönoton säännöstö sekä eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa määritellyt muut asiaan liittyvät ohjeet olisi otettava asianmukaisesti huomioon kunnioittaen kuitenkin niiden vapaaehtoista luonnetta.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Euratom-ohjelmasta tuettavissa tutkimus- ja innovointitoimissa
  olisi
  kunnioitettava eettisiä
  perusperiaatteita
  . Ohjelmassa olisi otettava huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot. Tutkimustoiminnassa olisi myös otettava huomioon SEUT-sopimuksen 13 artikla ja vähennettävä eläinten käyttöä tutkimuksissa ja kokeissa
  pyrkien viime kädessä sen lopettamiseen kokonaan
  . Kaikki toimet olisi toteutettava siten, että varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Euratom-ohjelmasta tuettavissa tutkimus- ja innovointitoimissa
  olisi
  kunnioitettava eettisiä
  perusperiaatteita
  . Ohjelmassa olisi otettava huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot. Tutkimustoiminnassa olisi myös otettava huomioon SEUT-sopimuksen 13 artikla ja vähennettävä eläinten käyttöä tutkimuksissa ja kokeissa
  pyrkien viime kädessä sen lopettamiseen kokonaan
  . Kaikki toimet olisi toteutettava siten, että varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.

| (15) | Euratom-ohjelmasta tuettavissa tutkimus- ja innovointitoimissa
  on
  kunnioitettava eettisiä
  periaatteita
  . Ohjelmassa olisi otettava huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot. Tutkimustoiminnassa olisi myös otettava huomioon SEUT-sopimuksen 13 artikla ja
  korvattava ja
  vähennettävä eläinten käyttöä tutkimuksissa ja kokeissa
  ja korjattava sen epäkohtia
  . Kaikki toimet olisi toteutettava siten, että varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. |
| --- | --- |

(15)

Euratom-ohjelmasta tuettavissa tutkimus- ja innovointitoimissa
  on
  kunnioitettava eettisiä
  periaatteita
  . Ohjelmassa olisi otettava huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot. Tutkimustoiminnassa olisi myös otettava huomioon SEUT-sopimuksen 13 artikla ja
  korvattava ja
  vähennettävä eläinten käyttöä tutkimuksissa ja kokeissa
  ja korjattava sen epäkohtia
  . Kaikki toimet olisi toteutettava siten, että varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Suurempaan vaikutukseen olisi myös pyrittävä yhdistämällä Euratom-ohjelman ja yksityisen sektorin rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää Euroopan laajempia kilpailukykytavoitteita. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pienten ja keskisuurten yritysten osallistumiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Suurempaan vaikutukseen olisi myös pyrittävä yhdistämällä Euratom-ohjelman ja yksityisen sektorin rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää Euroopan laajempia kilpailukykytavoitteita. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pienten ja keskisuurten yritysten osallistumiseen.

| (16) | Suurempaan vaikutukseen olisi myös pyrittävä yhdistämällä Euratom-ohjelman ja yksityisen sektorin rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää Euroopan laajempia kilpailukykytavoitteita. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pienten ja keskisuurten yritysten
  (pk-yritysten)
  osallistumiseen.
  Ydintutkimuksen parissa työskentelevät pk-yritykset samoin kuin muiden alojen pk-yritykset olisi saatava hyödyntämään aiempaa enemmän käytettävissä olevaa unionin rahoitusta. Euratom-ohjelmalla olisi tuettava pk-yrityksiä kaikissa innovointiprosessin vaiheissa, ja erityisesti olisi tuettava markkinaläheistä toimintaa muun muassa käyttämällä innovatiivisia rahoitusvälineitä. Tällaiseen tukeen olisi sisällyttävä pk-yrityksille suunnattu rahoitusväline ja kaikki uudistetut rahoitusvälineet, joiden avulla olisi mahdollista toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä pk-yritysten täyden innovointipotentiaalin hyödyntämiseksi ja jotka otetaan käyttöön Horisontti 2020 -puiteohjelman sekä muiden vastaavien ohjelmien kuten yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (2014–2020) (COSME) kautta. |
| --- | --- |

(16)

Suurempaan vaikutukseen olisi myös pyrittävä yhdistämällä Euratom-ohjelman ja yksityisen sektorin rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää Euroopan laajempia kilpailukykytavoitteita. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pienten ja keskisuurten yritysten
  (pk-yritysten)
  osallistumiseen.
  Ydintutkimuksen parissa työskentelevät pk-yritykset samoin kuin muiden alojen pk-yritykset olisi saatava hyödyntämään aiempaa enemmän käytettävissä olevaa unionin rahoitusta. Euratom-ohjelmalla olisi tuettava pk-yrityksiä kaikissa innovointiprosessin vaiheissa, ja erityisesti olisi tuettava markkinaläheistä toimintaa muun muassa käyttämällä innovatiivisia rahoitusvälineitä. Tällaiseen tukeen olisi sisällyttävä pk-yrityksille suunnattu rahoitusväline ja kaikki uudistetut rahoitusvälineet, joiden avulla olisi mahdollista toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä pk-yritysten täyden innovointipotentiaalin hyödyntämiseksi ja jotka otetaan käyttöön Horisontti 2020 -puiteohjelman sekä muiden vastaavien ohjelmien kuten yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (2014–2020) (COSME) kautta.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Euratom-ohjelmassa olisi
  edistettävä kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä
  erityisesti
  turvallisuuden alalla yhteisen edun ja vastavuoroisen hyödyn pohjalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Euratom-ohjelmassa olisi
  edistettävä kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä
  erityisesti
  turvallisuuden alalla yhteisen edun ja vastavuoroisen hyödyn pohjalta.

| (17) | Euratom-ohjelmassa olisi erityisesti
  otettava huomioon kaikki unionin rajanaapureina olevissa kolmansissa maissa sijaitsevat ydinvoimalaitokset, erityisesti jos ne sijaitsevat luonnonkatastrofeille alttiilla alueilla. Kansainväliseen ydinenergia-alan yhteistyöhön olisi sisällyttävä asianmukaiset välineet vastavuoroisten taloudellisten velvoitteiden turvaamiseksi. Tähän on sisällyttävä myös yhteistyösopimuksia ja vastavuoroisia taloudellisia velvoitteita. |
| --- | --- |

(17)

Euratom-ohjelmassa olisi erityisesti
  otettava huomioon kaikki unionin rajanaapureina olevissa kolmansissa maissa sijaitsevat ydinvoimalaitokset, erityisesti jos ne sijaitsevat luonnonkatastrofeille alttiilla alueilla. Kansainväliseen ydinenergia-alan yhteistyöhön olisi sisällyttävä asianmukaiset välineet vastavuoroisten taloudellisten velvoitteiden turvaamiseksi. Tähän on sisällyttävä myös yhteistyösopimuksia ja vastavuoroisia taloudellisia velvoitteita.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Eurooppa-neuvosto totesi 4 päivänä helmikuuta 2011, että unionin tutkimusrahoituksessa on tarpeen omaksua uusi lähestymistapa valvontaan ja riskinhallintaan, ja peräänkuulutti uudenlaista tasapainoa yhtäältä luottamuksen ja valvonnan sekä toisaalta riskinoton ja riskien välttämisen välille. Euroopan parlamentti peräänkuulutti tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta 11 päivänä marraskuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa hallinnoinnin ja rahoituksen käytännön yksinkertaistamista ja totesi, että unionin tutkimusrahoituksen hallinnoinnin olisi oltava osallistujiin päin selvemmin luottamukseen perustuvaa ja riskisietoisempaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Eurooppa-neuvosto totesi 4 päivänä helmikuuta 2011, että unionin tutkimusrahoituksessa on tarpeen omaksua uusi lähestymistapa valvontaan ja riskinhallintaan, ja peräänkuulutti uudenlaista tasapainoa yhtäältä luottamuksen ja valvonnan sekä toisaalta riskinoton ja riskien välttämisen välille. Euroopan parlamentti peräänkuulutti tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta 11 päivänä marraskuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa hallinnoinnin ja rahoituksen käytännön yksinkertaistamista ja totesi, että unionin tutkimusrahoituksen hallinnoinnin olisi oltava osallistujiin päin selvemmin luottamukseen perustuvaa ja riskisietoisempaa.

| (19) | Eurooppa-neuvosto totesi 4 päivänä helmikuuta 2011, että unionin tutkimusrahoituksessa on tarpeen omaksua uusi lähestymistapa valvontaan ja riskinhallintaan, ja peräänkuulutti uudenlaista tasapainoa yhtäältä luottamuksen ja valvonnan sekä toisaalta riskinoton ja riskien välttämisen välille. Euroopan parlamentti
  on useaan otteeseen vaatinut unionin tutkimus- ja innovointirahoituksen merkittävää yksinkertaistamista ja kehottanut useaan otteeseen yksinkertaistamaan merkittävästi hallinto- ja rahoituskäytäntöjä. Se
  peräänkuulutti tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta 11 päivänä marraskuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa (1) hallinnoinnin ja rahoituksen käytännön yksinkertaistamista ja totesi, että unionin tutkimusrahoituksen hallinnoinnin olisi oltava osallistujiin päin selvemmin luottamukseen perustuvaa ja riskisietoisempaa.
  Kesäkuun 8 päivänä 2011 antamassaan päätöslauselmassa

   (2)

  ”Sijoittaminen tulevaisuuteen: uusi monivuotinen rahoituskehys kilpailukykyistä, kestävää ja osallistavaa Euroopan unionia varten” Euroopan parlamentti korosti unionin tutkimus- ja innovointirahoituksen yksinkertaistamista ja tarvetta yhdistää määrärahojen lisäykseen aina rahoitukseen liittyvien menettelyjen pitkälle menevä yksinkertaistaminen. Euratom-ohjelmassa olisi myös otettava asianmukaisesti huomioon tutkijayhteisön huolenaiheet ja suositukset sellaisina kuin ne käyvät ilmi 12 päivänä marraskuuta 2010 päivätystä asiantuntijaryhmän tekemästä seitsemännen puiteohjelman väliarvioinnista sekä 9 päivänä helmikuuta 2011 annetusta komission vihreästä kirjasta ”Haasteista mahdollisuuksiin: yhteinen strategiakehys EU:n tutkimus- ja innovointirahoitukselle”. |
| --- | --- |

(19)

Eurooppa-neuvosto totesi 4 päivänä helmikuuta 2011, että unionin tutkimusrahoituksessa on tarpeen omaksua uusi lähestymistapa valvontaan ja riskinhallintaan, ja peräänkuulutti uudenlaista tasapainoa yhtäältä luottamuksen ja valvonnan sekä toisaalta riskinoton ja riskien välttämisen välille. Euroopan parlamentti
  on useaan otteeseen vaatinut unionin tutkimus- ja innovointirahoituksen merkittävää yksinkertaistamista ja kehottanut useaan otteeseen yksinkertaistamaan merkittävästi hallinto- ja rahoituskäytäntöjä. Se
  peräänkuulutti tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta 11 päivänä marraskuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa (1) hallinnoinnin ja rahoituksen käytännön yksinkertaistamista ja totesi, että unionin tutkimusrahoituksen hallinnoinnin olisi oltava osallistujiin päin selvemmin luottamukseen perustuvaa ja riskisietoisempaa.
  Kesäkuun 8 päivänä 2011 antamassaan päätöslauselmassa

   (2)

  ”Sijoittaminen tulevaisuuteen: uusi monivuotinen rahoituskehys kilpailukykyistä, kestävää ja osallistavaa Euroopan unionia varten” Euroopan parlamentti korosti unionin tutkimus- ja innovointirahoituksen yksinkertaistamista ja tarvetta yhdistää määrärahojen lisäykseen aina rahoitukseen liittyvien menettelyjen pitkälle menevä yksinkertaistaminen. Euratom-ohjelmassa olisi myös otettava asianmukaisesti huomioon tutkijayhteisön huolenaiheet ja suositukset sellaisina kuin ne käyvät ilmi 12 päivänä marraskuuta 2010 päivätystä asiantuntijaryhmän tekemästä seitsemännen puiteohjelman väliarvioinnista sekä 9 päivänä helmikuuta 2011 annetusta komission vihreästä kirjasta ”Haasteista mahdollisuuksiin: yhteinen strategiakehys EU:n tutkimus- ja innovointirahoitukselle”.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset. Tarkistetun valvontastrategian, jossa keskitytään virhemäärien alentamisen sijaan enemmänkin riskiperusteiseen valvontaan ja petostentorjuntatoimenpiteisiin, pitäisi keventää osallistujien valvontataakkaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset. Tarkistetun valvontastrategian, jossa keskitytään virhemäärien alentamisen sijaan enemmänkin riskiperusteiseen valvontaan ja petostentorjuntatoimenpiteisiin, pitäisi keventää osallistujien valvontataakkaa.

| (20) | Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava
  tarpeellisin,
  oikeasuhteisin
  ja tehokkain
  toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset. Tarkistetun valvontastrategian, jossa keskitytään virhemäärien alentamisen sijaan enemmänkin riskiperusteiseen valvontaan ja petostentorjuntatoimenpiteisiin, pitäisi keventää osallistujien valvontataakkaa. |
| --- | --- |

(20)

Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava
  tarpeellisin,
  oikeasuhteisin
  ja tehokkain
  toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset. Tarkistetun valvontastrategian, jossa keskitytään virhemäärien alentamisen sijaan enemmänkin riskiperusteiseen valvontaan ja petostentorjuntatoimenpiteisiin, pitäisi keventää osallistujien valvontataakkaa.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklan mukaan komissio vastaa Euratom-ohjelman toteuttamisesta. Komission olisi Euratom-ohjelman täytäntöönpanossa, sen suoria toimia lukuun ottamatta, käytettävä apuna jäsenvaltioiden neuvoa-antavaa komiteaa, jotta voidaan varmistaa asianmukainen koordinointi kansallisten politiikkojen kanssa tämän tutkimus- ja koulutusohjelman kattamilla aloilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklan mukaan komissio vastaa Euratom-ohjelman toteuttamisesta. Komission olisi Euratom-ohjelman täytäntöönpanossa, sen suoria toimia lukuun ottamatta, käytettävä apuna jäsenvaltioiden neuvoa-antavaa komiteaa, jotta voidaan varmistaa asianmukainen koordinointi kansallisten politiikkojen kanssa tämän tutkimus- ja koulutusohjelman kattamilla aloilla.

| (25) | Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklan mukaan komissio vastaa Euratom-ohjelman toteuttamisesta. Komission olisi Euratom-ohjelman täytäntöönpanossa, sen suoria toimia lukuun ottamatta, käytettävä apuna jäsenvaltioiden neuvoa-antavaa komiteaa, jotta voidaan varmistaa asianmukainen koordinointi kansallisten politiikkojen kanssa tämän tutkimus- ja koulutusohjelman kattamilla aloilla
  sekä edistää voimakasta synergiaa ja täydentävyyttä unionin sekä kansallisten ja alueellisten rahastojen kesken. Euroopan parlamentilla olisi oltava mahdollisuus osallistua komission toteuttamaan Euratom-ohjelman täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(25)

Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklan mukaan komissio vastaa Euratom-ohjelman toteuttamisesta. Komission olisi Euratom-ohjelman täytäntöönpanossa, sen suoria toimia lukuun ottamatta, käytettävä apuna jäsenvaltioiden neuvoa-antavaa komiteaa, jotta voidaan varmistaa asianmukainen koordinointi kansallisten politiikkojen kanssa tämän tutkimus- ja koulutusohjelman kattamilla aloilla
  sekä edistää voimakasta synergiaa ja täydentävyyttä unionin sekä kansallisten ja alueellisten rahastojen kesken. Euroopan parlamentilla olisi oltava mahdollisuus osallistua komission toteuttamaan Euratom-ohjelman täytäntöönpanoon.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (25 a) | Unionin ja jäsenvaltioiden tutkimus- ja innovointivarojen käyttöä olisi koordinoitava entistä paremmin, jotta voidaan taata täydentävyys ja lisätä tehokkuutta ja näkyvyyttä sekä parantaa talousarvioihin liittyviä synergioita. |

Komission teksti

Tarkistus

(25 a)

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (29 a) | Lissabonin sopimuksen tultua voimaan ja Euroopan parlamentin roolin vahvistuttua unionin talousarviomenettelyssä nykyistä oikeudellista kehystä olisi tarkasteltava uudelleen. |

Komission teksti

Tarkistus

(29 a)

Lissabonin sopimuksen tultua voimaan ja Euroopan parlamentin roolin vahvistuttua unionin talousarviomenettelyssä nykyistä oikeudellista kehystä olisi tarkasteltava uudelleen.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e a) | ”pienellä tai keskisuurella yrityksellä (pk-yrityksellä)” oikeussubjektia, joka täyttää mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY

   (3)

  säädetyt perusteet. |

Komission teksti

Tarkistus

(e a)

”pienellä tai keskisuurella yrityksellä (pk-yrityksellä)” oikeussubjektia, joka täyttää mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY

   (3)

  säädetyt perusteet.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Euratom-ohjelman yleisenä tavoitteena on parantaa ydinturvallisuutta, turva- ja varmuusjärjestelyjä ja säteilysuojelua
  sekä
  edistää pitkällä aikavälillä energiajärjestelmän irtautumista hiilestä turvallisella, tehokkaalla ja varmalla tavalla. Yleinen tavoite toteutetaan liitteessä I määritetyillä suorilla ja epäsuorilla toimilla, joilla pyritään tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa määriteltyihin erityistavoitteisiin. | 1.   Euratom-ohjelman yleisenä tavoitteena on parantaa ydinturvallisuutta, turva- ja varmuusjärjestelyjä ja säteilysuojelua, edistää pitkällä aikavälillä energiajärjestelmän irtautumista hiilestä turvallisella, tehokkaalla ja varmalla tavalla
  , myötävaikuttaa muihin ydintutkimukseen liittyviin tutkimusaloihin, kuten lääketieteelliseen tutkimukseen, ja taata Euroopan ydintutkimuksen tulevaisuus pitkällä aikavälillä
  . Yleinen tavoite toteutetaan liitteessä I määritetyillä suorilla ja epäsuorilla toimilla, joilla pyritään tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa määriteltyihin erityistavoitteisiin. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Euratom-ohjelman yleisenä tavoitteena on parantaa ydinturvallisuutta, turva- ja varmuusjärjestelyjä ja säteilysuojelua
  sekä
  edistää pitkällä aikavälillä energiajärjestelmän irtautumista hiilestä turvallisella, tehokkaalla ja varmalla tavalla. Yleinen tavoite toteutetaan liitteessä I määritetyillä suorilla ja epäsuorilla toimilla, joilla pyritään tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa määriteltyihin erityistavoitteisiin.

1.   Euratom-ohjelman yleisenä tavoitteena on parantaa ydinturvallisuutta, turva- ja varmuusjärjestelyjä ja säteilysuojelua, edistää pitkällä aikavälillä energiajärjestelmän irtautumista hiilestä turvallisella, tehokkaalla ja varmalla tavalla
  , myötävaikuttaa muihin ydintutkimukseen liittyviin tutkimusaloihin, kuten lääketieteelliseen tutkimukseen, ja taata Euroopan ydintutkimuksen tulevaisuus pitkällä aikavälillä
  . Yleinen tavoite toteutetaan liitteessä I määritetyillä suorilla ja epäsuorilla toimilla, joilla pyritään tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa määriteltyihin erityistavoitteisiin.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | tukea
  ydinjärjestelmien
  turvallista käyttöä; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

tukea
  ydinjärjestelmien
  turvallista käyttöä;

| (a) | tukea
  kaikkien nykyisten ja tulevien siviilialan ydinjärjestelmien
  turvallista käyttöä; |
| --- | --- |

(a)

tukea
  kaikkien nykyisten ja tulevien siviilialan ydinjärjestelmien
  turvallista käyttöä;

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | tukea ydinalan osaamisen kehittämistä ja ylläpitämistä unionin tasolla |

Komission teksti

Tarkistus

(c)

tukea ydinalan osaamisen kehittämistä ja ylläpitämistä unionin tasolla

| (c) | tukea
  toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen asianmukaisesti koulutetun henkilöstön saatavuuden varmistamiseksi, ja
  ydinalan osaamisen kehittämistä ja ylläpitämistä unionin tasolla; |
| --- | --- |

(c)

tukea
  toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen asianmukaisesti koulutetun henkilöstön saatavuuden varmistamiseksi, ja
  ydinalan osaamisen kehittämistä ja ylläpitämistä unionin tasolla;

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | edistää
  säteilysuojelua; |

Komission teksti

Tarkistus

(d)

edistää
  säteilysuojelua;

| (d) | tukea
  säteilysuojelua
  koskevaa tutkimusta ja kehittämistä; ja pyrkiä siihen, että suoraan ydinaineiden parissa työskentelevien henkilöiden työolot ovat mahdollisimman hyvät
  ; |
| --- | --- |

(d)

tukea
  säteilysuojelua
  koskevaa tutkimusta ja kehittämistä; ja pyrkiä siihen, että suoraan ydinaineiden parissa työskentelevien henkilöiden työolot ovat mahdollisimman hyvät
  ;

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d a) | edistää tutkimus- ja kehittämiskohteita (esimerkiksi seisminen mallinnus ja ytimen sulamiseen liittyvät ilmiöt), jotka perustuvat unionin stressitestien päätelmissä esitettyihin suosituksiin; |

Komission teksti

Tarkistus

(d a)

edistää tutkimus- ja kehittämiskohteita (esimerkiksi seisminen mallinnus ja ytimen sulamiseen liittyvät ilmiöt), jotka perustuvat unionin stressitestien päätelmissä esitettyihin suosituksiin;

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – d b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d b) | tukea ydinfission pitkän aikavälin kestävyyttä reaktoriajan pidentämiseen tai uusien reaktorityyppien suunnitteluun liittyvillä parannuksilla; |

Komission teksti

Tarkistus

(d b)

tukea ydinfission pitkän aikavälin kestävyyttä reaktoriajan pidentämiseen tai uusien reaktorityyppien suunnitteluun liittyvillä parannuksilla;

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | luoda perusta tuleville
  fuusiovoimalaitoksille
  kehittämällä materiaaleja, teknologioita ja konsepteja; |

Komission teksti

Tarkistus

(f)

luoda perusta tuleville
  fuusiovoimalaitoksille
  kehittämällä materiaaleja, teknologioita ja konsepteja;

| (f) | luoda perusta tuleville
  fuusio- ja fissiovoimalaitoksille
  kehittämällä materiaaleja, teknologioita ja konsepteja; |
| --- | --- |

(f)

luoda perusta tuleville
  fuusio- ja fissiovoimalaitoksille
  kehittämällä materiaaleja, teknologioita ja konsepteja;

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (g) | edistää innovointia ja teollisuuden
  kilpailukykyä
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(g)

edistää innovointia ja teollisuuden
  kilpailukykyä
  ;

| (g) | edistää innovointia ja
  Euroopan
  teollisuuden
  johtoasemaa fissio- ja fuusiotekniikan alalla
  ; |
| --- | --- |

(g)

edistää innovointia ja
  Euroopan
  teollisuuden
  johtoasemaa fissio- ja fuusiotekniikan alalla
  ;

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – g a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (g a) | tukea Horisontti 2020 -puiteohjelmassa esitettyjä kolmea painopistealuetta: huipputason tiede, teollisuuden johtoasema ja yhteiskunnalliset haasteet; |

Komission teksti

Tarkistus

(g a)

tukea Horisontti 2020 -puiteohjelmassa esitettyjä kolmea painopistealuetta: huipputason tiede, teollisuuden johtoasema ja yhteiskunnalliset haasteet;

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – h alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (h) | varmistaa yleiseurooppalaisesti merkittävien tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuudet ja käyttö |

Komission teksti

Tarkistus

(h)

varmistaa yleiseurooppalaisesti merkittävien tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuudet ja käyttö

| (h) | varmistaa yleiseurooppalaisesti merkittävien tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuudet ja käyttö
  sekä edistää uusien tällaisten infrastruktuurien kehittämistä; |
| --- | --- |

(h)

varmistaa yleiseurooppalaisesti merkittävien tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuudet ja käyttö
  sekä edistää uusien tällaisten infrastruktuurien kehittämistä;

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | parantaa ydinturvallisuutta, mukaan lukien ydinpolttoaineen ja reaktoreiden turvallisuus, ydinjätehuolto ja käytöstäpoisto sekä hätätilavalmius; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

parantaa ydinturvallisuutta, mukaan lukien ydinpolttoaineen ja reaktoreiden turvallisuus, ydinjätehuolto ja käytöstäpoisto sekä hätätilavalmius;

| (a) | parantaa ydinturvallisuutta, mukaan lukien ydinpolttoaineen ja reaktoreiden turvallisuus, ydinjätehuolto ja käytöstäpoisto, hätätilavalmius
  , suoraan ydinaineiden parissa työskentelevien henkilöiden työolot ja ydinturvallisuuteen liittyvien vaaratilanteiden välittömiin seurauksiin puuttuminen, vaikka tällaiset tilanteet olisivat epätodennäköisiä
  ; |
| --- | --- |

(a)

parantaa ydinturvallisuutta, mukaan lukien ydinpolttoaineen ja reaktoreiden turvallisuus, ydinjätehuolto ja käytöstäpoisto, hätätilavalmius
  , suoraan ydinaineiden parissa työskentelevien henkilöiden työolot ja ydinturvallisuuteen liittyvien vaaratilanteiden välittömiin seurauksiin puuttuminen, vaikka tällaiset tilanteet olisivat epätodennäköisiä
  ;

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | edistää tietämyksen hallintaa ja koulutusta; |

Komission teksti

Tarkistus

(d)

edistää tietämyksen hallintaa ja koulutusta;

| (d) | edistää tietämyksen hallintaa ja koulutusta
  ja lisätä ydintutkimuksen hyödyntämistä eurooppalaisten tieteentekijöiden keskuudessa sekä tehostaa tieteentekijöiden houkuttelemista unionin ulkopuolelta
  ; |
| --- | --- |

(d)

edistää tietämyksen hallintaa ja koulutusta
  ja lisätä ydintutkimuksen hyödyntämistä eurooppalaisten tieteentekijöiden keskuudessa sekä tehostaa tieteentekijöiden houkuttelemista unionin ulkopuolelta
  ;

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | tukea unionin politiikkaa ydinturvallisuuden ja turva- ja varmuusjärjestelyjen aloilla sekä siihen liittyvän unionin lainsäädännön kehitystä. |

Komission teksti

Tarkistus

(e)

tukea unionin politiikkaa ydinturvallisuuden ja turva- ja varmuusjärjestelyjen aloilla sekä siihen liittyvän unionin lainsäädännön kehitystä.

| (e) | tukea unionin politiikkaa ydinturvallisuuden ja turva- ja varmuusjärjestelyjen aloilla sekä siihen liittyvän unionin lainsäädännön kehitystä
  , fissioreaktoreita koskevien kansainvälisesti tunnustettujen ydinturvastandardien laatimiseen tähtäävät toimet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

(e)

tukea unionin politiikkaa ydinturvallisuuden ja turva- ja varmuusjärjestelyjen aloilla sekä siihen liittyvän unionin lainsäädännön kehitystä
  , fissioreaktoreita koskevien kansainvälisesti tunnustettujen ydinturvastandardien laatimiseen tähtäävät toimet mukaan luettuina;

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e a) | puuttua mahdolliseen ydinalan erityistaitojen puutteeseen ja ehkäistä ydinalan tutkijoiden ja ammattitaidon siirtymistä muualle; |

Komission teksti

Tarkistus

(e a)

puuttua mahdolliseen ydinalan erityistaitojen puutteeseen ja ehkäistä ydinalan tutkijoiden ja ammattitaidon siirtymistä muualle;

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta – e b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e b) | täydentää kaikkia tarvittavia turvallisuusparannuksia, joita on ehdotettu unionin ja sen rajanaapureina olevien kolmansien maiden kaikissa ydinreaktoreissa toteutettujen stressitestien perusteella. Tässä olisi keskityttävä edistämään stressitesteihin liittyvien suositusten mukaista tutkimus- ja kehittämistoimintaa; |

Komission teksti

Tarkistus

(e b)

täydentää kaikkia tarvittavia turvallisuusparannuksia, joita on ehdotettu unionin ja sen rajanaapureina olevien kolmansien maiden kaikissa ydinreaktoreissa toteutettujen stressitestien perusteella. Tässä olisi keskityttävä edistämään stressitesteihin liittyvien suositusten mukaista tutkimus- ja kehittämistoimintaa;

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta – e c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e c) | tukea Horisontti 2020 -puiteohjelman yksinkertaistamistavoitteita ja vähentää erityisesti pk-yritysten, yliopistojen ja pienempien tutkimuslaitosten hallinnollista rasitetta, joka juontuu aikaisemmista puiteohjelmista. |

Komission teksti

Tarkistus

(e c)

tukea Horisontti 2020 -puiteohjelman yksinkertaistamistavoitteita ja vähentää erityisesti pk-yritysten, yliopistojen ja pienempien tutkimuslaitosten hallinnollista rasitetta, joka juontuu aikaisemmista puiteohjelmista.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Euratom-ohjelman täytäntöönpanossa varmistetaan, että tuettavat painopistealueet ja toimet ovat merkityksellisiä muuttuvien tarpeiden kannalta ja että niissä otetaan huomioon tieteen, teknologian, innovoinnin, poliittisen päätöksenteon, markkinoiden ja yhteiskunnan muuttuva luonne. | 4.   Euratom-ohjelman täytäntöönpanossa varmistetaan, että tuettavat painopistealueet ja toimet ovat merkityksellisiä muuttuvien tarpeiden kannalta ja että niissä otetaan huomioon tieteen, teknologian, innovoinnin, poliittisen päätöksenteon, markkinoiden ja yhteiskunnan muuttuva luonne
  sekä ydinturvallisuuteen liittyvien vaaratilanteiden välittömät seuraukset, vaikka ne olisivatkin epätodennäköisiä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

4.   Euratom-ohjelman täytäntöönpanossa varmistetaan, että tuettavat painopistealueet ja toimet ovat merkityksellisiä muuttuvien tarpeiden kannalta ja että niissä otetaan huomioon tieteen, teknologian, innovoinnin, poliittisen päätöksenteon, markkinoiden ja yhteiskunnan muuttuva luonne.

4.   Euratom-ohjelman täytäntöönpanossa varmistetaan, että tuettavat painopistealueet ja toimet ovat merkityksellisiä muuttuvien tarpeiden kannalta ja että niissä otetaan huomioon tieteen, teknologian, innovoinnin, poliittisen päätöksenteon, markkinoiden ja yhteiskunnan muuttuva luonne
  sekä ydinturvallisuuteen liittyvien vaaratilanteiden välittömät seuraukset, vaikka ne olisivatkin epätodennäköisiä
  .

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Euratom-ohjelma edistää SET-suunnitelman täytäntöönpanoa. Sen epäsuorat ja suorat toimet sovitetaan yhteen kolmen nykyisen eurooppalaisen ydinenergian teknologiayhteisön (SNETP, IGDTP ja MELODI) strategisten tutkimuslinjausten kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

5 a.
     
  Euratom-ohjelma edistää SET-suunnitelman täytäntöönpanoa. Sen epäsuorat ja suorat toimet sovitetaan yhteen kolmen nykyisen eurooppalaisen ydinenergian teknologiayhteisön (SNETP, IGDTP ja MELODI) strategisten tutkimuslinjausten kanssa.

Tarkistus 101/rev2

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Euratom-ohjelman täytäntöönpanoa varten varatut rahoituspuitteet ovat
  1 788,889
  miljoonaa euroa.
  Määrä
  jakautuu seuraavasti: | 1.   
  Talousarviota koskevat kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta ... tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen

   (4)

  18 kohdan mukaisesti
  Euratom-ohjelman täytäntöönpanoa varten varatut rahoituspuitteet ovat
  1 603,329
  miljoonaa euroa.
  Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät tätä määrää ensisijaisena ohjeenaan vuotuisessa talousarviomenettelyssä. Se
  jakautuu seuraavasti: |
| a) | fuusion tutkimus- ja kehittämisohjelman epäsuorat toimet
  709,713
  miljoonaa euroa; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Euratom-ohjelman täytäntöönpanoa varten varatut rahoituspuitteet ovat
  1 788,889
  miljoonaa euroa.
  Määrä
  jakautuu seuraavasti:

1.   
  Talousarviota koskevat kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta ... tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen

   (4)

  18 kohdan mukaisesti
  Euratom-ohjelman täytäntöönpanoa varten varatut rahoituspuitteet ovat
  1 603,329
  miljoonaa euroa.
  Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät tätä määrää ensisijaisena ohjeenaan vuotuisessa talousarviomenettelyssä. Se
  jakautuu seuraavasti:

a)

fuusion tutkimus- ja kehittämisohjelman epäsuorat toimet
  709,713
  miljoonaa euroa;

| a) | fuusion tutkimus- ja kehittämisohjelman epäsuorat toimet
  636,095
  miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

a)

fuusion tutkimus- ja kehittämisohjelman epäsuorat toimet
  636,095
  miljoonaa euroa;

| b) | ydinfissiota, ydinturvallisuutta ja säteilysuojelua koskevat epäsuorat toimet
  354,857
  miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

b)

ydinfissiota, ydinturvallisuutta ja säteilysuojelua koskevat epäsuorat toimet
  354,857
  miljoonaa euroa;

| b) | ydinfissiota, ydinturvallisuutta ja säteilysuojelua koskevat epäsuorat toimet
  318,048
  miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

b)

ydinfissiota, ydinturvallisuutta ja säteilysuojelua koskevat epäsuorat toimet
  318,048
  miljoonaa euroa;

| c) | suorat toimet
  724,319
  miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

c)

suorat toimet
  724,319
  miljoonaa euroa.

| c) | suorat toimet
  649,186
  miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

c)

suorat toimet
  649,186
  miljoonaa euroa.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komission hallintomenojen osuus saa Euratom-ohjelman epäsuorien toimien toteutuksen yhteydessä olla enintään
  13,5  prosenttia
  . | Komission hallintomenojen osuus saa Euratom-ohjelman epäsuorien toimien toteutuksen yhteydessä olla enintään
  7 prosenttia
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Komission hallintomenojen osuus saa Euratom-ohjelman epäsuorien toimien toteutuksen yhteydessä olla enintään
  13,5  prosenttia
  .

Komission hallintomenojen osuus saa Euratom-ohjelman epäsuorien toimien toteutuksen yhteydessä olla enintään
  7 prosenttia
  .

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  ITER-hanke on sisällytettävä Euratom-ohjelmaan, ja se on rahoitettava täysimääräisesti ja avoimesti monivuotisesta rahoituskehyksestä. |
| | Hankkeen niitä näkökohtia, jotka eivät suoraan liity tutkimukseen ja koulutukseen, ei tarvitse sisällyttää Euratom-ohjelman rahoitukseen. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  ITER-hanke on sisällytettävä Euratom-ohjelmaan, ja se on rahoitettava täysimääräisesti ja avoimesti monivuotisesta rahoituskehyksestä.

Hankkeen niitä näkökohtia, jotka eivät suoraan liity tutkimukseen ja koulutukseen, ei tarvitse sisällyttää Euratom-ohjelman rahoitukseen.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat rajoittamatta vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymisestä annetun asetuksen säännöksiä ja toimielinten välisen sopimuksen määräyksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

1 b.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat rajoittamatta vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymisestä annetun asetuksen säännöksiä ja toimielinten välisen sopimuksen määräyksiä.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Yhteisö edistää rakennerahastojen entistä laajempaa ja yleisempää käyttöä ydinalan tutkimuksessa ja varmistaa, että varat käytetään tutkimusta koskevien unionin painopisteiden mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

4 a.
     
  Yhteisö edistää rakennerahastojen entistä laajempaa ja yleisempää käyttöä ydinalan tutkimuksessa ja varmistaa, että varat käytetään tutkimusta koskevien unionin painopisteiden mukaisesti.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Asetuksen (EU) N:o XX/2012 [osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt] mukaisesti perustettu osallistujien takuurahasto korvaa asetuksella (Euratom) N:o 1908/2006 ja asetuksella (Euratom) N:o
  XX/XX [Euratomin osallistumissäännöt 2012–2013]
  perustetut osallistujien takuurahastot ja jatkaa niiden toimintaa. | 3.   Asetuksen (EU) N:o XX/2012 [osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt] mukaisesti perustettu osallistujien takuurahasto korvaa asetuksella (Euratom) N:o 1908/2006 ja asetuksella (Euratom) N:o
  139/2012
  perustetut osallistujien takuurahastot ja jatkaa niiden toimintaa. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Asetuksen (EU) N:o XX/2012 [osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt] mukaisesti perustettu osallistujien takuurahasto korvaa asetuksella (Euratom) N:o 1908/2006 ja asetuksella (Euratom) N:o
  XX/XX [Euratomin osallistumissäännöt 2012–2013]
  perustetut osallistujien takuurahastot ja jatkaa niiden toimintaa.

3.   Asetuksen (EU) N:o XX/2012 [osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt] mukaisesti perustettu osallistujien takuurahasto korvaa asetuksella (Euratom) N:o 1908/2006 ja asetuksella (Euratom) N:o
  139/2012
  perustetut osallistujien takuurahastot ja jatkaa niiden toimintaa.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kaikki asetuksilla (Euratom) N:o 1908/2006 ja (Euratom) N:o
  XX/XX [Euratomin osallistumissäännöt (2012-2013)]
  perustetuissa osallistujien takuurahastoissa olevat summat siirretään uuteen osallistujien takuurahastoon 31 päivästä joulukuuta 2013 alkaen. Päätöksen N:o
  XX/XX [Euratom-ohjelma 2012–2013]
  mukaisten toimien osallistujat, jotka allekirjoittavat avustussopimuksen 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen, maksavat osuutensa osallistujien takuurahastoon. | Kaikki asetuksilla (Euratom) N:o 1908/2006 ja (Euratom) N:o
  139/2012
  perustetuissa osallistujien takuurahastoissa olevat summat siirretään uuteen osallistujien takuurahastoon 31 päivästä joulukuuta 2013 alkaen. Päätöksen
  2012/94/Euratom
  mukaisten toimien osallistujat, jotka allekirjoittavat avustussopimuksen 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen, maksavat osuutensa osallistujien takuurahastoon. |

Komission teksti

Tarkistus

Kaikki asetuksilla (Euratom) N:o 1908/2006 ja (Euratom) N:o
  XX/XX [Euratomin osallistumissäännöt (2012-2013)]
  perustetuissa osallistujien takuurahastoissa olevat summat siirretään uuteen osallistujien takuurahastoon 31 päivästä joulukuuta 2013 alkaen. Päätöksen N:o
  XX/XX [Euratom-ohjelma 2012–2013]
  mukaisten toimien osallistujat, jotka allekirjoittavat avustussopimuksen 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen, maksavat osuutensa osallistujien takuurahastoon.

Kaikki asetuksilla (Euratom) N:o 1908/2006 ja (Euratom) N:o
  139/2012
  perustetuissa osallistujien takuurahastoissa olevat summat siirretään uuteen osallistujien takuurahastoon 31 päivästä joulukuuta 2013 alkaen. Päätöksen
  2012/94/Euratom
  mukaisten toimien osallistujat, jotka allekirjoittavat avustussopimuksen 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen, maksavat osuutensa osallistujien takuurahastoon.

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Nykyisen ja suunnitellun innovointitutkimuksen lisäämiseen tähtääviä ohjelmia olisi muutettava siten, että myös ydintutkimus voidaan sisällyttää sovellettavien tutkimusluokkien luetteloon. Euroopan tutkimuksen koordinointikeskuksen Eurekan Eurostars-ohjelman ja Marie Curie -toimien osallistumissääntöjä olisi väljennettävä, jotta ydintutkimusta tekevät pk-yritykset voisivat osallistua niihin. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Nykyisen ja suunnitellun innovointitutkimuksen lisäämiseen tähtääviä ohjelmia olisi muutettava siten, että myös ydintutkimus voidaan sisällyttää sovellettavien tutkimusluokkien luetteloon. Euroopan tutkimuksen koordinointikeskuksen Eurekan Eurostars-ohjelman ja Marie Curie -toimien osallistumissääntöjä olisi väljennettävä, jotta ydintutkimusta tekevät pk-yritykset voisivat osallistua niihin.

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

9 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Euratom-ohjelmassa edistetään aidosti sukupuolten tasa-arvoa ja
  tutkimuksen ja innovoinnin sisällön
  sukupuoliulottuvuuden huomioon ottamista. | Euratom-ohjelmassa edistetään aidosti sukupuolten tasa-arvoa ja sukupuoliulottuvuuden huomioon ottamista
  sekä tuetaan Horisontti 2020 -puiteohjelman tavoitetta käsitellä sukupuoleen liittyviä kysymyksiä kokonaisvaltaisesti, jotta miesten ja naisten välinen epäsuhta voitaisiin poistaa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Euratom-ohjelmassa edistetään aidosti sukupuolten tasa-arvoa ja
  tutkimuksen ja innovoinnin sisällön
  sukupuoliulottuvuuden huomioon ottamista.

Euratom-ohjelmassa edistetään aidosti sukupuolten tasa-arvoa ja sukupuoliulottuvuuden huomioon ottamista
  sekä tuetaan Horisontti 2020 -puiteohjelman tavoitetta käsitellä sukupuoleen liittyviä kysymyksiä kokonaisvaltaisesti, jotta miesten ja naisten välinen epäsuhta voitaisiin poistaa
  .

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Erityisesti on otettava huomioon suhteellisuusperiaate, oikeus yksityisyyteen, oikeus henkilötietojen suojaan, oikeus
  henkilön
  fyysiseen ja psyykkiseen koskemattomuuteen, oikeus syrjimättömyyteen ja tarve varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. | Erityisesti on otettava huomioon suhteellisuusperiaate,
  ihmisarvon suojelu, ihmisen ensisijaisuuden periaate,
  oikeus yksityisyyteen, oikeus henkilötietojen suojaan, oikeus
  ihmisen
  fyysiseen ja psyykkiseen koskemattomuuteen, oikeus syrjimättömyyteen ja tarve varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. |

Komission teksti

Tarkistus

Erityisesti on otettava huomioon suhteellisuusperiaate, oikeus yksityisyyteen, oikeus henkilötietojen suojaan, oikeus
  henkilön
  fyysiseen ja psyykkiseen koskemattomuuteen, oikeus syrjimättömyyteen ja tarve varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.

Erityisesti on otettava huomioon suhteellisuusperiaate,
  ihmisarvon suojelu, ihmisen ensisijaisuuden periaate,
  oikeus yksityisyyteen, oikeus henkilötietojen suojaan, oikeus
  ihmisen
  fyysiseen ja psyykkiseen koskemattomuuteen, oikeus syrjimättömyyteen ja tarve varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kyseisessä monivuotisessa työohjelmassa otetaan myös
  huomioon olennaiset tutkimustoimet, joita toteutetaan jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten organisaatioiden toimesta. Työohjelma päivitetään tarpeen mukaan. | Kyseinen monivuotinen työohjelma toimitetaan JCR:n johtokunnalle ja esitellään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Siinä on otettava
  huomioon olennaiset tutkimustoimet, joita toteutetaan jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten organisaatioiden toimesta
  , jotta vältetään turha tutkimustoiminta Euroopassa ja hyödynnetään määrärahoja mahdollisimman hyvin
  . Työohjelma päivitetään tarpeen mukaan. |

Komission teksti

Tarkistus

Kyseisessä monivuotisessa työohjelmassa otetaan myös
  huomioon olennaiset tutkimustoimet, joita toteutetaan jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten organisaatioiden toimesta. Työohjelma päivitetään tarpeen mukaan.

Kyseinen monivuotinen työohjelma toimitetaan JCR:n johtokunnalle ja esitellään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Siinä on otettava
  huomioon olennaiset tutkimustoimet, joita toteutetaan jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten organisaatioiden toimesta
  , jotta vältetään turha tutkimustoiminta Euroopassa ja hyödynnetään määrärahoja mahdollisimman hyvin
  . Työohjelma päivitetään tarpeen mukaan.

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Työohjelmissa on otettava huomioon tieteen, teknologian ja innovoinnin nykytila unionin tasolla ja kansallisella ja kansainvälisellä tasolla sekä alan poliittisen, yhteiskunnallisen ja markkinakehityksen nykytila. Työohjelma päivitetään tarpeen mukaan. | 3.   Työohjelmissa on otettava huomioon tieteen, teknologian ja innovoinnin nykytila unionin tasolla ja kansallisella ja kansainvälisellä tasolla sekä alan poliittisen, yhteiskunnallisen ja markkinakehityksen nykytila. Työohjelmat päivitetään tarpeen mukaan
  ottaen huomioon Horisontti 2020 -puiteohjelman tavoitteet ja päämäärät
  . |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Työohjelmissa on otettava huomioon tieteen, teknologian ja innovoinnin nykytila unionin tasolla ja kansallisella ja kansainvälisellä tasolla sekä alan poliittisen, yhteiskunnallisen ja markkinakehityksen nykytila. Työohjelma päivitetään tarpeen mukaan.

3.   Työohjelmissa on otettava huomioon tieteen, teknologian ja innovoinnin nykytila unionin tasolla ja kansallisella ja kansainvälisellä tasolla sekä alan poliittisen, yhteiskunnallisen ja markkinakehityksen nykytila. Työohjelmat päivitetään tarpeen mukaan
  ottaen huomioon Horisontti 2020 -puiteohjelman tavoitteet ja päämäärät
  .

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

14 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että varmistetaan pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ”pk-yritykset”, riittävä osallistuminen ja innovaatiovaikutus Euratom-ohjelmaan. Pk-yritysten osallistumisesta on tehtävä määrällinen ja laadullinen arviointi osana arviointi- ja seurantajärjestelyjä. | 1.
     Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että varmistetaan pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ”pk-yritykset”, riittävä osallistuminen ja innovaatiovaikutus Euratom-ohjelmaan. Pk-yritysten osallistumisesta on tehtävä määrällinen ja laadullinen arviointi osana arviointi- ja seurantajärjestelyjä. |
| | 2.
     
  Euratom-ohjelmalla on tuettava kaikkia toimia, joilla pyritään vähentämään pk-yritysten hallinnollista rasitetta Horisontti 2020 -puiteohjelman tavoitteiden mukaisesti, sillä pk-yritykset ovat tärkeitä unionin taloudelle, ja ne ovat nykyään aliedustettuina ydinteollisuuden alalla. |

Komission teksti

Tarkistus

Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että varmistetaan pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ”pk-yritykset”, riittävä osallistuminen ja innovaatiovaikutus Euratom-ohjelmaan. Pk-yritysten osallistumisesta on tehtävä määrällinen ja laadullinen arviointi osana arviointi- ja seurantajärjestelyjä.

1.
     Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että varmistetaan pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ”pk-yritykset”, riittävä osallistuminen ja innovaatiovaikutus Euratom-ohjelmaan. Pk-yritysten osallistumisesta on tehtävä määrällinen ja laadullinen arviointi osana arviointi- ja seurantajärjestelyjä.

2.
     
  Euratom-ohjelmalla on tuettava kaikkia toimia, joilla pyritään vähentämään pk-yritysten hallinnollista rasitetta Horisontti 2020 -puiteohjelman tavoitteiden mukaisesti, sillä pk-yritykset ovat tärkeitä unionin taloudelle, ja ne ovat nykyään aliedustettuina ydinteollisuuden alalla.

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c a) | torjua kaikkia ydinaseiden leviämisen ja ydinmateriaalien kaupan muotoja; |

Komission teksti

Tarkistus

(c a)

torjua kaikkia ydinaseiden leviämisen ja ydinmateriaalien kaupan muotoja;

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 kohta – c b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c b) | tukea yhteisten kansainvälisten turvastandardien määrittelemiseen tähtääviä toimia; |

Komission teksti

Tarkistus

(c b)

tukea yhteisten kansainvälisten turvastandardien määrittelemiseen tähtääviä toimia;

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 kohta – c c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c c) | myötävaikuttaa tiedonvaihdon tehostamiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(c c)

myötävaikuttaa tiedonvaihdon tehostamiseen.

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – 3 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Erityistä huomiota on kiinnitettävä kaikkiin reaktoreihin ja ydinvoimalaitoksiin, jotka sijaitsevat kolmansissa maissa mutta maantieteellisesti hyvin lähellä jäsenvaltioiden aluetta, erityisesti jos tällaiset reaktorit ja laitokset sijaitsevat maantieteellisesti tai geologisesti vaarallisten paikkojen läheisyydessä. |

Komission teksti

Tarkistus

Erityistä huomiota on kiinnitettävä kaikkiin reaktoreihin ja ydinvoimalaitoksiin, jotka sijaitsevat kolmansissa maissa mutta maantieteellisesti hyvin lähellä jäsenvaltioiden aluetta, erityisesti jos tällaiset reaktorit ja laitokset sijaitsevat maantieteellisesti tai geologisesti vaarallisten paikkojen läheisyydessä.

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | aloitteet, joiden tavoitteena on lisätä tietoisuutta Euratom-ohjelmasta annettavasta rahoituksesta ja helpottaa sen hyödyntämistä erityisesti sellaisilla alueilla tai sen tyyppisten osallistujien keskuudessa, jotka ovat aliedustettuina; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

aloitteet, joiden tavoitteena on lisätä tietoisuutta Euratom-ohjelmasta annettavasta rahoituksesta ja helpottaa sen hyödyntämistä erityisesti sellaisilla alueilla tai sen tyyppisten osallistujien keskuudessa, jotka ovat aliedustettuina;

| (a) | aloitteet, joiden tavoitteena on lisätä tietoisuutta Euratom-ohjelmasta annettavasta rahoituksesta ja helpottaa sen hyödyntämistä erityisesti sellaisilla alueilla tai sen tyyppisten osallistujien keskuudessa, jotka ovat aliedustettuina
  , ja erityisesti pk-yrityksissä, jotta voidaan helpottaa niiden mahdollisuuksia hyödyntää käytettävissä olevia varoja ja niiden osallistumista tarkoituksenmukaisiin ohjelmiin. |
| --- | --- |

(a)

aloitteet, joiden tavoitteena on lisätä tietoisuutta Euratom-ohjelmasta annettavasta rahoituksesta ja helpottaa sen hyödyntämistä erityisesti sellaisilla alueilla tai sen tyyppisten osallistujien keskuudessa, jotka ovat aliedustettuina
  , ja erityisesti pk-yrityksissä, jotta voidaan helpottaa niiden mahdollisuuksia hyödyntää käytettävissä olevia varoja ja niiden osallistumista tarkoituksenmukaisiin ohjelmiin.

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 2 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Pyrkimyksistä yksinkertaistaa osallistumista on ilmoitettava kaikille osallistujille, myös pk-yrityksille ja akateemisille laitoksille. |

Komission teksti

Tarkistus

Pyrkimyksistä yksinkertaistaa osallistumista on ilmoitettava kaikille osallistujille, myös pk-yrityksille ja akateemisille laitoksille.

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia. | 1.   Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia.
  Euroopan parlamentille on ilmoitettava tällaisista toimenpiteistä. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia.

1.   Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia.
  Euroopan parlamentille on ilmoitettava tällaisista toimenpiteistä.

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän asetuksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien, alihankkijoiden ja muiden kolmansien osapuolten osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia. | 2.   
  Euroopan parlamentilla,
  komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän asetuksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien, alihankkijoiden ja muiden kolmansien osapuolten osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän asetuksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien, alihankkijoiden ja muiden kolmansien osapuolten osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia.

2.   
  Euroopan parlamentilla,
  komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän asetuksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien, alihankkijoiden ja muiden kolmansien osapuolten osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia.

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista. | 4.   Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.
  Euroopan parlamentille on ilmoitettava viipymättä tällaisten tarkastusten tuloksista. |

Komission teksti

Tarkistus

4.   Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.

4.   Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.
  Euroopan parlamentille on ilmoitettava viipymättä tällaisten tarkastusten tuloksista.

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Viimeistään
  31 päivänä toukokuuta 2017
  , ja ottaen huomioon päätöksellä 2006/970/Euratom perustettua Euratomin seitsemättä puiteohjelmaa ja päätöksellä 20XX/XX/Euratom perustettua Euratom-ohjelmaa (2012–2013) koskevan jälkiarvioinnin, joka on määrä toteuttaa vuoden 2015 loppuun mennessä, komissio tekee riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella väliarvioinnin Euratom-ohjelman tavoitteiden saavuttamisesta (tulosten ja vaikutusten saavuttamisen osalta) ja siitä, ovatko kaikki toimenpiteet edelleen tarkoituksenmukaisia, sekä voimavarojen tehokkuudesta ja käytöstä, yksinkertaistamisen lisämahdollisuuksista ja eurooppalaisesta lisäarvosta. Arvioinnissa otetaan lisäksi huomioon toimenpiteiden vaikutus älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevien unionin painopisteiden kannalta sekä aiempien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutukset. | Viimeistään
  31 päivänä toukokuuta 2016
  , ja ottaen huomioon päätöksellä 2006/970/Euratom perustettua Euratomin seitsemättä puiteohjelmaa ja päätöksellä 2012/93/Euratom perustettua Euratom-ohjelmaa (2012–2013) koskevan jälkiarvioinnin, joka on määrä toteuttaa vuoden 2015 loppuun mennessä, komissio tekee riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella väliarvioinnin Euratom-ohjelman tavoitteiden saavuttamisesta (tulosten ja vaikutusten saavuttamisen osalta) ja siitä, ovatko kaikki toimenpiteet edelleen tarkoituksenmukaisia, sekä voimavarojen tehokkuudesta ja käytöstä, yksinkertaistamisen lisämahdollisuuksista ja eurooppalaisesta lisäarvosta.
  Tässä arvioinnissa tarkastellaan myös mahdollisuuksia saada rahoitusta unionin huipputasoisen tiede- ja innovointiperustan laajentamiseen pk-yrityksiin ja sukupuolten tasapuolisen edustuksen edistämiseen.
  Arvioinnissa otetaan lisäksi huomioon toimenpiteiden vaikutus älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevien unionin painopisteiden kannalta sekä aiempien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutukset. |

Komission teksti

Tarkistus

Viimeistään
  31 päivänä toukokuuta 2017
  , ja ottaen huomioon päätöksellä 2006/970/Euratom perustettua Euratomin seitsemättä puiteohjelmaa ja päätöksellä 20XX/XX/Euratom perustettua Euratom-ohjelmaa (2012–2013) koskevan jälkiarvioinnin, joka on määrä toteuttaa vuoden 2015 loppuun mennessä, komissio tekee riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella väliarvioinnin Euratom-ohjelman tavoitteiden saavuttamisesta (tulosten ja vaikutusten saavuttamisen osalta) ja siitä, ovatko kaikki toimenpiteet edelleen tarkoituksenmukaisia, sekä voimavarojen tehokkuudesta ja käytöstä, yksinkertaistamisen lisämahdollisuuksista ja eurooppalaisesta lisäarvosta. Arvioinnissa otetaan lisäksi huomioon toimenpiteiden vaikutus älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevien unionin painopisteiden kannalta sekä aiempien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutukset.

Viimeistään
  31 päivänä toukokuuta 2016
  , ja ottaen huomioon päätöksellä 2006/970/Euratom perustettua Euratomin seitsemättä puiteohjelmaa ja päätöksellä 2012/93/Euratom perustettua Euratom-ohjelmaa (2012–2013) koskevan jälkiarvioinnin, joka on määrä toteuttaa vuoden 2015 loppuun mennessä, komissio tekee riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella väliarvioinnin Euratom-ohjelman tavoitteiden saavuttamisesta (tulosten ja vaikutusten saavuttamisen osalta) ja siitä, ovatko kaikki toimenpiteet edelleen tarkoituksenmukaisia, sekä voimavarojen tehokkuudesta ja käytöstä, yksinkertaistamisen lisämahdollisuuksista ja eurooppalaisesta lisäarvosta.
  Tässä arvioinnissa tarkastellaan myös mahdollisuuksia saada rahoitusta unionin huipputasoisen tiede- ja innovointiperustan laajentamiseen pk-yrityksiin ja sukupuolten tasapuolisen edustuksen edistämiseen.
  Arvioinnissa otetaan lisäksi huomioon toimenpiteiden vaikutus älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevien unionin painopisteiden kannalta sekä aiempien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutukset.

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle asianomaisten toimenpiteiden seurantaa ja arviointia varten tarvittavat tiedot. | 4.   Jäsenvaltioiden on annettava
  Euroopan parlamentille ja
  komissiolle asianomaisten toimenpiteiden seurantaa ja arviointia varten tarvittavat tiedot. |

Komission teksti

Tarkistus

4.   Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle asianomaisten toimenpiteiden seurantaa ja arviointia varten tarvittavat tiedot.

4.   Jäsenvaltioiden on annettava
  Euroopan parlamentille ja
  komissiolle asianomaisten toimenpiteiden seurantaa ja arviointia varten tarvittavat tiedot.

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Euratom-ohjelmalla on lujitettava ydinalan tutkimuksen ja innovoinnin puitteita ja koordinoitava jäsenvaltioiden tutkimustoimia. Näin voidaan välttää päällekkäisyyksiä, saavuttaa kriittinen massa keskeisillä aloilla ja varmistaa julkisen rahoituksen optimaalinen käyttö. | Euratom-ohjelmalla on lujitettava ydinalan tutkimuksen ja innovoinnin puitteita ja koordinoitava jäsenvaltioiden tutkimustoimia. Näin voidaan välttää päällekkäisyyksiä,
  luoda unionin lisäarvoa, säilyttää avaintaidot ja
  kriittinen massa keskeisillä aloilla ja varmistaa julkisen rahoituksen optimaalinen käyttö. |

Komission teksti

Tarkistus

Euratom-ohjelmalla on lujitettava ydinalan tutkimuksen ja innovoinnin puitteita ja koordinoitava jäsenvaltioiden tutkimustoimia. Näin voidaan välttää päällekkäisyyksiä, saavuttaa kriittinen massa keskeisillä aloilla ja varmistaa julkisen rahoituksen optimaalinen käyttö.

Euratom-ohjelmalla on lujitettava ydinalan tutkimuksen ja innovoinnin puitteita ja koordinoitava jäsenvaltioiden tutkimustoimia. Näin voidaan välttää päällekkäisyyksiä,
  luoda unionin lisäarvoa, säilyttää avaintaidot ja
  kriittinen massa keskeisillä aloilla ja varmistaa julkisen rahoituksen optimaalinen käyttö.

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Strategiassa, jonka tavoitteena on kehittää fuusio uskottavaksi vaihtoehdoksi kaupallisessa hiilettömässä energiantuotannossa, on noudatettava etenemissuunnitelmaa, jossa edetään välitavoitteiden kautta kohti sähköntuotantoa vuoteen 2050 mennessä. Tämän strategian toteuttamiseksi unionin fuusioon liittyvän työn rakennetta (mukaan lukien hallinto
  , rahoitus
  ja johto) on uudistettava
  perusteellisesti
  ja sen painopiste on siirrettävä puhtaasta tutkimuksesta tulevien laitteistojen, kuten ITERin, DEMOn, ja niiden jälkeisten laitteistojen, suunnitteluun, rakentamiseen ja käyttöön. Tämä edellyttää unionin koko fuusiotutkimusyhteisön, komission ja
  kansallisten rahoituselinten
  välistä tiivistä yhteistyötä. | Strategiassa, jonka tavoitteena on kehittää fuusio uskottavaksi vaihtoehdoksi kaupallisessa hiilettömässä energiantuotannossa, on noudatettava etenemissuunnitelmaa, jossa edetään välitavoitteiden kautta kohti sähköntuotantoa vuoteen 2050 mennessä. Tämän strategian toteuttamiseksi unionin fuusioon liittyvän työn rakennetta (mukaan lukien hallinto ja johto) on uudistettava ja sen painopiste on siirrettävä puhtaasta tutkimuksesta tulevien laitteistojen, kuten ITERin, DEMOn, ja niiden jälkeisten laitteistojen, suunnitteluun, rakentamiseen ja käyttöön. Tämä edellyttää unionin koko fuusiotutkimusyhteisön, komission ja
  jäsenvaltioiden
  välistä tiivistä yhteistyötä. |

Komission teksti

Tarkistus

Strategiassa, jonka tavoitteena on kehittää fuusio uskottavaksi vaihtoehdoksi kaupallisessa hiilettömässä energiantuotannossa, on noudatettava etenemissuunnitelmaa, jossa edetään välitavoitteiden kautta kohti sähköntuotantoa vuoteen 2050 mennessä. Tämän strategian toteuttamiseksi unionin fuusioon liittyvän työn rakennetta (mukaan lukien hallinto
  , rahoitus
  ja johto) on uudistettava
  perusteellisesti
  ja sen painopiste on siirrettävä puhtaasta tutkimuksesta tulevien laitteistojen, kuten ITERin, DEMOn, ja niiden jälkeisten laitteistojen, suunnitteluun, rakentamiseen ja käyttöön. Tämä edellyttää unionin koko fuusiotutkimusyhteisön, komission ja
  kansallisten rahoituselinten
  välistä tiivistä yhteistyötä.

Strategiassa, jonka tavoitteena on kehittää fuusio uskottavaksi vaihtoehdoksi kaupallisessa hiilettömässä energiantuotannossa, on noudatettava etenemissuunnitelmaa, jossa edetään välitavoitteiden kautta kohti sähköntuotantoa vuoteen 2050 mennessä. Tämän strategian toteuttamiseksi unionin fuusioon liittyvän työn rakennetta (mukaan lukien hallinto ja johto) on uudistettava ja sen painopiste on siirrettävä puhtaasta tutkimuksesta tulevien laitteistojen, kuten ITERin, DEMOn, ja niiden jälkeisten laitteistojen, suunnitteluun, rakentamiseen ja käyttöön. Tämä edellyttää unionin koko fuusiotutkimusyhteisön, komission ja
  jäsenvaltioiden
  välistä tiivistä yhteistyötä.

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 2.1 alakohta – d alakohta – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | Säteilysuojelun
  edistäminen
  (Huipputason tiede; Yhteiskunnalliset haasteet) |

Komission teksti

Tarkistus

(d)

Säteilysuojelun
  edistäminen
  (Huipputason tiede; Yhteiskunnalliset haasteet)

| (d) | Säteilysuojelun
  alan tutkimus- ja kehittämistoiminnan tukeminen
  (Huipputason tiede; Yhteiskunnalliset haasteet) |
| --- | --- |

(d)

Säteilysuojelun
  alan tutkimus- ja kehittämistoiminnan tukeminen
  (Huipputason tiede; Yhteiskunnalliset haasteet)

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 2.1 alakohta – e alakohta – - 1 alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Tuetaan toimia, jotka liittyvät ITERin yhteiseen toteuttamiseen kansainvälisenä tutkimusinfrastruktuurina. Hankkeen isäntänä unionilla on erityinen vastuu ITER-organisaatiossa, ja se omaksuu johtavan roolin erityisesti sijoituspaikan valmistelussa, ITER-organisaation perustamisessa, johdon ja henkilöstön valinnassa sekä yleisen teknisen ja hallinnollisen tuen antamisessa. |
| | Tuetaan toimia, joista on sovittu neuvoston päätöksessä XXXX/XXX/EU [ITER-hankkeen lisätutkimusohjelmasta (2014–2018)] hankkeen hallinnoimiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

Tuetaan toimia, jotka liittyvät ITERin yhteiseen toteuttamiseen kansainvälisenä tutkimusinfrastruktuurina. Hankkeen isäntänä unionilla on erityinen vastuu ITER-organisaatiossa, ja se omaksuu johtavan roolin erityisesti sijoituspaikan valmistelussa, ITER-organisaation perustamisessa, johdon ja henkilöstön valinnassa sekä yleisen teknisen ja hallinnollisen tuen antamisessa.

Tuetaan toimia, joista on sovittu neuvoston päätöksessä XXXX/XXX/EU [ITER-hankkeen lisätutkimusohjelmasta (2014–2018)] hankkeen hallinnoimiseksi.

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 2.1 alakohta – i alakohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Oikeussubjektin on tuettava kaikkia toimia, joiden tarkoituksena on jatkaa JET-hankkeen työtä myös sen jälkeen, kun hankkeen kokeiluvaihe päättyy vuonna 2015, ja mahdollisuuksien mukaan myös kaikkia toimia, joiden tarkoituksena on houkutella kansainvälisiä yhteistyökumppaneita lisärahoituksen saamisen edistämiseksi. Tällaisiin toimiin olisi sisällyttävä vastavuoroisia sopimuksia unionin tulevasta osallistumisesta DEMOon ja muihin suunniteltuihin fuusioreaktoreihin. |

Komission teksti

Tarkistus

Oikeussubjektin on tuettava kaikkia toimia, joiden tarkoituksena on jatkaa JET-hankkeen työtä myös sen jälkeen, kun hankkeen kokeiluvaihe päättyy vuonna 2015, ja mahdollisuuksien mukaan myös kaikkia toimia, joiden tarkoituksena on houkutella kansainvälisiä yhteistyökumppaneita lisärahoituksen saamisen edistämiseksi. Tällaisiin toimiin olisi sisällyttävä vastavuoroisia sopimuksia unionin tulevasta osallistumisesta DEMOon ja muihin suunniteltuihin fuusioreaktoreihin.

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 2.2 alakohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| JRC:n ydinalan toimien tarkoituksena on tukea neuvoston direktiivien 2009/71/Euratom ja 2011/70/Euratom täytäntöönpanoa sekä neuvoston päätelmiä, joissa keskeiseksi tavoitteeksi asetetaan mahdollisimman korkealuokkaisten ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevien standardien aikaansaaminen unionissa ja kansainvälisesti. JRC:n tehtävänä on erityisesti saattaa käyttöön tarvittavat valmiudet ja asiantuntemus, jotta se voi antaa panoksensa ydinlaitosten, ydinenergian rauhanomaisen käytön sekä muiden, fissioon perustumattomien sovellusten
  turvallisuuden arviointiin ja parantamiseen
  , luoda tieteellistä perustaa tähän liittyvälle unionin lainsäädännölle sekä tarvittaessa reagoida tehtävänsä ja asiantuntemuksensa puitteissa ydinonnettomuuksiin ja vaaratilanteisiin. Tätä varten JRC tekee tutkimusta ja arviointeja, tuottaa referenssejä ja standardeja ja tarjoaa kohdennettua koulutusta.
  Tarpeen mukaan
  pyritään saamaan aikaan synergioita kestävän ydinenergian teknologiayhteisön (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform, SNETP) ja muiden poikkialaisten aloitteiden kanssa. | JRC:n ydinalan toimien tarkoituksena on tukea neuvoston direktiivien 2009/71/Euratom ja 2011/70/Euratom täytäntöönpanoa sekä neuvoston päätelmiä, joissa keskeiseksi tavoitteeksi asetetaan mahdollisimman korkealuokkaisten ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevien standardien aikaansaaminen unionissa ja kansainvälisesti. JRC:n tehtävänä on erityisesti saattaa käyttöön tarvittavat valmiudet ja asiantuntemus, jotta se voi antaa panoksensa ydinlaitosten
  turvallisuuteen liittyvän tutkimus- ja kehittämistoiminnan
  , ydinenergian rauhanomaisen käytön sekä muiden, fissioon perustumattomien sovellusten
  edistämiseen
  , luoda tieteellistä perustaa tähän liittyvälle unionin lainsäädännölle sekä tarvittaessa reagoida tehtävänsä ja asiantuntemuksensa puitteissa ydinonnettomuuksiin ja vaaratilanteisiin. Tätä varten JRC tekee tutkimusta ja arviointeja, tuottaa referenssejä ja standardeja ja tarjoaa kohdennettua koulutusta.
  Ensisijaisesti
  pyritään saamaan aikaan synergioita kestävän ydinenergian teknologiayhteisön (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform, SNETP) ja muiden poikkialaisten aloitteiden kanssa
  , jotta voidaan optimoida ydinalan tutkimus- ja kehittämistoiminnan henkilöresurssit ja määrärahat Euroopassa. Yhteisen tutkimuskeskuksen on otettava huomioon kaikkien käytössä olevien reaktoreiden unionin asetusten mukaisesti toteutettujen ”stressitestien” julkaistut tulokset. |

Komission teksti

Tarkistus

JRC:n ydinalan toimien tarkoituksena on tukea neuvoston direktiivien 2009/71/Euratom ja 2011/70/Euratom täytäntöönpanoa sekä neuvoston päätelmiä, joissa keskeiseksi tavoitteeksi asetetaan mahdollisimman korkealuokkaisten ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevien standardien aikaansaaminen unionissa ja kansainvälisesti. JRC:n tehtävänä on erityisesti saattaa käyttöön tarvittavat valmiudet ja asiantuntemus, jotta se voi antaa panoksensa ydinlaitosten, ydinenergian rauhanomaisen käytön sekä muiden, fissioon perustumattomien sovellusten
  turvallisuuden arviointiin ja parantamiseen
  , luoda tieteellistä perustaa tähän liittyvälle unionin lainsäädännölle sekä tarvittaessa reagoida tehtävänsä ja asiantuntemuksensa puitteissa ydinonnettomuuksiin ja vaaratilanteisiin. Tätä varten JRC tekee tutkimusta ja arviointeja, tuottaa referenssejä ja standardeja ja tarjoaa kohdennettua koulutusta.
  Tarpeen mukaan
  pyritään saamaan aikaan synergioita kestävän ydinenergian teknologiayhteisön (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform, SNETP) ja muiden poikkialaisten aloitteiden kanssa.

JRC:n ydinalan toimien tarkoituksena on tukea neuvoston direktiivien 2009/71/Euratom ja 2011/70/Euratom täytäntöönpanoa sekä neuvoston päätelmiä, joissa keskeiseksi tavoitteeksi asetetaan mahdollisimman korkealuokkaisten ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevien standardien aikaansaaminen unionissa ja kansainvälisesti. JRC:n tehtävänä on erityisesti saattaa käyttöön tarvittavat valmiudet ja asiantuntemus, jotta se voi antaa panoksensa ydinlaitosten
  turvallisuuteen liittyvän tutkimus- ja kehittämistoiminnan
  , ydinenergian rauhanomaisen käytön sekä muiden, fissioon perustumattomien sovellusten
  edistämiseen
  , luoda tieteellistä perustaa tähän liittyvälle unionin lainsäädännölle sekä tarvittaessa reagoida tehtävänsä ja asiantuntemuksensa puitteissa ydinonnettomuuksiin ja vaaratilanteisiin. Tätä varten JRC tekee tutkimusta ja arviointeja, tuottaa referenssejä ja standardeja ja tarjoaa kohdennettua koulutusta.
  Ensisijaisesti
  pyritään saamaan aikaan synergioita kestävän ydinenergian teknologiayhteisön (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform, SNETP) ja muiden poikkialaisten aloitteiden kanssa
  , jotta voidaan optimoida ydinalan tutkimus- ja kehittämistoiminnan henkilöresurssit ja määrärahat Euroopassa. Yhteisen tutkimuskeskuksen on otettava huomioon kaikkien käytössä olevien reaktoreiden unionin asetusten mukaisesti toteutettujen ”stressitestien” julkaistut tulokset.

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 2.2 alakohta – a alakohta – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | Ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinpolttoaineen ja reaktoreiden turvallisuus, ydinjätehuolto ja käytöstäpoisto sekä hätätilavalmius |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

Ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinpolttoaineen ja reaktoreiden turvallisuus, ydinjätehuolto ja käytöstäpoisto sekä hätätilavalmius

| (a) | Ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinpolttoaineen ja reaktoreiden turvallisuus, ydinjätehuolto ja käytöstäpoisto,
  suoraan ydinaineiden parissa työskentelevien henkilöiden työolot
  sekä hätätilavalmius |
| --- | --- |

(a)

Ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinpolttoaineen ja reaktoreiden turvallisuus, ydinjätehuolto ja käytöstäpoisto,
  suoraan ydinaineiden parissa työskentelevien henkilöiden työolot
  sekä hätätilavalmius

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 2.2 alakohta – a alakohta – - 1 alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Käytöstä poistaminen ja purkaminen ovat lupaavia markkina-alueita, kun otetaan huomioon alan tieteellinen edistys ja turvallisuusvaatimukset. Unionin on hankittava tätä työtä varten parhaat mahdolliset teknologiat, joihin kuuluu yhä kehittyneempiä tekniikoita (kuten vedenalainen leikkaus, laserleikkaus ja huipputason robotit ihmisten käyttötarpeen poistamiseksi). |

Komission teksti

Tarkistus

Käytöstä poistaminen ja purkaminen ovat lupaavia markkina-alueita, kun otetaan huomioon alan tieteellinen edistys ja turvallisuusvaatimukset. Unionin on hankittava tätä työtä varten parhaat mahdolliset teknologiat, joihin kuuluu yhä kehittyneempiä tekniikoita (kuten vedenalainen leikkaus, laserleikkaus ja huipputason robotit ihmisten käyttötarpeen poistamiseksi).

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 2.2 alakohta – a alakohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| JRC osallistuu välineiden ja menetelmien kehittämiseen korkeiden turvastandardien aikaansaamiseksi Euroopan kannalta relevantteja ydinreaktoreita ja polttoainekiertoja varten. Näillä välineillä ja menetelmillä | JRC osallistuu
  tiiviissä yhteistyössä unionin asiaankuuluvien tutkimuslaitosten kanssa
  välineiden ja menetelmien kehittämiseen korkeiden turvastandardien aikaansaamiseksi Euroopan kannalta relevantteja ydinreaktoreita ja polttoainekiertoja varten. Näillä välineillä ja menetelmillä |

Komission teksti

Tarkistus

JRC osallistuu välineiden ja menetelmien kehittämiseen korkeiden turvastandardien aikaansaamiseksi Euroopan kannalta relevantteja ydinreaktoreita ja polttoainekiertoja varten. Näillä välineillä ja menetelmillä

JRC osallistuu
  tiiviissä yhteistyössä unionin asiaankuuluvien tutkimuslaitosten kanssa
  välineiden ja menetelmien kehittämiseen korkeiden turvastandardien aikaansaamiseksi Euroopan kannalta relevantteja ydinreaktoreita ja polttoainekiertoja varten. Näillä välineillä ja menetelmillä

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 2.2 alakohta – a alakohta – 1 alakohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | kehitetään vakavien onnettomuuksien mallintamista ja menetelmiä ydinlaitosten toiminnan turvallisuusmarginaalien arvioimista varten; tuetaan yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan vahvistamista kehittyneiden polttoainekiertojen ja konseptien arvioinnissa; ja tutkitaan ja levitetään käyttökokemuksesta saatavaa palautetta; JRC
  tehostaa edelleen
  ydinvoimalaitosten käyttökokemusten hyödyntämistä helpottavan eurooppalaisen fooruminsa (Clearinghouse on Nuclear Power Plant Operational Experience Feedback) toimintaa Fukushiman onnettomuuden jälkeisiin ydinturvallisuushaasteisiin vastaamiseksi; |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

kehitetään vakavien onnettomuuksien mallintamista ja menetelmiä ydinlaitosten toiminnan turvallisuusmarginaalien arvioimista varten; tuetaan yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan vahvistamista kehittyneiden polttoainekiertojen ja konseptien arvioinnissa; ja tutkitaan ja levitetään käyttökokemuksesta saatavaa palautetta; JRC
  tehostaa edelleen
  ydinvoimalaitosten käyttökokemusten hyödyntämistä helpottavan eurooppalaisen fooruminsa (Clearinghouse on Nuclear Power Plant Operational Experience Feedback) toimintaa Fukushiman onnettomuuden jälkeisiin ydinturvallisuushaasteisiin vastaamiseksi;

| (1) | kehitetään vakavien onnettomuuksien mallintamista ja menetelmiä ydinlaitosten toiminnan turvallisuusmarginaalien arvioimista varten; tuetaan yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan vahvistamista kehittyneiden polttoainekiertojen ja konseptien arvioinnissa; ja tutkitaan ja levitetään käyttökokemuksesta saatavaa palautetta; JRC
  jatkaa
  ydinvoimalaitosten käyttökokemusten hyödyntämistä helpottavan eurooppalaisen fooruminsa (Clearinghouse on Nuclear Power Plant Operational Experience Feedback) toimintaa Fukushiman onnettomuuden jälkeisiin ydinturvallisuushaasteisiin vastaamiseksi
  ja hyödyntää edelleen jäsenvaltioiden soveltuvaa asiantuntemusta
  ; |
| --- | --- |

(1)

kehitetään vakavien onnettomuuksien mallintamista ja menetelmiä ydinlaitosten toiminnan turvallisuusmarginaalien arvioimista varten; tuetaan yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan vahvistamista kehittyneiden polttoainekiertojen ja konseptien arvioinnissa; ja tutkitaan ja levitetään käyttökokemuksesta saatavaa palautetta; JRC
  jatkaa
  ydinvoimalaitosten käyttökokemusten hyödyntämistä helpottavan eurooppalaisen fooruminsa (Clearinghouse on Nuclear Power Plant Operational Experience Feedback) toimintaa Fukushiman onnettomuuden jälkeisiin ydinturvallisuushaasteisiin vastaamiseksi
  ja hyödyntää edelleen jäsenvaltioiden soveltuvaa asiantuntemusta
  ;

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 2.2 alakohta – c alakohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| JRC kehittää edelleen tieteellistä perustaa ydinturvallisuuden ja turva- ja varmuusjärjestelyjen tueksi. Painopisteenä on aktinidien, rakennemateriaalien ja ydinaineiden perusominaisuuksien ja käyttäytymisen tutkimus. Unionin standardoinnin tueksi JRC tuottaa uusinta kehitystä edustavia ydinalan standardeja, referenssitietoja ja referenssimittauksia. Tähän sisältyy myös standardointia palvelevien tietokantojen ja arviointivälineiden kehittäminen ja toteuttaminen. JRC tukee lääketieteellisten sovellusten jatkokehittämistä ja erityisesti alfasäteilytykseen perustuvia uusia syövän hoitomuotoja. | JRC kehittää edelleen tieteellistä perustaa ydinturvallisuuden ja turva- ja varmuusjärjestelyjen tueksi. Painopisteenä on aktinidien, rakennemateriaalien ja ydinaineiden perusominaisuuksien ja käyttäytymisen tutkimus. Unionin standardoinnin tueksi JRC tuottaa uusinta kehitystä edustavia ydinalan standardeja, referenssitietoja ja referenssimittauksia. Tähän sisältyy myös standardointia palvelevien tietokantojen ja arviointivälineiden kehittäminen ja toteuttaminen. JRC tukee lääketieteellisten sovellusten jatkokehittämistä ja erityisesti alfasäteilytykseen perustuvia uusia syövän hoitomuotoja.
  JRC:n on otettava huomioon Horisontti 2012 -puiteohjelman tavoitteet sekä tarve ehkäistä erityistaitojen puutetta tai ”aivovuotoa” Euroopassa; |

Komission teksti

Tarkistus

JRC kehittää edelleen tieteellistä perustaa ydinturvallisuuden ja turva- ja varmuusjärjestelyjen tueksi. Painopisteenä on aktinidien, rakennemateriaalien ja ydinaineiden perusominaisuuksien ja käyttäytymisen tutkimus. Unionin standardoinnin tueksi JRC tuottaa uusinta kehitystä edustavia ydinalan standardeja, referenssitietoja ja referenssimittauksia. Tähän sisältyy myös standardointia palvelevien tietokantojen ja arviointivälineiden kehittäminen ja toteuttaminen. JRC tukee lääketieteellisten sovellusten jatkokehittämistä ja erityisesti alfasäteilytykseen perustuvia uusia syövän hoitomuotoja.

JRC kehittää edelleen tieteellistä perustaa ydinturvallisuuden ja turva- ja varmuusjärjestelyjen tueksi. Painopisteenä on aktinidien, rakennemateriaalien ja ydinaineiden perusominaisuuksien ja käyttäytymisen tutkimus. Unionin standardoinnin tueksi JRC tuottaa uusinta kehitystä edustavia ydinalan standardeja, referenssitietoja ja referenssimittauksia. Tähän sisältyy myös standardointia palvelevien tietokantojen ja arviointivälineiden kehittäminen ja toteuttaminen. JRC tukee lääketieteellisten sovellusten jatkokehittämistä ja erityisesti alfasäteilytykseen perustuvia uusia syövän hoitomuotoja.
  JRC:n on otettava huomioon Horisontti 2012 -puiteohjelman tavoitteet sekä tarve ehkäistä erityistaitojen puutetta tai ”aivovuotoa” Euroopassa;

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 2.2 alakohta – e alakohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| JRC ylläpitää osaamistaan voidakseen tarjota käyttöön puolueetonta tieteellistä ja teknistä tutkimustietoa, jota ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan unionin lainsäädännön kehitys edellyttää. | JRC ylläpitää osaamistaan voidakseen tarjota käyttöön puolueetonta tieteellistä ja teknistä tutkimustietoa, jota ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan unionin lainsäädännön kehitys edellyttää
  , ja tukee standardien tiukentamista kansainvälisesti. Tutkimuksen täsmällisen luonteen on määräydyttävä niiden suuntaviivojen mukaisesti, jotka unionin toimielimet laativat erityisesti ydinvoimalaitosten stressitestien perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

JRC ylläpitää osaamistaan voidakseen tarjota käyttöön puolueetonta tieteellistä ja teknistä tutkimustietoa, jota ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan unionin lainsäädännön kehitys edellyttää.

JRC ylläpitää osaamistaan voidakseen tarjota käyttöön puolueetonta tieteellistä ja teknistä tutkimustietoa, jota ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan unionin lainsäädännön kehitys edellyttää
  , ja tukee standardien tiukentamista kansainvälisesti. Tutkimuksen täsmällisen luonteen on määräydyttävä niiden suuntaviivojen mukaisesti, jotka unionin toimielimet laativat erityisesti ydinvoimalaitosten stressitestien perusteella.

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 3 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Euratom-ohjelman yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelmassa tuetaan myös täydentäviä toimia (suorat ja epäsuorat toimet, koordinointi ja yhteisen ohjelmasuunnittelun edistäminen), joilla varmistetaan tutkimustoimien synergia yhteisiin haasteisiin vastaamisessa (esim. materiaalit, jäähdyteteknologia, ydinalan referenssitiedot, mallintaminen ja simulointi, kauko-ohjattu käsittely, jätehuolto ja säteilysuojelu). | Euratom-ohjelman yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelmassa tuetaan myös täydentäviä toimia (suorat ja epäsuorat toimet,
  työsuojelu,
  koordinointi ja yhteisen ohjelmasuunnittelun edistäminen), joilla varmistetaan tutkimustoimien synergia yhteisiin haasteisiin vastaamisessa (esim. materiaalit, jäähdyteteknologia, ydinalan referenssitiedot, mallintaminen ja simulointi, kauko-ohjattu käsittely, jätehuolto ja säteilysuojelu). |

Komission teksti

Tarkistus

Euratom-ohjelman yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelmassa tuetaan myös täydentäviä toimia (suorat ja epäsuorat toimet, koordinointi ja yhteisen ohjelmasuunnittelun edistäminen), joilla varmistetaan tutkimustoimien synergia yhteisiin haasteisiin vastaamisessa (esim. materiaalit, jäähdyteteknologia, ydinalan referenssitiedot, mallintaminen ja simulointi, kauko-ohjattu käsittely, jätehuolto ja säteilysuojelu).

Euratom-ohjelman yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelmassa tuetaan myös täydentäviä toimia (suorat ja epäsuorat toimet,
  työsuojelu,
  koordinointi ja yhteisen ohjelmasuunnittelun edistäminen), joilla varmistetaan tutkimustoimien synergia yhteisiin haasteisiin vastaamisessa (esim. materiaalit, jäähdyteteknologia, ydinalan referenssitiedot, mallintaminen ja simulointi, kauko-ohjattu käsittely, jätehuolto ja säteilysuojelu).

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 4 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Euratom-ohjelmasta voidaan tukea Horisontti 2020 -puiteohjelmassa kehitettyä lainarahoitusvälinettä ja pääomarahoitusvälinettä, joita laajennetaan kattamaan 3 artiklassa tarkoitetut tavoitteet. | Euratom-ohjelmasta voidaan tukea Horisontti 2020 -puiteohjelmassa kehitettyä lainarahoitusvälinettä ja pääomarahoitusvälinettä, joita laajennetaan kattamaan 3 artiklassa tarkoitetut tavoitteet
  , ja sen avulla voidaan myös lisätä pk-yritysten näkyvyyttä ja osallistumista
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Euratom-ohjelmasta voidaan tukea Horisontti 2020 -puiteohjelmassa kehitettyä lainarahoitusvälinettä ja pääomarahoitusvälinettä, joita laajennetaan kattamaan 3 artiklassa tarkoitetut tavoitteet.

Euratom-ohjelmasta voidaan tukea Horisontti 2020 -puiteohjelmassa kehitettyä lainarahoitusvälinettä ja pääomarahoitusvälinettä, joita laajennetaan kattamaan 3 artiklassa tarkoitetut tavoitteet
  , ja sen avulla voidaan myös lisätä pk-yritysten näkyvyyttä ja osallistumista
  .

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 4 kohta – 2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Perustutkimus, jota voidaan mahdollisesti soveltaa paitsi ydinalaan liittyvillä aloilla myös muilla Horisontti 2020 -puiteohjelman piiriin kuuluvilla tutkimusaloilla, voi saada Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) ohjelmarahoitusta. |

Komission teksti

Tarkistus

Perustutkimus, jota voidaan mahdollisesti soveltaa paitsi ydinalaan liittyvillä aloilla myös muilla Horisontti 2020 -puiteohjelman piiriin kuuluvilla tutkimusaloilla, voi saada Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) ohjelmarahoitusta.

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d a) | Niiden tutkimus- ja kehittämiskohteiden, kuten seisminen mallinnus ja ytimen sulamiseen liittyvät ilmiöt, edistäminen, jotka perustuvat unionin stressitesteihin liittyvissä päätelmissä esitettyihin suosituksiin |

Komission teksti

Tarkistus

(d a)

Niiden tutkimus- ja kehittämiskohteiden, kuten seisminen mallinnus ja ytimen sulamiseen liittyvät ilmiöt, edistäminen, jotka perustuvat unionin stressitesteihin liittyvissä päätelmissä esitettyihin suosituksiin

| — | Niiden rahoitettujen hankkeiden prosentuaalinen osuus, jotka voivat helpottaa näiden suositusten soveltamista. |
| --- | --- |

—

Niiden rahoitettujen hankkeiden prosentuaalinen osuus, jotka voivat helpottaa näiden suositusten soveltamista.

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 1 kohta – d b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d b) | Ydinfission pitkän aikavälin kestävyyden tukeminen reaktoriajan pidentämiseen tai uusien reaktorityyppien suunnitteluun liittyvillä parannuksilla |

Komission teksti

Tarkistus

(d b)

Ydinfission pitkän aikavälin kestävyyden tukeminen reaktoriajan pidentämiseen tai uusien reaktorityyppien suunnitteluun liittyvillä parannuksilla

| — | Niiden rahoitettujen hankkeiden prosentuaalinen osuus, joilla voi olla todistettavissa oleva vaikutus reaktoriajan pidentämiseen tai uusien reaktorityyppien suunnitteluun. |
| --- | --- |

—

Niiden rahoitettujen hankkeiden prosentuaalinen osuus, joilla voi olla todistettavissa oleva vaikutus reaktoriajan pidentämiseen tai uusien reaktorityyppien suunnitteluun.

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | Eteneminen kohti fuusion energialähdekäytön toteutettavuuden demonstrointia hyödyntämällä nykyisiä ja tulevia fuusiolaitteita |

Komission teksti

Tarkistus

(e)

Eteneminen kohti fuusion energialähdekäytön toteutettavuuden demonstrointia hyödyntämällä nykyisiä ja tulevia fuusiolaitteita

| (e) | Eteneminen kohti fuusion energialähdekäytön toteutettavuuden demonstrointia hyödyntämällä nykyisiä ja tulevia fuusiolaitteita
  ja kehittämällä materiaaleja, teknologioita ja konsepteja |
| --- | --- |

(e)

Eteneminen kohti fuusion energialähdekäytön toteutettavuuden demonstrointia hyödyntämällä nykyisiä ja tulevia fuusiolaitteita
  ja kehittämällä materiaaleja, teknologioita ja konsepteja

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 2 kohta – 2 alakohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinpolttoaineen ja reaktoreiden turvallisuus, ydinjätehuolto ja
  käytöstäpoisto
  sekä hätätilavalmius; | Ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinpolttoaineen ja reaktoreiden turvallisuus, ydinjätehuolto ja
  käytöstä poistaminen, työsuojelu
  sekä hätätilavalmius; |

Komission teksti

Tarkistus

Ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinpolttoaineen ja reaktoreiden turvallisuus, ydinjätehuolto ja
  käytöstäpoisto
  sekä hätätilavalmius;

Ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinpolttoaineen ja reaktoreiden turvallisuus, ydinjätehuolto ja
  käytöstä poistaminen, työsuojelu
  sekä hätätilavalmius;

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 2 kohta – 1 alakohta – 5 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Luonnontieteiden ja konetekniikan avainalojen erityistaitojen puutteen ehkäiseminen. |

Komission teksti

Tarkistus

Luonnontieteiden ja konetekniikan avainalojen erityistaitojen puutteen ehkäiseminen.

---

(1)  

  EUVL C 74 E, 13.3.2012, s. 34.

(2)  

  EUVL C 380 E, 11.12.2012, s. 89.

(3)  

  EUVL L 124, 30.5.2003, s. 36.

(4)  
  EUVL C ...

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/106

---

P7_TA(2013)0470

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi välineen perustamisesta ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2016/C 436/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2011)0841), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2011)0841),

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 203 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0014/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 203 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0014/2012),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0327/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0327/2012),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 a artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 a artiklan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | Tähän asetukseen sisältyy välinettä varten talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta ... päivänä ...kuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen

   (*1)

  18 kohdassa tarkoitettu ohjeellinen määrä, tämän kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määriteltyyn Euroopan parlamentin ja neuvoston budjettivaltaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Tähän asetukseen sisältyy välinettä varten talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta ... päivänä ...kuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen

   (*1)

  18 kohdassa tarkoitettu ohjeellinen määrä, tämän kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määriteltyyn Euroopan parlamentin ja neuvoston budjettivaltaan.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 b) | Täytäntöönpanon ja varainkäytön laadun parantamisen olisi oltava ohjaavana periaatteena pyrittäessä saavuttamaan välineelle asetetut tavoitteet, samalla kun varmistetaan varojen optimaalinen käyttö. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 b)

Täytäntöönpanon ja varainkäytön laadun parantamisen olisi oltava ohjaavana periaatteena pyrittäessä saavuttamaan välineelle asetetut tavoitteet, samalla kun varmistetaan varojen optimaalinen käyttö.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 c) | On tärkeää varmistaa, että välineen varainhoito on moitteetonta ja että se on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas, ja käyttäjäystävällinen samalla kun varmistetaan oikeusvarmuus ja se, että väline on kaikkien osallistujien saatavilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 c)

On tärkeää varmistaa, että välineen varainhoito on moitteetonta ja että se on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas, ja käyttäjäystävällinen samalla kun varmistetaan oikeusvarmuus ja se, että väline on kaikkien osallistujien saatavilla.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Vuonna 1986 tapahtunut Tšernobylin onnettomuus osoitti ydinturvallisuuden maailmanlaajuisen tärkeyden. Fukushima-Daiichin onnettomuus vuonna 2011 vahvisti, että ydinturvallisuuden parantamista on edelleen jatkettava, kunnes
  se on saatu
  mahdollisimman
  korkealle tasolle
  . Jotta saataisiin aikaan sellaiset turvallisuusolosuhteet, että väestön elämää ja terveyttä vaarantavat tekijät poistuvat, Euroopan atomienergiayhteisön, jäljempänä ”yhteisö”, olisi voitava tukea ydinturvallisuutta kolmansissa maissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Vuonna 1986 tapahtunut Tšernobylin onnettomuus osoitti ydinturvallisuuden maailmanlaajuisen tärkeyden. Fukushima-Daiichin onnettomuus vuonna 2011 vahvisti, että ydinturvallisuuden parantamista on edelleen jatkettava, kunnes
  se on saatu
  mahdollisimman
  korkealle tasolle
  . Jotta saataisiin aikaan sellaiset turvallisuusolosuhteet, että väestön elämää ja terveyttä vaarantavat tekijät poistuvat, Euroopan atomienergiayhteisön, jäljempänä ”yhteisö”, olisi voitava tukea ydinturvallisuutta kolmansissa maissa.

| (3) | Vuonna 1986 tapahtunut Tšernobylin onnettomuus osoitti ydinturvallisuuden maailmanlaajuisen tärkeyden. Fukushima-Daiichin onnettomuus vuonna 2011 vahvisti, että
  jokaiseen reaktoriin liittyy ydinriskejä ja että tästä syystä
  ydinturvallisuuden parantamista on edelleen jatkettava, kunnes
  on saavutettu
  mahdollisimman
  korkea turvallisuustaso, joka vastaa parhaita käytäntöjä erityisesti hallinnan ja sääntelyn riippumattomuuden osalta
  .
  Niin kauan kuin ydinvoimaloita on vielä toiminnassa ja uusia rakennetaan, tällä välineellä olisi pyrittävä varmistamaan, että ydinturvallisuuden taso avustusta saavissa maissa vastaa unionin turvallisuusvaatimuksia, että tällaisia vaatimuksia noudatetaan ja että tärkeimmäksi painopisteeksi asetetaan riippumattomille valvontaviranomaisille annettava tuki.
  Jotta saataisiin aikaan sellaiset turvallisuusolosuhteet, että väestön elämää ja terveyttä vaarantavat tekijät poistuvat, Euroopan atomienergiayhteisön, jäljempänä ”yhteisö”, olisi voitava tukea ydinturvallisuutta kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

(3)

Vuonna 1986 tapahtunut Tšernobylin onnettomuus osoitti ydinturvallisuuden maailmanlaajuisen tärkeyden. Fukushima-Daiichin onnettomuus vuonna 2011 vahvisti, että
  jokaiseen reaktoriin liittyy ydinriskejä ja että tästä syystä
  ydinturvallisuuden parantamista on edelleen jatkettava, kunnes
  on saavutettu
  mahdollisimman
  korkea turvallisuustaso, joka vastaa parhaita käytäntöjä erityisesti hallinnan ja sääntelyn riippumattomuuden osalta
  .
  Niin kauan kuin ydinvoimaloita on vielä toiminnassa ja uusia rakennetaan, tällä välineellä olisi pyrittävä varmistamaan, että ydinturvallisuuden taso avustusta saavissa maissa vastaa unionin turvallisuusvaatimuksia, että tällaisia vaatimuksia noudatetaan ja että tärkeimmäksi painopisteeksi asetetaan riippumattomille valvontaviranomaisille annettava tuki.
  Jotta saataisiin aikaan sellaiset turvallisuusolosuhteet, että väestön elämää ja terveyttä vaarantavat tekijät poistuvat, Euroopan atomienergiayhteisön, jäljempänä ”yhteisö”, olisi voitava tukea ydinturvallisuutta kolmansissa maissa.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Ainoastaan Euroopan unioni kykenee saavuttamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi tarvittavan kriittisen massan
  toimimalla yhteisten politiikkojen ja strategioiden mukaisesti yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa, ja EU:lla on
  myös parhaat
  mahdollisuudet koordinoida kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Ainoastaan Euroopan unioni kykenee saavuttamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi tarvittavan kriittisen massan
  toimimalla yhteisten politiikkojen ja strategioiden mukaisesti yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa, ja EU:lla on
  myös parhaat
  mahdollisuudet koordinoida kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä.

| (4) | Monet maat eri puolilla maailmaa harkitsevat tai suunnittelevat ydinvoimaloiden rakentamista, mikä tuo mukanaan monenlaisia haasteita ja tarpeen edistää asianmukaista ydinturvallisuuskulttuuria sekä asianmukaisia hallintajärjestelmiä. On tarpeen löytää tapoja parantaa unionin rajojen läheisyyteen rakennettavien ydinvoimaloiden turvallisuutta erityisesti silloin, kun poliittista yhteistyötä unionin kanssa ei ole. Tämän osalta olisi tehtävä stressitestejä kaikissa asianomaisissa jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa, jotta voitaisiin havaita mahdollisia turvallisuutta koskevia vaaratekijöitä, ja tarvittavat toimenpiteet niiden korjaamiseksi olisi toteutettava välittömästi.
  Toimimalla yhteisten politiikkojen ja strategioiden mukaisesti yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa ja
  tekemällä yhteistyötä kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kanssa
  EU:lla on
  hyvät
  mahdollisuudet
  vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin ja
  koordinoida kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä.
  Etusijalle olisi asetettava sen varmistaminen, että riippumattomilta valvontaviranomaisilta saadaan tukea, ja niiden sääntelyviranomaisten tukeminen sekä sellaiset monenväliset alueelliset ja kansainväliset rakenteet, joilla voidaan vahvistaa luottamusta ja edistää vaatimusten noudattamista vertaisarviointijärjestelmien avulla. Tältä osin komission olisi tiedotettava tämän direktiivin mukaisesti säännöllisesti Euroopan parlamentille kolmansien maiden suunnitelmista ydinturvallisuuden alalla. |
| --- | --- |

(4)

Monet maat eri puolilla maailmaa harkitsevat tai suunnittelevat ydinvoimaloiden rakentamista, mikä tuo mukanaan monenlaisia haasteita ja tarpeen edistää asianmukaista ydinturvallisuuskulttuuria sekä asianmukaisia hallintajärjestelmiä. On tarpeen löytää tapoja parantaa unionin rajojen läheisyyteen rakennettavien ydinvoimaloiden turvallisuutta erityisesti silloin, kun poliittista yhteistyötä unionin kanssa ei ole. Tämän osalta olisi tehtävä stressitestejä kaikissa asianomaisissa jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa, jotta voitaisiin havaita mahdollisia turvallisuutta koskevia vaaratekijöitä, ja tarvittavat toimenpiteet niiden korjaamiseksi olisi toteutettava välittömästi.
  Toimimalla yhteisten politiikkojen ja strategioiden mukaisesti yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa ja
  tekemällä yhteistyötä kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kanssa
  EU:lla on
  hyvät
  mahdollisuudet
  vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin ja
  koordinoida kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä.
  Etusijalle olisi asetettava sen varmistaminen, että riippumattomilta valvontaviranomaisilta saadaan tukea, ja niiden sääntelyviranomaisten tukeminen sekä sellaiset monenväliset alueelliset ja kansainväliset rakenteet, joilla voidaan vahvistaa luottamusta ja edistää vaatimusten noudattamista vertaisarviointijärjestelmien avulla. Tältä osin komission olisi tiedotettava tämän direktiivin mukaisesti säännöllisesti Euroopan parlamentille kolmansien maiden suunnitelmista ydinturvallisuuden alalla.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Neuvosto antoi ydinturvallisuuden ja sen valvonnan jatkuvan parantamisen ylläpitämiseksi ja edistämiseksi 25 päivänä kesäkuuta 2009 direktiivin 2009/71/Euratom ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta. Lisäksi neuvosto antoi 19 päivänä heinäkuuta 2011 direktiivin 2011/70/Euratom yhteisön kehyksen perustamisesta käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten. Nämä direktiivit ja Euroopan unionin ydinturvallisuudelle sekä radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen huollolle asettamat tiukat vaatimukset toimivat esimerkkeinä, joilla voidaan kannustaa kolmansia maita nostamaan vaatimustasoaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Neuvosto antoi ydinturvallisuuden ja sen valvonnan jatkuvan parantamisen ylläpitämiseksi ja edistämiseksi 25 päivänä kesäkuuta 2009 direktiivin 2009/71/Euratom ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta. Lisäksi neuvosto antoi 19 päivänä heinäkuuta 2011 direktiivin 2011/70/Euratom yhteisön kehyksen perustamisesta käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten. Nämä direktiivit ja Euroopan unionin ydinturvallisuudelle sekä radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen huollolle asettamat tiukat vaatimukset toimivat esimerkkeinä, joilla voidaan kannustaa kolmansia maita nostamaan vaatimustasoaan.

| (6) | Neuvosto antoi ydinturvallisuuden ja sen valvonnan jatkuvan parantamisen ylläpitämiseksi ja edistämiseksi 25 päivänä kesäkuuta 2009 direktiivin 2009/71/Euratom ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta.
  Euroopan unionissa ydinvoimaloille tehtävistä kattavista riski- ja turvallisuusarvioinneista (”stressitesteistä”) ja niihin liittyvistä toimista 4 päivänä lokakuuta 2012 annetussa komission tiedonannossa korostetaan tarvetta lujittaa tätä kehystä.
  Lisäksi neuvosto antoi 19 päivänä heinäkuuta 2011 direktiivin 2011/70/Euratom yhteisön kehyksen perustamisesta käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten. Nämä direktiivit ja Euroopan unionin ydinturvallisuudelle sekä radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen huollolle asettamat tiukat vaatimukset toimivat esimerkkeinä, joilla voidaan kannustaa kolmansia maita nostamaan vaatimustasoaan. |
| --- | --- |

(6)

Neuvosto antoi ydinturvallisuuden ja sen valvonnan jatkuvan parantamisen ylläpitämiseksi ja edistämiseksi 25 päivänä kesäkuuta 2009 direktiivin 2009/71/Euratom ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta.
  Euroopan unionissa ydinvoimaloille tehtävistä kattavista riski- ja turvallisuusarvioinneista (”stressitesteistä”) ja niihin liittyvistä toimista 4 päivänä lokakuuta 2012 annetussa komission tiedonannossa korostetaan tarvetta lujittaa tätä kehystä.
  Lisäksi neuvosto antoi 19 päivänä heinäkuuta 2011 direktiivin 2011/70/Euratom yhteisön kehyksen perustamisesta käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten. Nämä direktiivit ja Euroopan unionin ydinturvallisuudelle sekä radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen huollolle asettamat tiukat vaatimukset toimivat esimerkkeinä, joilla voidaan kannustaa kolmansia maita nostamaan vaatimustasoaan.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Yhteisön on erityisesti tarpeen jatkaa pyrkimyksiään tukea toimivan ydinmateriaalivalvonnan toteuttamista kolmansissa maissa, hyödyntäen sen omia ydinmateriaalivalvontatoimia Euroopan unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Yhteisön on erityisesti tarpeen jatkaa pyrkimyksiään tukea toimivan ydinmateriaalivalvonnan toteuttamista kolmansissa maissa, hyödyntäen sen omia ydinmateriaalivalvontatoimia Euroopan unionissa.

| (10) | Yhteisön on erityisesti tarpeen jatkaa pyrkimyksiään tukea toimivan ydinmateriaalivalvonnan toteuttamista kolmansissa maissa, hyödyntäen sen omia ydinmateriaalivalvontatoimia Euroopan unionissa.
  Unionin asiantuntijoiden käyttäminen kolmansien maiden avustamiseksi ydinalalla on tärkeää myös korkeatasoisen asiantuntemuksen säilyttämiseksi unionissa. |
| --- | --- |

(10)

Yhteisön on erityisesti tarpeen jatkaa pyrkimyksiään tukea toimivan ydinmateriaalivalvonnan toteuttamista kolmansissa maissa, hyödyntäen sen omia ydinmateriaalivalvontatoimia Euroopan unionissa.
  Unionin asiantuntijoiden käyttäminen kolmansien maiden avustamiseksi ydinalalla on tärkeää myös korkeatasoisen asiantuntemuksen säilyttämiseksi unionissa.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 a) | Uudessa tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmassa 2014–2020 (Horisontti 2020)

   (1)

  ja Horisontti 2020 -ohjelmaa täydentävässä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmassa (2014–2018)

   (2)

  kiinnitetään erityisesti huomiota kansainväliseen yhteistyöhön ja unionin suhteisiin kolmansiin maihin. Tältä osin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota henkilöresurssien kehittämiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 a)

Uudessa tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmassa 2014–2020 (Horisontti 2020)

   (1)

  ja Horisontti 2020 -ohjelmaa täydentävässä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmassa (2014–2018)

   (2)

  kiinnitetään erityisesti huomiota kansainväliseen yhteistyöhön ja unionin suhteisiin kolmansiin maihin. Tältä osin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota henkilöresurssien kehittämiseen.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 b) | Unionin ydinturvallisuusalan tuen johdonmukaisuus, yhteensovittaminen ja täydentävyys olisi varmistettava yksittäisten jäsenvaltioiden sekä muiden kansainvälisten, alueellisten ja paikallisten organisaatioiden toimien avulla, jotta vältetään päällekkäisyys ja kaksinkertainen rahoitus. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 b)

Unionin ydinturvallisuusalan tuen johdonmukaisuus, yhteensovittaminen ja täydentävyys olisi varmistettava yksittäisten jäsenvaltioiden sekä muiden kansainvälisten, alueellisten ja paikallisten organisaatioiden toimien avulla, jotta vältetään päällekkäisyys ja kaksinkertainen rahoitus.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

1 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1 artikla |
| Kohde ja soveltamisala | Kohde ja soveltamisala |
| Euroopan unioni rahoittaa toimenpiteitä, joilla on tarkoitus edistää ydinturvallisuuden, säteilysuojelun ja tehokkaan ja toimivan ydinmateriaalivalvonnan soveltamisen korkeaa tasoa kolmansissa maissa tämän asetuksen säännösten mukaisesti. | Euroopan unioni rahoittaa toimenpiteitä, joilla on tarkoitus edistää ydinturvallisuuden, säteilysuojelun ja tehokkaan ja toimivan ydinmateriaalivalvonnan soveltamisen korkeaa tasoa kolmansissa maissa tämän asetuksen säännösten mukaisesti.
  Tällä varmistetaan, että ydinmateriaalia käytetään ainoastaan niihin siviilitarkoituksiin, joihin se on tarkoitettu. |
| 1.   Toimissa pyritään seuraaviin erityistavoitteisiin: | 1.   Toimissa pyritään seuraaviin erityistavoitteisiin: |
| (a) | toimivan ydinturvallisuuskulttuurin edistäminen sekä mahdollisimman tiukkojen ydinturvallisuusvaatimusten ja säteilysuojelun täytäntöön paneminen; |

Komission teksti

Tarkistus

1 artikla

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

Kohde ja soveltamisala

Euroopan unioni rahoittaa toimenpiteitä, joilla on tarkoitus edistää ydinturvallisuuden, säteilysuojelun ja tehokkaan ja toimivan ydinmateriaalivalvonnan soveltamisen korkeaa tasoa kolmansissa maissa tämän asetuksen säännösten mukaisesti.

Euroopan unioni rahoittaa toimenpiteitä, joilla on tarkoitus edistää ydinturvallisuuden, säteilysuojelun ja tehokkaan ja toimivan ydinmateriaalivalvonnan soveltamisen korkeaa tasoa kolmansissa maissa tämän asetuksen säännösten mukaisesti.
  Tällä varmistetaan, että ydinmateriaalia käytetään ainoastaan niihin siviilitarkoituksiin, joihin se on tarkoitettu.

1.   Toimissa pyritään seuraaviin erityistavoitteisiin:

1.   Toimissa pyritään seuraaviin erityistavoitteisiin:

(a)

toimivan ydinturvallisuuskulttuurin edistäminen sekä mahdollisimman tiukkojen ydinturvallisuusvaatimusten ja säteilysuojelun täytäntöön paneminen;

| (a) | toimivan ydinturvallisuuskulttuurin
  ja -hallinnan
  edistäminen sekä mahdollisimman tiukkojen ydinturvallisuusvaatimusten ja säteilysuojelun täytäntöön paneminen; |
| --- | --- |

(a)

toimivan ydinturvallisuuskulttuurin
  ja -hallinnan
  edistäminen sekä mahdollisimman tiukkojen ydinturvallisuusvaatimusten ja säteilysuojelun täytäntöön paneminen;

| (b) | käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huolto, ydinlaitosten käytöstä poistaminen ja entisten ydinvoimala-alueiden kunnostaminen vastuullisella ja turvallisella tavalla; |
| --- | --- |

(b)

käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huolto, ydinlaitosten käytöstä poistaminen ja entisten ydinvoimala-alueiden kunnostaminen vastuullisella ja turvallisella tavalla;

| (b) | käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huolto, ydinlaitosten käytöstä poistaminen ja entisten ydinvoimala-alueiden kunnostaminen vastuullisella ja turvallisella tavalla
  kolmansissa maissa
  ; |
| --- | --- |

(b)

käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huolto, ydinlaitosten käytöstä poistaminen ja entisten ydinvoimala-alueiden kunnostaminen vastuullisella ja turvallisella tavalla
  kolmansissa maissa
  ;

| (c) | kehysten ja menetelmien käyttöönotto tehokkaan ja toimivan ydinmateriaalivalvonnan täytäntöön panemiseksi kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

(c)

kehysten ja menetelmien käyttöönotto tehokkaan ja toimivan ydinmateriaalivalvonnan täytäntöön panemiseksi kolmansissa maissa.

| (c) | kehysten ja menetelmien käyttöönotto tehokkaan ja toimivan ydinmateriaalivalvonnan täytäntöön panemiseksi kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

(c)

kehysten ja menetelmien käyttöönotto tehokkaan ja toimivan ydinmateriaalivalvonnan täytäntöön panemiseksi kolmansissa maissa.

2.   Edellä mainittujen erityistavoitteiden edistymistä arvioidaan seuraavien suoritusindikaattorien perusteella:

2.   Edellä mainittujen erityistavoitteiden edistymistä arvioidaan seuraavien suoritusindikaattorien perusteella:

| (a) | Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) vertaisarvioinneissa todettujen ongelmien määrä ja merkittävyys; |
| --- | --- |

(a)

Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) vertaisarvioinneissa todettujen ongelmien määrä ja merkittävyys;

| (a) | Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) vertaisarvioinneissa todettujen ongelmien määrä ja merkittävyys; |
| --- | --- |

(a)

Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) vertaisarvioinneissa todettujen ongelmien määrä ja merkittävyys;

| (a a) | se, missä määrin avustusta saavat maat kehittävät mahdollisimman tiukat ydinturvallisuusvaatimukset, jotka vastaavat teknisesti, lainsäädännöllisesti ja toiminnallisesti unionissa vaadittuja tasoja; |
| --- | --- |

(a a)

se, missä määrin avustusta saavat maat kehittävät mahdollisimman tiukat ydinturvallisuusvaatimukset, jotka vastaavat teknisesti, lainsäädännöllisesti ja toiminnallisesti unionissa vaadittuja tasoja;

| (b) | käytettyä polttoainetta, ydinjätettä ja käytöstäpoistoa koskevien strategioiden, niitä koskevien lainsäädäntö- ja sääntelykehysten sekä hankkeiden täytäntöönpanon kehitys; |
| --- | --- |

(b)

käytettyä polttoainetta, ydinjätettä ja käytöstäpoistoa koskevien strategioiden, niitä koskevien lainsäädäntö- ja sääntelykehysten sekä hankkeiden täytäntöönpanon kehitys;

| (b) | käytettyä polttoainetta, ydinjätettä ja käytöstäpoistoa koskevien strategioiden
  kehitys
  ,
  entisillä voimala-alueilla ja laitoksissa tarvittavien kunnostustöiden määrä ja laajuus,
  niitä koskevien lainsäädäntö- ja sääntelykehysten sekä hankkeiden täytäntöönpanon kehitys; |
| --- | --- |

(b)

käytettyä polttoainetta, ydinjätettä ja käytöstäpoistoa koskevien strategioiden
  kehitys
  ,
  entisillä voimala-alueilla ja laitoksissa tarvittavien kunnostustöiden määrä ja laajuus,
  niitä koskevien lainsäädäntö- ja sääntelykehysten sekä hankkeiden täytäntöönpanon kehitys;

| (c) | IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa koskevissa raporteissa osoitettujen ongelmien määrä ja merkittävyys. |
| --- | --- |

(c)

IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa koskevissa raporteissa osoitettujen ongelmien määrä ja merkittävyys.

| (c) | IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa koskevissa raporteissa osoitettujen ongelmien määrä ja merkittävyys; |
| --- | --- |

(c)

IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa koskevissa raporteissa osoitettujen ongelmien määrä ja merkittävyys;

| (c a) | pitkäaikaiset ympäristövaikutukset. |
| --- | --- |

(c a)

pitkäaikaiset ympäristövaikutukset.

3.   Komissio varmistaa, että toteutettavat toimenpiteet ovat yhdenmukaisia unionin kumppanimaalle laatiman yleisen poliittisen strategiakehyksen ja etenkin kehitysyhteistyötä ja taloudellista yhteistyötä koskevien unionin politiikkojen ja ohjelmien tavoitteiden kanssa.

3.   Komissio varmistaa, että toteutettavat toimenpiteet ovat yhdenmukaisia unionin kumppanimaalle laatiman yleisen poliittisen strategiakehyksen ja etenkin kehitysyhteistyötä ja taloudellista yhteistyötä koskevien unionin politiikkojen ja ohjelmien tavoitteiden kanssa.

3 a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tavoitteet pyritään saavuttamaan ensisijaisesti seuraavilla toimenpiteillä:

| (a) | tuki sääntelyelimille niiden riippumattomuuden, pätevyyden ja kehittämisen varmistamiseksi sekä tuki henkilöresursseihin investoimiselle; |
| --- | --- |

(a)

tuki sääntelyelimille niiden riippumattomuuden, pätevyyden ja kehittämisen varmistamiseksi sekä tuki henkilöresursseihin investoimiselle;

| (b) | tuki toimenpiteille lainsäädäntökehyksen lujittamiseksi ja täytäntöön panemiseksi; |
| --- | --- |

(b)

tuki toimenpiteille lainsäädäntökehyksen lujittamiseksi ja täytäntöön panemiseksi;

| (c) | tuki sellaisten turvallisuusarviointijärjestelmien laatimiselle ja täytäntöönpanolle, jotka perustuvat samanlaisiin vaatimuksiin kuin ne, joita sovelletaan Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

(c)

tuki sellaisten turvallisuusarviointijärjestelmien laatimiselle ja täytäntöönpanolle, jotka perustuvat samanlaisiin vaatimuksiin kuin ne, joita sovelletaan Euroopan unionissa;

| (d) | yhteistyö seuraavilla aloilla: asiantuntemuksen, kokemuksen ja taitojen kehittäminen, onnettomuuksien hallintamenettelyt ja onnettomuuksien ehkäiseminen, strategiat käytetyn polttoaineen vastuullista ja turvallista huoltoa varten ja strategiat käytöstä poistamista varten. |
| --- | --- |

(d)

yhteistyö seuraavilla aloilla: asiantuntemuksen, kokemuksen ja taitojen kehittäminen, onnettomuuksien hallintamenettelyt ja onnettomuuksien ehkäiseminen, strategiat käytetyn polttoaineen vastuullista ja turvallista huoltoa varten ja strategiat käytöstä poistamista varten.

Toimenpiteisiin kuuluu keskeisenä osana tietämyksen siirto (asiantuntemuksen jakaminen sekä tuki nykyisille ja uusille koulutusohjelmille ydinturvallisuuden alalla) saavutettujen tulosten kestävyyden varmistamiseksi.

4.   Tällä asetuksella tuettavat erityistoimenpiteet ja ydinturvallisuuteen liittyvään yhteistyöhön sovellettavat vaatimukset määritellään tämän asetuksen liitteessä.

4.   Tällä asetuksella tuettavat erityistoimenpiteet ja ydinturvallisuuteen liittyvään yhteistyöhön sovellettavat vaatimukset määritellään tämän asetuksen liitteessä.

5.   Tämän asetuksen nojalla tehtävän rahoituksellisen, taloudellisen ja teknisen yhteistyön on täydennettävä unionin muilla kehitysyhteistyön rahoitusvälineillä tukemaa yhteistyötä.

5.   Tämän asetuksen nojalla tehtävän rahoituksellisen, taloudellisen ja teknisen yhteistyön on täydennettävä unionin muilla kehitysyhteistyön rahoitusvälineillä
  ja Horisontti 2020 -ohjelmalla ja Horisontti 2020 -ohjelmaa täydentävällä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmalla (2014–2018)
  tukemaa yhteistyötä.

5 a.
     
  Tarjottaessa tukea tästä välineestä on asetettava etusijalle maat, jotka saavat tukea asetuksen (EU) N:o .../...

   (3)

  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../...

   (4)

  mukaisesti.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Strategia-asiakirjojen tavoitteena on tarjota yhdenmukainen kehys unionin ja asianomaisen kumppanimaan tai -alueen keskinäiselle yhteistyölle tämän asetuksen yleisen tarkoituksen ja soveltamisalan sekä unionin tavoitteiden, periaatteiden
  ja politiikan
  mukaisesti. | 3.   Strategia-asiakirjojen tavoitteena on tarjota yhdenmukainen kehys unionin
  , jäsenvaltioiden
  ja asianomaisen kumppanimaan tai -alueen keskinäiselle yhteistyölle tämän asetuksen yleisen tarkoituksen ja soveltamisalan sekä unionin tavoitteiden, periaatteiden
  sekä ulko- ja sisäpolitiikan
  mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Strategia-asiakirjojen tavoitteena on tarjota yhdenmukainen kehys unionin ja asianomaisen kumppanimaan tai -alueen keskinäiselle yhteistyölle tämän asetuksen yleisen tarkoituksen ja soveltamisalan sekä unionin tavoitteiden, periaatteiden
  ja politiikan
  mukaisesti.

3.   Strategia-asiakirjojen tavoitteena on tarjota yhdenmukainen kehys unionin
  , jäsenvaltioiden
  ja asianomaisen kumppanimaan tai -alueen keskinäiselle yhteistyölle tämän asetuksen yleisen tarkoituksen ja soveltamisalan sekä unionin tavoitteiden, periaatteiden
  sekä ulko- ja sisäpolitiikan
  mukaisesti.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Komissio hyväksyy strategia-asiakirjat yhteisen täytäntöönpanoasetuksen 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti. Strategia-asiakirjoja
  voidaan tarkistaa
  puolivälissä tai milloin tahansa samaa menettelyä noudattaen. Tarkastelumenettelyä ei kuitenkaan tarvitse noudattaa, jos strategiaan tehtävät tarkistukset eivät vaikuta asiakirjassa alun perin määriteltyihin ensisijaisiin aloihin ja tavoitteisiin. | 5.   Komissio hyväksyy strategia-asiakirjan yhteisen täytäntöönpanoasetuksen 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti. Strategia-asiakirjoja
  on tarkistettava
  puolivälissä tai milloin tahansa samaa menettelyä noudattaen. Tarkastelumenettelyä ei kuitenkaan tarvitse noudattaa, jos strategiaan tehtävät tarkistukset eivät vaikuta asiakirjassa alun perin määriteltyihin ensisijaisiin aloihin ja tavoitteisiin
  , paitsi jos niiden rahoitusvaikutus ylittää yhteisen täytäntöönpanoasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa määritellyt kynnykset
  . |
| | Strategia-asiakirja on esitettävä Euroopan parlamentille, joka antaa arviointinsa puolivälitarkistuksen yhteydessä. |

Komission teksti

Tarkistus

5.   Komissio hyväksyy strategia-asiakirjat yhteisen täytäntöönpanoasetuksen 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti. Strategia-asiakirjoja
  voidaan tarkistaa
  puolivälissä tai milloin tahansa samaa menettelyä noudattaen. Tarkastelumenettelyä ei kuitenkaan tarvitse noudattaa, jos strategiaan tehtävät tarkistukset eivät vaikuta asiakirjassa alun perin määriteltyihin ensisijaisiin aloihin ja tavoitteisiin.

5.   Komissio hyväksyy strategia-asiakirjan yhteisen täytäntöönpanoasetuksen 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti. Strategia-asiakirjoja
  on tarkistettava
  puolivälissä tai milloin tahansa samaa menettelyä noudattaen. Tarkastelumenettelyä ei kuitenkaan tarvitse noudattaa, jos strategiaan tehtävät tarkistukset eivät vaikuta asiakirjassa alun perin määriteltyihin ensisijaisiin aloihin ja tavoitteisiin
  , paitsi jos niiden rahoitusvaikutus ylittää yhteisen täytäntöönpanoasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa määritellyt kynnykset
  .

Strategia-asiakirja on esitettävä Euroopan parlamentille, joka antaa arviointinsa puolivälitarkistuksen yhteydessä.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Suuntaa antavissa monivuotisissa ohjelmissa esitetään rahoitettavaksi valitut ensisijaiset alat, erityistavoitteet, odotetut tulokset, tulosindikaattorit sekä alustavat määrärahat, jotka esitetään kokonaisuutena ja ensisijaisen alan mukaan jaoteltuina ja joihin varataan kohtuullinen määrä kohdentamattomia varoja; määrärahat voidaan tarvittaessa esittää vaihteluvälinä tai vähimmäismäärinä. | 2.   Suuntaa-antavissa monivuotisissa ohjelmissa esitetään rahoitettavaksi valitut ensisijaiset alat, erityistavoitteet, odotetut tulokset,
  selkeät, yksityiskohtaiset ja avoimet
  tulosindikaattorit sekä alustavat määrärahat, jotka esitetään kokonaisuutena ja ensisijaisen alan mukaan jaoteltuina ja joihin varataan kohtuullinen määrä kohdentamattomia varoja
  , rajoittamatta kuitenkaan budjettivallan käyttäjän valtaa
  ; määrärahat voidaan tarvittaessa esittää
  joko
  vaihteluvälinä tai vähimmäismäärinä.
  Suuntaa-antavissa monivuotisissa ohjelmissa on vahvistettava säännöt päällekkäisyyksien välttämiseksi ja käytettävissä olevien varojen asianmukaisen käytön varmistamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Suuntaa antavissa monivuotisissa ohjelmissa esitetään rahoitettavaksi valitut ensisijaiset alat, erityistavoitteet, odotetut tulokset, tulosindikaattorit sekä alustavat määrärahat, jotka esitetään kokonaisuutena ja ensisijaisen alan mukaan jaoteltuina ja joihin varataan kohtuullinen määrä kohdentamattomia varoja; määrärahat voidaan tarvittaessa esittää vaihteluvälinä tai vähimmäismäärinä.

2.   Suuntaa-antavissa monivuotisissa ohjelmissa esitetään rahoitettavaksi valitut ensisijaiset alat, erityistavoitteet, odotetut tulokset,
  selkeät, yksityiskohtaiset ja avoimet
  tulosindikaattorit sekä alustavat määrärahat, jotka esitetään kokonaisuutena ja ensisijaisen alan mukaan jaoteltuina ja joihin varataan kohtuullinen määrä kohdentamattomia varoja
  , rajoittamatta kuitenkaan budjettivallan käyttäjän valtaa
  ; määrärahat voidaan tarvittaessa esittää
  joko
  vaihteluvälinä tai vähimmäismäärinä.
  Suuntaa-antavissa monivuotisissa ohjelmissa on vahvistettava säännöt päällekkäisyyksien välttämiseksi ja käytettävissä olevien varojen asianmukaisen käytön varmistamiseksi.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Suuntaa antavien monivuotisten ohjelmien on
  pääsääntöisesti
  perustuttava kumppanimaan tai -alueen kanssa käytävään vuoropuheluun, johon sidosryhmät osallistuvat, jotta voidaan varmistua kyseisen maan tai alueen riittävästä prosessin omistajuudesta ja edistää kansallisille kehitysstrategioille annettavaa tukea. | 3.   Suuntaa-antavien monivuotisten ohjelmien on perustuttava
  mahdollisimman suuressa määrin
  kumppanimaan tai -alueen kanssa käytävään vuoropuheluun, johon sidosryhmät osallistuvat, jotta voidaan varmistua kyseisen maan tai alueen riittävästä prosessin omistajuudesta ja edistää kansallisille kehitysstrategioille annettavaa tukea.
  Näissä suuntaa-antavissa monivuotisissa ohjelmissa on otettava huomioon Euroopan atomienergiajärjestön (IAEA) työohjelma ydinturvallisuuden ja jätteiden huollon alalla. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Suuntaa antavien monivuotisten ohjelmien on
  pääsääntöisesti
  perustuttava kumppanimaan tai -alueen kanssa käytävään vuoropuheluun, johon sidosryhmät osallistuvat, jotta voidaan varmistua kyseisen maan tai alueen riittävästä prosessin omistajuudesta ja edistää kansallisille kehitysstrategioille annettavaa tukea.

3.   Suuntaa-antavien monivuotisten ohjelmien on perustuttava
  mahdollisimman suuressa määrin
  kumppanimaan tai -alueen kanssa käytävään vuoropuheluun, johon sidosryhmät osallistuvat, jotta voidaan varmistua kyseisen maan tai alueen riittävästä prosessin omistajuudesta ja edistää kansallisille kehitysstrategioille annettavaa tukea.
  Näissä suuntaa-antavissa monivuotisissa ohjelmissa on otettava huomioon Euroopan atomienergiajärjestön (IAEA) työohjelma ydinturvallisuuden ja jätteiden huollon alalla.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Suuntaa antavia monivuotisia ohjelmia tarkistetaan tarpeen mukaan niitä koskeviin strategia-asiakirjoihin tehtyjen tarkistusten huomioon ottamiseksi. Suuntaa antavia monivuotisia ohjelmia koskevat muutokset, kuten tekniset mukautukset, varojen uudelleenkohdentaminen ensisijaisen alan alustavan määrärahan sisällä tai alkuperäisen alustavan määrärahan kasvattaminen tai supistaminen
  alle 20 prosentilla
  , voidaan kuitenkin tehdä tarkastelumenettelyä noudattamatta, jos muutokset eivät vaikuta strategia-asiakirjassa alun perin määriteltyihin ensisijaisiin aloihin ja tavoitteisiin. Tällaisista teknisistä mukautuksista on ilmoitettava kuukauden kuluessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle. | 5.   Suuntaa-antavia monivuotisia ohjelmia tarkistetaan tarpeen mukaan niitä koskeviin strategia-asiakirjoihin tehtyjen tarkistusten huomioon ottamiseksi. Suuntaa-antavia monivuotisia ohjelmia koskevat muutokset, kuten tekniset mukautukset, varojen uudelleenkohdentaminen ensisijaisen alan alustavan määrärahan sisällä tai alkuperäisen alustavan määrärahan kasvattaminen tai supistaminen
  yhteisen täytäntöönpanoasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa vahvistetun prosentuaalisen osuuden rajoissa
  , voidaan kuitenkin tehdä tarkastelumenettelyä noudattamatta, jos muutokset eivät vaikuta strategia-asiakirjassa alun perin määriteltyihin ensisijaisiin aloihin ja tavoitteisiin. Tällaisista teknisistä mukautuksista on ilmoitettava kuukauden kuluessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| | Jos muiden kuin olennaisten muutosten kokonaismäärä tai niiden talousarviovaikutus ylittää yhteisen täytäntöönpanoasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa säädetyn pienimuotoisen rahoituksen enimmäismäärän, sovelletaan kyseisen asetuksen 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä. |

Komission teksti

Tarkistus

5.   Suuntaa antavia monivuotisia ohjelmia tarkistetaan tarpeen mukaan niitä koskeviin strategia-asiakirjoihin tehtyjen tarkistusten huomioon ottamiseksi. Suuntaa antavia monivuotisia ohjelmia koskevat muutokset, kuten tekniset mukautukset, varojen uudelleenkohdentaminen ensisijaisen alan alustavan määrärahan sisällä tai alkuperäisen alustavan määrärahan kasvattaminen tai supistaminen
  alle 20 prosentilla
  , voidaan kuitenkin tehdä tarkastelumenettelyä noudattamatta, jos muutokset eivät vaikuta strategia-asiakirjassa alun perin määriteltyihin ensisijaisiin aloihin ja tavoitteisiin. Tällaisista teknisistä mukautuksista on ilmoitettava kuukauden kuluessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Suuntaa-antavia monivuotisia ohjelmia tarkistetaan tarpeen mukaan niitä koskeviin strategia-asiakirjoihin tehtyjen tarkistusten huomioon ottamiseksi. Suuntaa-antavia monivuotisia ohjelmia koskevat muutokset, kuten tekniset mukautukset, varojen uudelleenkohdentaminen ensisijaisen alan alustavan määrärahan sisällä tai alkuperäisen alustavan määrärahan kasvattaminen tai supistaminen
  yhteisen täytäntöönpanoasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa vahvistetun prosentuaalisen osuuden rajoissa
  , voidaan kuitenkin tehdä tarkastelumenettelyä noudattamatta, jos muutokset eivät vaikuta strategia-asiakirjassa alun perin määriteltyihin ensisijaisiin aloihin ja tavoitteisiin. Tällaisista teknisistä mukautuksista on ilmoitettava kuukauden kuluessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Jos muiden kuin olennaisten muutosten kokonaismäärä tai niiden talousarviovaikutus ylittää yhteisen täytäntöönpanoasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa säädetyn pienimuotoisen rahoituksen enimmäismäärän, sovelletaan kyseisen asetuksen 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

4 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a artikla |
| | Kertomukset |
| | 1.
     
  Komissio tarkastelee tämän asetuksen mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden täytäntöönpanon edistymistä ja toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka toinen vuosi kertomuksen yhteistyön toteuttamisesta. |
| | 2.
     
  Kertomuksessa esitetään kahta edellistä vuotta koskevat tiedot rahoitetuista toimenpiteistä, tiedot seuranta- ja arviointitoimien tuloksista sekä maksusitoumusten ja maksujen täytäntöönpanosta eriteltyinä maittain, alueittain ja yhteistyöaloittain sekä kolmansien maiden suunnitelmat ydinturvallisuuden alalla. |

Komission teksti

Tarkistus

4 a artikla

Kertomukset

1.
     
  Komissio tarkastelee tämän asetuksen mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden täytäntöönpanon edistymistä ja toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka toinen vuosi kertomuksen yhteistyön toteuttamisesta.

2.
     
  Kertomuksessa esitetään kahta edellistä vuotta koskevat tiedot rahoitetuista toimenpiteistä, tiedot seuranta- ja arviointitoimien tuloksista sekä maksusitoumusten ja maksujen täytäntöönpanosta eriteltyinä maittain, alueittain ja yhteistyöaloittain sekä kolmansien maiden suunnitelmat ydinturvallisuuden alalla.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

5 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a artikla |
| | Unionin avun johdonmukaisuus ja täydentävyys |
| | 1.
     
  Tämän asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä on varmistettava johdonmukaisuus unionin ulkoisen toiminnan muiden alojen ja välineiden kanssa sekä unionin muiden politiikkojen kanssa. |
| | 2.
     
  Tuen toimittamisen ja poliittisen vuoropuhelun tuloksellisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi unioni ja jäsenvaltiot sovittavat omat tukiohjelmansa yhteen ulkoisen tuen alalla vahvistettujen, toiminnan koordinoinnin vahvistamista koskevien periaatteiden mukaisesti ja toimintaperiaatteiden ja menettelyjen yhdenmukaistamiseksi. Koordinointiin on sisällytettävä säännöllisiä neuvotteluja sekä tihein väliajoin tapahtuvaa asiaankuuluvien tietojen vaihtoa tukiprosessin eri vaiheissa. |
| | 3.
     
  Unioni toteuttaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tarvittavat toimet varmistaakseen asianmukaisen yhteensovittamisen ja yhteistyön monenvälisten ja alueellisten organisaatioiden ja yhteisöjen kanssa, muun muassa eurooppalaisten rahoituslaitosten, kansainvälisten rahoituslaitosten, Yhdistyneiden kansakuntien elinten, rahastojen ja ohjelmien, yksityisten ja poliittisten säätiöiden sekä Euroopan unionin ulkopuolisten avunantajien kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

5 a artikla

Unionin avun johdonmukaisuus ja täydentävyys

1.
     
  Tämän asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä on varmistettava johdonmukaisuus unionin ulkoisen toiminnan muiden alojen ja välineiden kanssa sekä unionin muiden politiikkojen kanssa.

2.
     
  Tuen toimittamisen ja poliittisen vuoropuhelun tuloksellisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi unioni ja jäsenvaltiot sovittavat omat tukiohjelmansa yhteen ulkoisen tuen alalla vahvistettujen, toiminnan koordinoinnin vahvistamista koskevien periaatteiden mukaisesti ja toimintaperiaatteiden ja menettelyjen yhdenmukaistamiseksi. Koordinointiin on sisällytettävä säännöllisiä neuvotteluja sekä tihein väliajoin tapahtuvaa asiaankuuluvien tietojen vaihtoa tukiprosessin eri vaiheissa.

3.
     
  Unioni toteuttaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tarvittavat toimet varmistaakseen asianmukaisen yhteensovittamisen ja yhteistyön monenvälisten ja alueellisten organisaatioiden ja yhteisöjen kanssa, muun muassa eurooppalaisten rahoituslaitosten, kansainvälisten rahoituslaitosten, Yhdistyneiden kansakuntien elinten, rahastojen ja ohjelmien, yksityisten ja poliittisten säätiöiden sekä Euroopan unionin ulkopuolisten avunantajien kanssa.

Tarkistus 33/rev

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Rahoitusohje tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi kaudella 2014–2020 on
  631 100 000
  euroa. | 1.   Rahoitusohje tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi kaudella 2014–2020 on
  225 321 000
  euroa. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Rahoitusohje tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi kaudella 2014–2020 on
  631 100 000
  euroa.

1.   Rahoitusohje tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi kaudella 2014–2020 on
  225 321 000
  euroa.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Budjettivallan käyttäjä myöntää

  vuosittaiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa. | 2.   
  Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät

  vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   
  Budjettivallan käyttäjä myöntää

  vuosittaiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.

2.   
  Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät

  vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Liite – Tuettavat toimenpiteet

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | |
| Tämän asetuksen 1 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan tukea seuraavia toimenpiteitä. | Tämän asetuksen 1 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan tukea seuraavia toimenpiteitä. |
| (a) | toimivan ydinturvallisuuskulttuurin edistäminen sekä mahdollisimman tiukkojen ydinturvallisuusvaatimusten ja säteilysuojelun täytäntöön paneminen kaikilla tasoilla, erityisesti seuraavasti: |

Komission teksti

Tarkistus

Tämän asetuksen 1 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan tukea seuraavia toimenpiteitä.

Tämän asetuksen 1 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan tukea seuraavia toimenpiteitä.

(a)

toimivan ydinturvallisuuskulttuurin edistäminen sekä mahdollisimman tiukkojen ydinturvallisuusvaatimusten ja säteilysuojelun täytäntöön paneminen kaikilla tasoilla, erityisesti seuraavasti:

| (a) | toimivan ydinturvallisuuskulttuurin
  ja -hallinnan käyttöönotto ja
  edistäminen sekä mahdollisimman tiukkojen ydinturvallisuusvaatimusten
  , jotka vastaavat parhaita käytäntöjä,
  ja säteilysuojelun täytäntöön paneminen kaikilla tasoilla, erityisesti seuraavasti: |
| --- | --- |

(a)

toimivan ydinturvallisuuskulttuurin
  ja -hallinnan käyttöönotto ja
  edistäminen sekä mahdollisimman tiukkojen ydinturvallisuusvaatimusten
  , jotka vastaavat parhaita käytäntöjä,
  ja säteilysuojelun täytäntöön paneminen kaikilla tasoilla, erityisesti seuraavasti:

| | — | jatkuva tuki sääntelyelimille ja teknisen tuen organisaatioille sekä sääntelykehyksen vahvistaminen erityisesti lupien myöntämiseen liittyvien toimenpiteiden osalta, mukaan luettuina
  tehokkaiden ja kattavien riski- ja turvallisuusarviointien (”stressitestien”)
  tarkastelu ja
  seuranta
  ; |
| --- | --- | --- |

—

jatkuva tuki sääntelyelimille ja teknisen tuen organisaatioille sekä sääntelykehyksen vahvistaminen erityisesti lupien myöntämiseen liittyvien toimenpiteiden osalta, mukaan luettuina
  tehokkaiden ja kattavien riski- ja turvallisuusarviointien (”stressitestien”)
  tarkastelu ja
  seuranta
  ;

| | — | jatkuva tuki sääntelyelimille ja teknisen tuen organisaatioille sekä sääntelykehyksen vahvistaminen erityisesti lupien myöntämiseen liittyvien toimenpiteiden osalta, mukaan luettuina
  tarvittavien toimenpiteiden
  tarkastelu ja
  täytäntöönpano, jotta varmistetaan ydinvoimaloissa mahdollisimman korkea turvallisuustaso, joka vastaa EU:n parhaita käytäntöjä teknisesti, lainsäädännöllisesti ja toiminnallisesti
  ; |
| --- | --- | --- |

—

jatkuva tuki sääntelyelimille ja teknisen tuen organisaatioille sekä sääntelykehyksen vahvistaminen erityisesti lupien myöntämiseen liittyvien toimenpiteiden osalta, mukaan luettuina
  tarvittavien toimenpiteiden
  tarkastelu ja
  täytäntöönpano, jotta varmistetaan ydinvoimaloissa mahdollisimman korkea turvallisuustaso, joka vastaa EU:n parhaita käytäntöjä teknisesti, lainsäädännöllisesti ja toiminnallisesti
  ;

| | — | toimivien sääntelykehysten, -menettelyjen ja -järjestelmien edistäminen, jotta voidaan varmistaa riittävä suoja radioaktiivisista materiaaleista ja erityisesti korkea-aktiivisista radioaktiivisista lähteistä johtuvaa ionisoivaa säteilyä vastaan sekä kyseisten aineiden turvallinen loppusijoitus; |
| --- | --- | --- |

—

toimivien sääntelykehysten, -menettelyjen ja -järjestelmien edistäminen, jotta voidaan varmistaa riittävä suoja radioaktiivisista materiaaleista ja erityisesti korkea-aktiivisista radioaktiivisista lähteistä johtuvaa ionisoivaa säteilyä vastaan sekä kyseisten aineiden turvallinen loppusijoitus;

| | — | toimivien
  ja avointen
  sääntelykehysten, -menettelyjen ja -järjestelmien edistäminen, jotta voidaan varmistaa riittävä suoja radioaktiivisista materiaaleista ja erityisesti korkea-aktiivisista radioaktiivisista lähteistä johtuvaa ionisoivaa säteilyä vastaan sekä kyseisten aineiden turvallinen loppusijoitus; |
| --- | --- | --- |

—

toimivien
  ja avointen
  sääntelykehysten, -menettelyjen ja -järjestelmien edistäminen, jotta voidaan varmistaa riittävä suoja radioaktiivisista materiaaleista ja erityisesti korkea-aktiivisista radioaktiivisista lähteistä johtuvaa ionisoivaa säteilyä vastaan sekä kyseisten aineiden turvallinen loppusijoitus;

| | — | sääntelyelinten ja niiden välisten alueellisten ja kansainvälisten yhteistyöelinten riippumattomuuden, vastuullisuuden ja määräysvallan takaavien tehokkaiden ydinturvallisuuden hallintajärjestelmien edistäminen; |
| --- | --- | --- |

—

sääntelyelinten ja niiden välisten alueellisten ja kansainvälisten yhteistyöelinten riippumattomuuden, vastuullisuuden ja määräysvallan takaavien tehokkaiden ydinturvallisuuden hallintajärjestelmien edistäminen;

| | — | tehokkaiden järjestelyjen käyttöönotto säteilyonnettomuuksien ehkäisemistä ja niihin liittyvien vaikutusten lieventämistä varten (esimerkiksi ympäristön tilan seuranta radioaktiivisten päästöjen tapauksessa, vaikutuksia lieventävien toimien ja kunnostustoimien suunnittelu ja toteuttaminen) sekä valmiussuunnittelu-, torjuntavalmius- ja torjunta-, pelastuspalvelu- ja kunnostustoimenpiteitä varten; |
| --- | --- | --- |

—

tehokkaiden järjestelyjen käyttöönotto säteilyonnettomuuksien ehkäisemistä ja niihin liittyvien vaikutusten lieventämistä varten (esimerkiksi ympäristön tilan seuranta radioaktiivisten päästöjen tapauksessa, vaikutuksia lieventävien toimien ja kunnostustoimien suunnittelu ja toteuttaminen) sekä valmiussuunnittelu-, torjuntavalmius- ja torjunta-, pelastuspalvelu- ja kunnostustoimenpiteitä varten;

| | — | tehokkaiden järjestelyjen käyttöönotto säteilyonnettomuuksien ehkäisemistä ja niihin liittyvien vaikutusten lieventämistä varten (esimerkiksi ympäristön tilan seuranta radioaktiivisten päästöjen tapauksessa, vaikutuksia lieventävien toimien ja kunnostustoimien suunnittelu ja toteuttaminen) sekä valmiussuunnittelu-, torjuntavalmius- ja torjunta-, pelastuspalvelu- ja kunnostustoimenpiteitä varten; |
| --- | --- | --- |

—

tehokkaiden järjestelyjen käyttöönotto säteilyonnettomuuksien ehkäisemistä ja niihin liittyvien vaikutusten lieventämistä varten (esimerkiksi ympäristön tilan seuranta radioaktiivisten päästöjen tapauksessa, vaikutuksia lieventävien toimien ja kunnostustoimien suunnittelu ja toteuttaminen) sekä valmiussuunnittelu-, torjuntavalmius- ja torjunta-, pelastuspalvelu- ja kunnostustoimenpiteitä varten;

| | — | poikkeuksellisesti ja ainoastaan perustelluissa erityistapauksissa
  tarjottava tuki
  ydinlaitosten
  toiminnanharjoittajille
  osana kattavien turvallisuus- ja riskinarviointien (stressitestien) jatkotoimia; |
| --- | --- | --- |

—

poikkeuksellisesti ja ainoastaan perustelluissa erityistapauksissa
  tarjottava tuki
  ydinlaitosten
  toiminnanharjoittajille
  osana kattavien turvallisuus- ja riskinarviointien (stressitestien) jatkotoimia;

| | — | poikkeuksellisesti ja ainoastaan perustelluissa erityistapauksissa
  tehtävä yhteistyö
  ydinlaitosten
  toiminnanharjoittajien kanssa
  osana kattavien turvallisuus- ja riskinarviointien (stressitestien) jatkotoimia; |
| --- | --- | --- |

—

poikkeuksellisesti ja ainoastaan perustelluissa erityistapauksissa
  tehtävä yhteistyö
  ydinlaitosten
  toiminnanharjoittajien kanssa
  osana kattavien turvallisuus- ja riskinarviointien (stressitestien) jatkotoimia;

| | — | ydinpolttoainekiertoon, ydinpolttoaineen huoltoon ja säteilysuojeluun liittyvien tiedotuksen, koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen toimintalinjojen edistäminen ydinvoiman alalla; |
| --- | --- | --- |

—

ydinpolttoainekiertoon, ydinpolttoaineen huoltoon ja säteilysuojeluun liittyvien tiedotuksen, koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen toimintalinjojen edistäminen ydinvoiman alalla;

| (b) | käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huolto, ydinlaitosten käytöstä poistaminen ja entisten ydinvoimala-alueiden kunnostaminen vastuullisella ja turvallisella tavalla, erityisesti seuraavasti: |
| --- | --- |

(b)

käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huolto, ydinlaitosten käytöstä poistaminen ja entisten ydinvoimala-alueiden kunnostaminen vastuullisella ja turvallisella tavalla, erityisesti seuraavasti:

| (b) | käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huolto, ydinlaitosten käytöstä poistaminen ja entisten ydinvoimala-alueiden kunnostaminen vastuullisella ja turvallisella tavalla, erityisesti seuraavasti: |
| --- | --- |

(b)

käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huolto, ydinlaitosten käytöstä poistaminen ja entisten ydinvoimala-alueiden kunnostaminen vastuullisella ja turvallisella tavalla, erityisesti seuraavasti:

| | — | käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoon (kuljetukseen, esikäsittelyyn, käsittelyyn, jälleenkäsittelyyn, varastointiin ja loppusijoitukseen) liittyvä yhteistyö kolmansien maiden kanssa, mukaan luettuna erityisten strategioiden ja kehysten laatiminen käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten; |
| --- | --- | --- |

—

käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoon (kuljetukseen, esikäsittelyyn, käsittelyyn, jälleenkäsittelyyn, varastointiin ja loppusijoitukseen) liittyvä yhteistyö kolmansien maiden kanssa, mukaan luettuna erityisten strategioiden ja kehysten laatiminen käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten;

| | — | käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoon (kuljetukseen, esikäsittelyyn, käsittelyyn, jälleenkäsittelyyn, varastointiin ja loppusijoitukseen) liittyvä yhteistyö kolmansien maiden kanssa, mukaan luettuna erityisten strategioiden ja kehysten laatiminen käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten; |
| --- | --- | --- |

—

käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoon (kuljetukseen, esikäsittelyyn, käsittelyyn, jälleenkäsittelyyn, varastointiin ja loppusijoitukseen) liittyvä yhteistyö kolmansien maiden kanssa, mukaan luettuna erityisten strategioiden ja kehysten laatiminen käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten;

| | — | strategioiden ja kehysten kehittäminen ja täytäntöönpano olemassa olevien laitosten käytöstä poistamista ja entisten ydinvoimala-alueiden ja perinteisten uraanikaivosalueiden kunnostamista sekä mereen upotettujen radioaktiivisten esineiden ja materiaalien talteenottoa ja huoltoa varten; |
| --- | --- | --- |

—

strategioiden ja kehysten kehittäminen ja täytäntöönpano olemassa olevien laitosten käytöstä poistamista ja entisten ydinvoimala-alueiden ja perinteisten uraanikaivosalueiden kunnostamista sekä mereen upotettujen radioaktiivisten esineiden ja materiaalien talteenottoa ja huoltoa varten;

| | — | strategioiden ja kehysten kehittäminen ja täytäntöönpano olemassa olevien laitosten käytöstä poistamista ja entisten ydinvoimala-alueiden ja perinteisten uraanikaivosalueiden kunnostamista sekä mereen upotettujen radioaktiivisten esineiden ja materiaalien talteenottoa ja huoltoa varten; |
| --- | --- | --- |

—

strategioiden ja kehysten kehittäminen ja täytäntöönpano olemassa olevien laitosten käytöstä poistamista ja entisten ydinvoimala-alueiden ja perinteisten uraanikaivosalueiden kunnostamista sekä mereen upotettujen radioaktiivisten esineiden ja materiaalien talteenottoa ja huoltoa varten;

| | — | tarvittavien sääntelykehysten ja -menetelmien (myös rikosoikeudellisen ydinmateriaalitutkimuksen menetelmien) käyttöönotto ydinmateriaalivalvonnan täytäntöön panemiseksi, mukaan luettuina halkeamiskelpoisten materiaalien asianmukainen kirjanpito ja valvonta valtion ja toiminnanharjoittajien tasolla; |
| --- | --- | --- |

—

tarvittavien sääntelykehysten ja -menetelmien (myös rikosoikeudellisen ydinmateriaalitutkimuksen menetelmien) käyttöönotto ydinmateriaalivalvonnan täytäntöön panemiseksi, mukaan luettuina halkeamiskelpoisten materiaalien asianmukainen kirjanpito ja valvonta valtion ja toiminnanharjoittajien tasolla;

| | — | tarvittavien sääntelykehysten ja -menetelmien (myös rikosoikeudellisen ydinmateriaalitutkimuksen menetelmien) käyttöönotto ydinmateriaalivalvonnan täytäntöön panemiseksi, mukaan luettuina halkeamiskelpoisten materiaalien asianmukainen kirjanpito ja valvonta valtion ja toiminnanharjoittajien tasolla; |
| --- | --- | --- |

—

tarvittavien sääntelykehysten ja -menetelmien (myös rikosoikeudellisen ydinmateriaalitutkimuksen menetelmien) käyttöönotto ydinmateriaalivalvonnan täytäntöön panemiseksi, mukaan luettuina halkeamiskelpoisten materiaalien asianmukainen kirjanpito ja valvonta valtion ja toiminnanharjoittajien tasolla;

| | — | toimenpiteet, joilla edistetään kansainvälistä yhteistyötä (myös asiaan liittyvissä kansainvälisissä organisaatioissa, erityisesti IAEA:ssa) edellä mainituilla aloilla, mukaan luettuina kansainvälisten yleissopimusten ja sopimusten täytäntöönpano ja seuranta, tietojenvaihto, valmiuksien kehittäminen ja koulutus ydinturvallisuuden ja -tutkimuksen alalla. |
| --- | --- | --- |

—

toimenpiteet, joilla edistetään kansainvälistä yhteistyötä (myös asiaan liittyvissä kansainvälisissä organisaatioissa, erityisesti IAEA:ssa) edellä mainituilla aloilla, mukaan luettuina kansainvälisten yleissopimusten ja sopimusten täytäntöönpano ja seuranta, tietojenvaihto, valmiuksien kehittäminen ja koulutus ydinturvallisuuden ja -tutkimuksen alalla.

| | — | toimenpiteet, joilla edistetään kansainvälistä yhteistyötä (myös asiaan liittyvissä
  alueellisissa ja
  kansainvälisissä organisaatioissa, erityisesti IAEA:ssa) edellä mainituilla aloilla, mukaan luettuina kansainvälisten yleissopimusten ja sopimusten täytäntöönpano ja seuranta, tietojenvaihto, valmiuksien kehittäminen ja koulutus ydinturvallisuuden ja -tutkimuksen alalla; |
| --- | --- | --- |

—

toimenpiteet, joilla edistetään kansainvälistä yhteistyötä (myös asiaan liittyvissä
  alueellisissa ja
  kansainvälisissä organisaatioissa, erityisesti IAEA:ssa) edellä mainituilla aloilla, mukaan luettuina kansainvälisten yleissopimusten ja sopimusten täytäntöönpano ja seuranta, tietojenvaihto, valmiuksien kehittäminen ja koulutus ydinturvallisuuden ja -tutkimuksen alalla;

| (b a) | avustukset sääntelyviranomaisten, teknisen tuen organisaatioiden ja toiminnanharjoittajien pätevyyden ja ammattitaidon korkean tason varmistamiseksi (kilpailua vääristämättä) tämän asetuksen soveltamisaloilla, erityisesti seuraavilla tavoilla: |
| --- | --- |

(b a)

avustukset sääntelyviranomaisten, teknisen tuen organisaatioiden ja toiminnanharjoittajien pätevyyden ja ammattitaidon korkean tason varmistamiseksi (kilpailua vääristämättä) tämän asetuksen soveltamisaloilla, erityisesti seuraavilla tavoilla:

| | — | jatkuva tuki sääntelyelinten, teknisen tuen organisaatioiden ja ydinlaitosten toiminnanharjoittajien henkilöstön koulutukselle ja ammatilliselle koulutukselle (kilpailua vääristämättä); |
| --- | --- | --- |

—

jatkuva tuki sääntelyelinten, teknisen tuen organisaatioiden ja ydinlaitosten toiminnanharjoittajien henkilöstön koulutukselle ja ammatilliselle koulutukselle (kilpailua vääristämättä);

| | — | tuki asianmukaisten koulutuspalvelujen kehittämiselle. |
| --- | --- | --- |

—

tuki asianmukaisten koulutuspalvelujen kehittämiselle.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Liite – Yhteistyön edellytykset – 1. Yleiset edellytykset

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1. | Yleiset edellytykset |

Komission teksti

Tarkistus

1.

Yleiset edellytykset

| 1. | Yleiset edellytykset |
| --- | --- |

1.

Yleiset edellytykset

| — | Yhteistyöhön voivat osallistua
  kaikki ”kolmannet maat” (maat, jotka eivät ole EU:n jäsenvaltioita). |
| --- | --- |

—

Yhteistyöhön voivat osallistua
  kaikki ”kolmannet maat” (maat, jotka eivät ole EU:n jäsenvaltioita).

| — | Yhteistyön olisi katettava
  kaikki ”kolmannet maat” (maat, jotka eivät ole EU:n jäsenvaltioita)
  tämän asetuksen 1 artiklassa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti
  . |
| --- | --- |

—

Yhteistyön olisi katettava
  kaikki ”kolmannet maat” (maat, jotka eivät ole EU:n jäsenvaltioita)
  tämän asetuksen 1 artiklassa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti
  .

| — | Etusijalla ovat liittymisneuvotteluja käyvät valtiot ja Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaat. Alueellisia lähestymistapoja suositaan. |
| --- | --- |

—

Etusijalla ovat liittymisneuvotteluja käyvät valtiot ja Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaat. Alueellisia lähestymistapoja suositaan.

| — | Etusijalla ovat liittymisneuvotteluja käyvät valtiot ja Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaat. Alueellisia lähestymistapoja suositaan. |
| --- | --- |

—

Etusijalla ovat liittymisneuvotteluja käyvät valtiot ja Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaat. Alueellisia lähestymistapoja suositaan.

| — | Korkean tulotason maita olisi hyväksyttävä ohjelmiin ainoastaan poikkeustoimien mahdollistamiseksi esimerkiksi suuren ydinonnettomuuden jälkeen, jos se on tarpeen ja asianmukaista. |
| --- | --- |

—

Korkean tulotason maita olisi hyväksyttävä ohjelmiin ainoastaan poikkeustoimien mahdollistamiseksi esimerkiksi suuren ydinonnettomuuden jälkeen, jos se on tarpeen ja asianmukaista.

| — | Korkean tulotason maita olisi hyväksyttävä ohjelmiin ainoastaan poikkeustoimien mahdollistamiseksi esimerkiksi suuren ydinonnettomuuden jälkeen, jos se on tarpeen ja asianmukaista.
  Tässä asetuksessa ”korkean tulotason mailla” tarkoitetaan maita ja alueita, jotka on lueteltu neuvoston asetuksen (EY) N:o 1934/2006

   (5)

  liitteessä I. |
| --- | --- |

—

Korkean tulotason maita olisi hyväksyttävä ohjelmiin ainoastaan poikkeustoimien mahdollistamiseksi esimerkiksi suuren ydinonnettomuuden jälkeen, jos se on tarpeen ja asianmukaista.
  Tässä asetuksessa ”korkean tulotason mailla” tarkoitetaan maita ja alueita, jotka on lueteltu neuvoston asetuksen (EY) N:o 1934/2006

   (5)

  liitteessä I.

| — | Kolmannen maan ja Euroopan unionin välinen yhteisymmärrys ja vastavuoroinen sopimus olisi vahvistettava komissiolle osoitettavalla virallisella pyynnöllä, joka on kyseisen maan hallitusta sitova. |
| --- | --- |

—

Kolmannen maan ja Euroopan unionin välinen yhteisymmärrys ja vastavuoroinen sopimus olisi vahvistettava komissiolle osoitettavalla virallisella pyynnöllä, joka on kyseisen maan hallitusta sitova.

| — | Kolmannen maan ja Euroopan unionin välinen yhteisymmärrys ja vastavuoroinen sopimus olisi vahvistettava komissiolle osoitettavalla virallisella pyynnöllä, joka on kyseisen maan hallitusta sitova. |
| --- | --- |

—

Kolmannen maan ja Euroopan unionin välinen yhteisymmärrys ja vastavuoroinen sopimus olisi vahvistettava komissiolle osoitettavalla virallisella pyynnöllä, joka on kyseisen maan hallitusta sitova.

| — | Kolmansien maiden, jotka haluavat tehdä yhteistyötä Euroopan unionin kanssa, on noudatettava tiukasti ydinsulkuperiaatetta. Niiden on myös oltava asiaan liittyvien ydinturvallisuutta ja ydinturvajärjestelyjä koskevien Euroopan atomienergiajärjestön (IAEA) yleissopimusten sopimuspuolia tai osoitettava toteuttaneensa toimenpiteet, jotka ilmaisevat niiden vakaan aikomuksen liittyä näihin yleissopimuksiin. Yleissopimuksiin liittyminen
  tai niihin liittymisen edellyttämien valmistelujen toteuttaminen voidaan asettaa
  Euroopan unionin kanssa tehtävän yhteistyön edellytykseksi. Hätätapauksissa tästä periaatteesta olisi poikkeuksellisesti voitava joustaa. |
| --- | --- |

—

Kolmansien maiden, jotka haluavat tehdä yhteistyötä Euroopan unionin kanssa, on noudatettava tiukasti ydinsulkuperiaatetta. Niiden on myös oltava asiaan liittyvien ydinturvallisuutta ja ydinturvajärjestelyjä koskevien Euroopan atomienergiajärjestön (IAEA) yleissopimusten sopimuspuolia tai osoitettava toteuttaneensa toimenpiteet, jotka ilmaisevat niiden vakaan aikomuksen liittyä näihin yleissopimuksiin. Yleissopimuksiin liittyminen
  tai niihin liittymisen edellyttämien valmistelujen toteuttaminen voidaan asettaa
  Euroopan unionin kanssa tehtävän yhteistyön edellytykseksi. Hätätapauksissa tästä periaatteesta olisi poikkeuksellisesti voitava joustaa.

| — | Kolmansien maiden, jotka haluavat tehdä yhteistyötä Euroopan unionin kanssa, on noudatettava tiukasti ydinsulkuperiaatetta. Niiden on myös oltava asiaan liittyvien ydinturvallisuutta ja ydinturvajärjestelyjä koskevien Euroopan atomienergiajärjestön (IAEA) yleissopimusten sopimuspuolia tai osoitettava toteuttaneensa toimenpiteet, jotka ilmaisevat niiden vakaan aikomuksen liittyä näihin yleissopimuksiin. Yleissopimuksiin liittyminen
  ja niiden täytäntöönpano olisi asetettava
  Euroopan unionin kanssa tehtävän yhteistyön edellytykseksi. Hätätapauksissa tästä periaatteesta olisi poikkeuksellisesti voitava joustaa
  , jos toimimatta jättäminen johtaisi unioniin ja sen kansalaisiin kohdistuvan riskin kasvamiseen
  . |
| --- | --- |

—

Kolmansien maiden, jotka haluavat tehdä yhteistyötä Euroopan unionin kanssa, on noudatettava tiukasti ydinsulkuperiaatetta. Niiden on myös oltava asiaan liittyvien ydinturvallisuutta ja ydinturvajärjestelyjä koskevien Euroopan atomienergiajärjestön (IAEA) yleissopimusten sopimuspuolia tai osoitettava toteuttaneensa toimenpiteet, jotka ilmaisevat niiden vakaan aikomuksen liittyä näihin yleissopimuksiin. Yleissopimuksiin liittyminen
  ja niiden täytäntöönpano olisi asetettava
  Euroopan unionin kanssa tehtävän yhteistyön edellytykseksi. Hätätapauksissa tästä periaatteesta olisi poikkeuksellisesti voitava joustaa
  , jos toimimatta jättäminen johtaisi unioniin ja sen kansalaisiin kohdistuvan riskin kasvamiseen
  .

| — | Yhteistyötavoitteiden noudattamisen varmistamiseksi ja valvomiseksi edunsaajana olevan kolmannen maan on hyväksyttävä periaate siitä, että niiden toteuttamat toimet arvioidaan.
  Arvioinnin perusteella on mahdollista valvoa
  sovittujen tavoitteiden
  noudattamista ja todentaa niiden saavuttaminen, ja se saatetaan myös asettaa
  yhteisön
  rahoituksen jatkamisen edellytykseksi
  . |
| --- | --- |

—

Yhteistyötavoitteiden noudattamisen varmistamiseksi ja valvomiseksi edunsaajana olevan kolmannen maan on hyväksyttävä periaate siitä, että niiden toteuttamat toimet arvioidaan.
  Arvioinnin perusteella on mahdollista valvoa
  sovittujen tavoitteiden
  noudattamista ja todentaa niiden saavuttaminen, ja se saatetaan myös asettaa
  yhteisön
  rahoituksen jatkamisen edellytykseksi
  .

| — | Yhteistyötavoitteiden noudattamisen varmistamiseksi ja valvomiseksi edunsaajana olevan kolmannen maan on hyväksyttävä periaate siitä, että niiden toteuttamat toimet arvioidaan. Sovittujen tavoitteiden
  todennetun ja jatkuvan noudattamisen olisi oltava edellytyksenä
  yhteisön
  rahoituksen jatkamiselle
  . |
| --- | --- |

—

Yhteistyötavoitteiden noudattamisen varmistamiseksi ja valvomiseksi edunsaajana olevan kolmannen maan on hyväksyttävä periaate siitä, että niiden toteuttamat toimet arvioidaan. Sovittujen tavoitteiden
  todennetun ja jatkuvan noudattamisen olisi oltava edellytyksenä
  yhteisön
  rahoituksen jatkamiselle
  .

| — | Tässä asetuksessa tarkoitetun ydinturvallisuutta ja ydinmateriaalivalvontaa koskevan yhteistyön tarkoituksena ei ole edistää ydinenergian käyttöä. |
| --- | --- |

—

Tässä asetuksessa tarkoitetun ydinturvallisuutta ja ydinmateriaalivalvontaa koskevan yhteistyön tarkoituksena ei ole edistää ydinenergian käyttöä.

| — | Tässä asetuksessa tarkoitetun ydinturvallisuutta ja ydinmateriaalivalvontaa koskevan yhteistyön tarkoituksena ei ole edistää ydinenergian käyttöä
  tai pidentää nykyisten ydinvoimaloiden käyttöikää
  . |
| --- | --- |

—

Tässä asetuksessa tarkoitetun ydinturvallisuutta ja ydinmateriaalivalvontaa koskevan yhteistyön tarkoituksena ei ole edistää ydinenergian käyttöä
  tai pidentää nykyisten ydinvoimaloiden käyttöikää
  .

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Liite – Yhteistyön edellytykset – 2. Maat, joilla on ydinvoiman tuotantokapasiteettia – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Yhteistyö yhteisön rahoitusta jo saaneiden maiden kanssa riippuu yhteisön talousarviosta rahoitettujen toimien arvioinnista ja siitä, ovatko uudet tarpeet asianmukaisesti perusteltuja. Arvioinnin perusteella on voitava määrittää tarkemmin tulevan yhteistyön luonne ja kyseisille maille tulevaisuudessa myönnettävät tuet. | Yhteistyö yhteisön rahoitusta jo saaneiden maiden kanssa riippuu yhteisön talousarviosta rahoitettujen toimien arvioinnista ja siitä, ovatko uudet tarpeet asianmukaisesti perusteltuja. Arvioinnin perusteella on voitava määrittää tarkemmin tulevan yhteistyön luonne ja kyseisille maille tulevaisuudessa myönnettävät tuet.
  Unionin olisi kannustettava alueellista yhteistyötä ja vertaisarviointijärjestelmien käyttöä. |

Komission teksti

Tarkistus

Yhteistyö yhteisön rahoitusta jo saaneiden maiden kanssa riippuu yhteisön talousarviosta rahoitettujen toimien arvioinnista ja siitä, ovatko uudet tarpeet asianmukaisesti perusteltuja. Arvioinnin perusteella on voitava määrittää tarkemmin tulevan yhteistyön luonne ja kyseisille maille tulevaisuudessa myönnettävät tuet.

Yhteistyö yhteisön rahoitusta jo saaneiden maiden kanssa riippuu yhteisön talousarviosta rahoitettujen toimien arvioinnista ja siitä, ovatko uudet tarpeet asianmukaisesti perusteltuja. Arvioinnin perusteella on voitava määrittää tarkemmin tulevan yhteistyön luonne ja kyseisille maille tulevaisuudessa myönnettävät tuet.
  Unionin olisi kannustettava alueellista yhteistyötä ja vertaisarviointijärjestelmien käyttöä.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Liite – Yhteistyön edellytykset – 3. Maat, joilla ei ole ydinvoiman tuotantokapasiteettia – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Yhteistyössä sellaisten maiden kanssa, jotka haluavat kehittää ydinvoiman tuotantokapasiteettia riippumatta siitä, onko niillä tutkimusreaktoreita, ja joiden tilanteessa toimien toteuttaminen asianmukaisessa vaiheessa voi olla olennaista sen varmistamiseksi, että ydinvoimatuotantoa koskevan ohjelman ohella edistetään ydinturvallisuus- ja turvajärjestelykulttuuria etenkin sääntelyviranomaisten ja teknisen tuen organisaatioiden vahvistamisen osalta, otetaan huomioon ydinvoiman kehittämisohjelman vakuuttavuus, ydinenergian käytöstä tehdyn hallituksen päätöksen olemassaolo sekä alustavan etenemissuunnitelman laatiminen. | Yhteistyössä sellaisten maiden kanssa, jotka haluavat kehittää ydinvoiman tuotantokapasiteettia riippumatta siitä, onko niillä tutkimusreaktoreita, ja joiden tilanteessa toimien toteuttaminen asianmukaisessa vaiheessa voi olla olennaista sen varmistamiseksi, että ydinvoimatuotantoa koskevan ohjelman ohella edistetään ydinturvallisuus- ja turvajärjestelykulttuuria etenkin
  ydinturvallisuuden hallinnan sekä
  sääntelyviranomaisten ja teknisen tuen organisaatioiden
  riippumattomuuden ja valmiuksien
  vahvistamisen osalta
  . Yhteistyössä
  otetaan huomioon ydinvoiman kehittämisohjelman vakuuttavuus, ydinenergian käytöstä tehdyn hallituksen päätöksen olemassaolo sekä alustavan etenemissuunnitelman laatiminen. |

Komission teksti

Tarkistus

Yhteistyössä sellaisten maiden kanssa, jotka haluavat kehittää ydinvoiman tuotantokapasiteettia riippumatta siitä, onko niillä tutkimusreaktoreita, ja joiden tilanteessa toimien toteuttaminen asianmukaisessa vaiheessa voi olla olennaista sen varmistamiseksi, että ydinvoimatuotantoa koskevan ohjelman ohella edistetään ydinturvallisuus- ja turvajärjestelykulttuuria etenkin sääntelyviranomaisten ja teknisen tuen organisaatioiden vahvistamisen osalta, otetaan huomioon ydinvoiman kehittämisohjelman vakuuttavuus, ydinenergian käytöstä tehdyn hallituksen päätöksen olemassaolo sekä alustavan etenemissuunnitelman laatiminen.

Yhteistyössä sellaisten maiden kanssa, jotka haluavat kehittää ydinvoiman tuotantokapasiteettia riippumatta siitä, onko niillä tutkimusreaktoreita, ja joiden tilanteessa toimien toteuttaminen asianmukaisessa vaiheessa voi olla olennaista sen varmistamiseksi, että ydinvoimatuotantoa koskevan ohjelman ohella edistetään ydinturvallisuus- ja turvajärjestelykulttuuria etenkin
  ydinturvallisuuden hallinnan sekä
  sääntelyviranomaisten ja teknisen tuen organisaatioiden
  riippumattomuuden ja valmiuksien
  vahvistamisen osalta
  . Yhteistyössä
  otetaan huomioon ydinvoiman kehittämisohjelman vakuuttavuus, ydinenergian käytöstä tehdyn hallituksen päätöksen olemassaolo sekä alustavan etenemissuunnitelman laatiminen.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Liite – Ensisijaiset alat – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jotta saadaan aikaan sellaiset turvallisuusolosuhteet, että väestön elämää ja terveyttä vaarantavat tekijät poistuvat, ja sen varmistamiseksi, että ydinaineita ei siirretä käytettäväksi muuhun kuin siihen käyttöön, johon ne on tarkoitettu,
  yhteistyön on suuntauduttava ensisijaisesti ydinalan sääntelyviranomaisiin (ja niiden teknisen tuen organisaatioihin)
  . Tavoitteena on
  varmistaa niiden tekninen pätevyys ja riippumattomuus sekä vahvistaa sääntelykehystä erityisesti lupien myöntämiseen liittyvien toimenpiteiden osalta, tehokkaiden ja kattavien riski- ja turvallisuusarviointien (”stressitestien”) tarkastelu ja jatkotoimet mukaan luettuina. | Tämän välineen mukaisen
  yhteistyön on suuntauduttava ensisijaisesti ydinalan sääntelyviranomaisiin (ja niiden teknisen tuen organisaatioihin)
  , jotta voidaan
  varmistaa niiden tekninen pätevyys ja riippumattomuus sekä vahvistaa sääntelykehystä erityisesti lupien myöntämiseen liittyvien toimenpiteiden osalta, tehokkaiden ja kattavien riski- ja turvallisuusarviointien (”stressitestien”) tarkastelu ja jatkotoimet mukaan luettuina.
  Näin saadaan aikaan turvallisuusolosuhteet, joissa pystytään varmistamaan, että väestön henki ja terveys eivät vaarannu eikä ydinmateriaaleja kulkeudu muuhun käyttöön kuin siihen, johon ne on tarkoitettu. |

Komission teksti

Tarkistus

Jotta saadaan aikaan sellaiset turvallisuusolosuhteet, että väestön elämää ja terveyttä vaarantavat tekijät poistuvat, ja sen varmistamiseksi, että ydinaineita ei siirretä käytettäväksi muuhun kuin siihen käyttöön, johon ne on tarkoitettu,
  yhteistyön on suuntauduttava ensisijaisesti ydinalan sääntelyviranomaisiin (ja niiden teknisen tuen organisaatioihin)
  . Tavoitteena on
  varmistaa niiden tekninen pätevyys ja riippumattomuus sekä vahvistaa sääntelykehystä erityisesti lupien myöntämiseen liittyvien toimenpiteiden osalta, tehokkaiden ja kattavien riski- ja turvallisuusarviointien (”stressitestien”) tarkastelu ja jatkotoimet mukaan luettuina.

Tämän välineen mukaisen
  yhteistyön on suuntauduttava ensisijaisesti ydinalan sääntelyviranomaisiin (ja niiden teknisen tuen organisaatioihin)
  , jotta voidaan
  varmistaa niiden tekninen pätevyys ja riippumattomuus sekä vahvistaa sääntelykehystä erityisesti lupien myöntämiseen liittyvien toimenpiteiden osalta, tehokkaiden ja kattavien riski- ja turvallisuusarviointien (”stressitestien”) tarkastelu ja jatkotoimet mukaan luettuina.
  Näin saadaan aikaan turvallisuusolosuhteet, joissa pystytään varmistamaan, että väestön henki ja terveys eivät vaarannu eikä ydinmateriaaleja kulkeudu muuhun käyttöön kuin siihen, johon ne on tarkoitettu.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Liite – Ensisijaiset alat – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Muut tämän asetuksen perusteella toteutettavien yhteistyöohjelmien ensisijaiset alat ovat seuraavat: | Muut tämän asetuksen perusteella toteutettavien yhteistyöohjelmien ensisijaiset alat ovat seuraavat: |
| | — | lupien myöntäminen; |

Komission teksti

Tarkistus

Muut tämän asetuksen perusteella toteutettavien yhteistyöohjelmien ensisijaiset alat ovat seuraavat:

Muut tämän asetuksen perusteella toteutettavien yhteistyöohjelmien ensisijaiset alat ovat seuraavat:

—

lupien myöntäminen;

| — | käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa koskevien strategioiden ja kehysten laatiminen ja täytäntöönpano; |
| --- | --- |

—

käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa koskevien strategioiden ja kehysten laatiminen ja täytäntöönpano;

| — | käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa koskevien strategioiden ja kehysten laatiminen ja täytäntöönpano; |
| --- | --- |

—

käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa koskevien strategioiden ja kehysten laatiminen ja täytäntöönpano;

| — | nykyisten laitosten käytöstä poistaminen ja entisten ydinvoimala-alueiden ja perinteisten uraanikaivosalueiden kunnostaminen sekä mereen upotettujen radioaktiivisten esineiden ja materiaalien talteenotto ja huolto, jos niistä on vaaraa ihmisille. |
| --- | --- |

—

nykyisten laitosten käytöstä poistaminen ja entisten ydinvoimala-alueiden ja perinteisten uraanikaivosalueiden kunnostaminen sekä mereen upotettujen radioaktiivisten esineiden ja materiaalien talteenotto ja huolto, jos niistä on vaaraa ihmisille.

| — | nykyisten laitosten käytöstä poistaminen ja entisten ydinvoimala-alueiden ja perinteisten uraanikaivosalueiden kunnostaminen sekä mereen upotettujen radioaktiivisten esineiden ja materiaalien talteenotto ja huolto, jos niistä on vaaraa ihmisille; |
| --- | --- |

—

nykyisten laitosten käytöstä poistaminen ja entisten ydinvoimala-alueiden ja perinteisten uraanikaivosalueiden kunnostaminen sekä mereen upotettujen radioaktiivisten esineiden ja materiaalien talteenotto ja huolto, jos niistä on vaaraa ihmisille;

| — | sen varmistaminen, että ydinmateriaaleja ei kulkeudu muuhun käyttöön kuin siihen, johon ne on tarkoitettu. |
| --- | --- |

—

sen varmistaminen, että ydinmateriaaleja ei kulkeudu muuhun käyttöön kuin siihen, johon ne on tarkoitettu.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Liite – Ensisijaiset alat – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Yhteistyötä kolmansien maiden ydinlaitosten toiminnanharjoittajien kanssa olisi harkittava vain erityistilanteissa ”stressitestien” jatkotoimien yhteydessä. Tällaiseen yhteistyöhön ei sisälly laitteiden toimittamista. | Yhteistyötä kolmansien maiden ydinlaitosten toiminnanharjoittajien kanssa olisi harkittava vain erityistilanteissa ”stressitestien” jatkotoimien yhteydessä. Tällaiseen yhteistyöhön ei sisälly laitteiden toimittamista
  eikä muita toimia tai tukia, jotka voidaan hankkia ja jotka toimijan olisi hankittava kaupallisesti täyttääkseen säännönmukaiset turvallisuusvaatimukset
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Yhteistyötä kolmansien maiden ydinlaitosten toiminnanharjoittajien kanssa olisi harkittava vain erityistilanteissa ”stressitestien” jatkotoimien yhteydessä. Tällaiseen yhteistyöhön ei sisälly laitteiden toimittamista.

Yhteistyötä kolmansien maiden ydinlaitosten toiminnanharjoittajien kanssa olisi harkittava vain erityistilanteissa ”stressitestien” jatkotoimien yhteydessä. Tällaiseen yhteistyöhön ei sisälly laitteiden toimittamista
  eikä muita toimia tai tukia, jotka voidaan hankkia ja jotka toimijan olisi hankittava kaupallisesti täyttääkseen säännönmukaiset turvallisuusvaatimukset
  .

---

(*1)  
  EUVL ...

(1)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus, annettu ... tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta 2014–2020 (Horisontti 2020) ja päätöksen 1985/2006/EY kumoamisesta (EUVL L ...).

(2)  
  Neuvoston asetus (Euratom) N:o .../..., annettu ..., Horisontti 2020 -ohjelmaa täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2014–2018) (EUVL L ...)

(3)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o .../2013, annettu ..., liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA II) (EUVL L ...).

(4)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o .../2013, annettu ... Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineestä (EUVL L ...).

(5)  
  Neuvoston asetus (EY) N:o 1934/2006, annettu 21 päivänä joulukuuta 2006, teollistuneiden ja muiden korkean tulotason maiden ja alueiden sekä muun toiminnan kuin julkisen kehitysavun kyseessä ollessa asetuksen (EY) N:o 1905/2006 soveltamisalaan kuuluvien kehitysmaiden kanssa tehtävän yhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta (EUVL L 405, 30.12.2006).

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/122

---

P7_TA(2013)0471

Ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen avustusohjelmat Bulgariassa, Liettuassa ja Slovakiassa *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi unionin tuesta ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen avustusohjelmille Bulgariassa, Liettuassa ja Slovakiassa (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

(Kuuleminen)

(2016/C 436/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2011)0783), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2011)0783),

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 203 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0514/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 203 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0514/2011),

| — | ottaa huomioon Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymissopimuksen 56 artiklan ja pöytäkirjan N:o 4, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymissopimuksen 56 artiklan ja pöytäkirjan N:o 4,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0119/2013),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 a artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 a artiklan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Liittymissopimuksen velvoitteiden mukaisesti ja yhteisön avustuksen tuella Bulgaria, Liettua ja Slovakia ovat sulkeneet ydinvoimalaitoksensa ja edistyneet huomattavasti niiden käytöstäpoistossa. Lisää työtä tarvitaan, jotta voidaan edetä
  varsinaisiin purkutoimiin ja saavuttaa peruuttamaton vaihe turvallisessa käytöstäpoistossa ja taata samalla korkeimpien mahdollisten turvallisuusnormien soveltaminen
  . Saatavilla olevien arvioiden perusteella käytöstäpoiston loppuunsaattaminen edellyttää huomattavia lisävaroja. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Liittymissopimuksen velvoitteiden mukaisesti ja yhteisön avustuksen tuella Bulgaria, Liettua ja Slovakia ovat sulkeneet ydinvoimalaitoksensa ja edistyneet huomattavasti niiden käytöstäpoistossa. Lisää työtä tarvitaan, jotta voidaan edetä
  varsinaisiin purkutoimiin ja saavuttaa peruuttamaton vaihe turvallisessa käytöstäpoistossa ja taata samalla korkeimpien mahdollisten turvallisuusnormien soveltaminen
  . Saatavilla olevien arvioiden perusteella käytöstäpoiston loppuunsaattaminen edellyttää huomattavia lisävaroja.

| (4) | Liittymissopimuksen velvoitteiden mukaisesti ja yhteisön avustuksen tuella Bulgaria, Liettua ja Slovakia ovat sulkeneet ydinvoimalaitoksensa
  , tai asiaan liittyvät yksikkönsä,
  ja edistyneet huomattavasti niiden käytöstäpoistossa. Lisää työtä tarvitaan, jotta voidaan edetä
  varsinaiseen dekontaminaatioon, laitoksen purkamiseen ja käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoon ja panna täytäntöön viimeiseen vaiheeseen, peruuttamattomaan käytöstäpoistoon johtava vakaa prosessi korkeimpia mahdollisia turvallisuusvaatimuksia soveltaen
  . Saatavilla olevien arvioiden perusteella käytöstäpoiston loppuunsaattaminen edellyttää huomattavia lisävaroja
  , ja on otettava huomioon unionin ja asianomaisten jäsenvaltioiden yhteinen rahoitusvastuu
  . |
| --- | --- |

(4)

Liittymissopimuksen velvoitteiden mukaisesti ja yhteisön avustuksen tuella Bulgaria, Liettua ja Slovakia ovat sulkeneet ydinvoimalaitoksensa
  , tai asiaan liittyvät yksikkönsä,
  ja edistyneet huomattavasti niiden käytöstäpoistossa. Lisää työtä tarvitaan, jotta voidaan edetä
  varsinaiseen dekontaminaatioon, laitoksen purkamiseen ja käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoon ja panna täytäntöön viimeiseen vaiheeseen, peruuttamattomaan käytöstäpoistoon johtava vakaa prosessi korkeimpia mahdollisia turvallisuusvaatimuksia soveltaen
  . Saatavilla olevien arvioiden perusteella käytöstäpoiston loppuunsaattaminen edellyttää huomattavia lisävaroja
  , ja on otettava huomioon unionin ja asianomaisten jäsenvaltioiden yhteinen rahoitusvastuu
  .

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 a) | Ignalinan ydinvoimalaitoksen, jossa on kaksi 1 500  megawatin reaktoriyksikköä, Kozloduyn ydinvoimalan neljän yksikön, joiden kokonaistuotanto on 1 760  MW, ja Bohunice V1 -ydinvoimalan, jonka kahden reaktorin yhteinen teho on 880 MW, ennenaikaisen sulkemisen ja käytöstä poistamisen energia-, rahoitus-, talous-, ympäristö- ja sosiaaliset vaikutukset ovat aiheuttaneet suuren pitkäaikaisen rasituksen näiden kolmen maan kansalaisille. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 a)

Ignalinan ydinvoimalaitoksen, jossa on kaksi 1 500  megawatin reaktoriyksikköä, Kozloduyn ydinvoimalan neljän yksikön, joiden kokonaistuotanto on 1 760  MW, ja Bohunice V1 -ydinvoimalan, jonka kahden reaktorin yhteinen teho on 880 MW, ennenaikaisen sulkemisen ja käytöstä poistamisen energia-, rahoitus-, talous-, ympäristö- ja sosiaaliset vaikutukset ovat aiheuttaneet suuren pitkäaikaisen rasituksen näiden kolmen maan kansalaisille.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 b) | Ignalinan ydinvoimalaitoksen käytöstä poistaminen on pitkäaikainen prosessi, ja se merkitsee Liettualle poikkeuksellista taloudellista taakkaa, joka ei ole oikeasuhteinen maan kokoon eikä sen taloudelliseen suorituskykyyn nähden. Vuoden 2003 liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 4 todetaan, että Ignalina-ohjelmaa jatketaan tätä tarkoitusta varten keskeytyksettä vuoden 2006 jälkeen, ja lisätään, että jatketun Ignalina-ohjelman mukaisten keskimääräisten kokonaismäärärahojen on oltava tarkoituksenmukaiset seuraavien rahoitusnäkymien voimassaolokautena. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 b)

Ignalinan ydinvoimalaitoksen käytöstä poistaminen on pitkäaikainen prosessi, ja se merkitsee Liettualle poikkeuksellista taloudellista taakkaa, joka ei ole oikeasuhteinen maan kokoon eikä sen taloudelliseen suorituskykyyn nähden. Vuoden 2003 liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 4 todetaan, että Ignalina-ohjelmaa jatketaan tätä tarkoitusta varten keskeytyksettä vuoden 2006 jälkeen, ja lisätään, että jatketun Ignalina-ohjelman mukaisten keskimääräisten kokonaismäärärahojen on oltava tarkoituksenmukaiset seuraavien rahoitusnäkymien voimassaolokautena.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 c) | Bulgarian osalta vuoden 2005 liittymisasiakirjan 30 artiklassa viitataan vain vuosiin 2007–2009, ja Slovakian osalta vuoden 2003 liittymisasiakirjassa viitataan vain vuosiin 2004–2006. Bulgarialle ja Slovakialle myönnettävän lisätuen osalta olisi sen vuoksi sovellettava Euratomin perustamissopimuksen 203 artiklaa, ja Liettualle myönnettävän lisätuen oikeusperustan olisi oltava vuoden 2003 liittymisasikirjan pöytäkirja N:o 4 ja 56 artikla. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 c)

Bulgarian osalta vuoden 2005 liittymisasiakirjan 30 artiklassa viitataan vain vuosiin 2007–2009, ja Slovakian osalta vuoden 2003 liittymisasiakirjassa viitataan vain vuosiin 2004–2006. Bulgarialle ja Slovakialle myönnettävän lisätuen osalta olisi sen vuoksi sovellettava Euratomin perustamissopimuksen 203 artiklaa, ja Liettualle myönnettävän lisätuen oikeusperustan olisi oltava vuoden 2003 liittymisasikirjan pöytäkirja N:o 4 ja 56 artikla.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Vuosiksi 2007–2013 perustetuissa ohjelmissa komission valvonta on kohdennettu talousarvioon varattujen määrärahojen käyttämiseen ja hankkeiden täytäntöönpanoon eikä niinkään siihen, missä määrin on edistytty ohjelmien tavoitteiden saavuttamisessa yleisesti. Ohjelmien tavoitteiden toteutumista ei ole mitattu riittävästi eikä resurssien tosiasiallista käyttöä ole seurattu riittävästi, minkä vuoksi kukaan ei ole ollut aidosti tilivelvollinen ohjelmien tuloksista kokonaisuudessaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Vuosiksi 2007–2013 perustetuissa ohjelmissa komission valvonta on kohdennettu talousarvioon varattujen määrärahojen käyttämiseen ja hankkeiden täytäntöönpanoon eikä niinkään siihen, missä määrin on edistytty ohjelmien tavoitteiden saavuttamisessa yleisesti. Ohjelmien tavoitteiden toteutumista ei ole mitattu riittävästi eikä resurssien tosiasiallista käyttöä ole seurattu riittävästi, minkä vuoksi kukaan ei ole ollut aidosti tilivelvollinen ohjelmien tuloksista kokonaisuudessaan.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 b) | Olisi otettava asianmukaisesti huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 16/2011 aiheesta ”Ydinvoimaloiden käytöstä poistamiseen tarkoitettu EU:n taloudellinen tuki Bulgarialle, Liettualle ja Slovakialle: saavutettu edistys ja tulevat haasteet”, joka sisältää päätelmiä ja suosituksia. Tilintarkastustuomioistuin on todennut, että käytöstä poistamisen pääasiallinen prosesssi on Bulgariassa, Liettuassa ja Slovakiassa edelleen toteuttamatta ja että sen loppuunsaattamisen rahoituksessa on merkittävä vaje (noin 2,5  miljardia euroa). Etenkin merkittävissä infrastruktuurihankkeissa on ollut viivästyksiä ja kustannukset on ylitetty, ja kustannusarviot ovat puutteellisia, koska radioaktiivista jätettä ja/tai sen käsittelyteknologiaa ja – laitoksia koskevia tärkeitä tietoja puuttuu. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 b)

Olisi otettava asianmukaisesti huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 16/2011 aiheesta ”Ydinvoimaloiden käytöstä poistamiseen tarkoitettu EU:n taloudellinen tuki Bulgarialle, Liettualle ja Slovakialle: saavutettu edistys ja tulevat haasteet”, joka sisältää päätelmiä ja suosituksia. Tilintarkastustuomioistuin on todennut, että käytöstä poistamisen pääasiallinen prosesssi on Bulgariassa, Liettuassa ja Slovakiassa edelleen toteuttamatta ja että sen loppuunsaattamisen rahoituksessa on merkittävä vaje (noin 2,5  miljardia euroa). Etenkin merkittävissä infrastruktuurihankkeissa on ollut viivästyksiä ja kustannukset on ylitetty, ja kustannusarviot ovat puutteellisia, koska radioaktiivista jätettä ja/tai sen käsittelyteknologiaa ja – laitoksia koskevia tärkeitä tietoja puuttuu.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 c) | Vaikka kaikki asianomaiset yksiköt suljettiin asetetuissa määräajoissa, joissakin käytöstäpoisto-ohjelmissa esiintyy edelleen viivästyksiä, jotka aiheuttavat taloudellista haittaa ja joita ei voida hyväksyä poliittisesti. Tällaiset viivästykset olisi ratkaistava tarkistetun yksityiskohtaisen käytöstäpoistosuunnitelman avulla. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 c)

Vaikka kaikki asianomaiset yksiköt suljettiin asetetuissa määräajoissa, joissakin käytöstäpoisto-ohjelmissa esiintyy edelleen viivästyksiä, jotka aiheuttavat taloudellista haittaa ja joita ei voida hyväksyä poliittisesti. Tällaiset viivästykset olisi ratkaistava tarkistetun yksityiskohtaisen käytöstäpoistosuunnitelman avulla.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 d) | Koska joidenkin ohjelmien avulla ei ole vielä saatu aikaan tehokkaan käytöstäpoiston edellyttämiä organisaatiomuutoksia, olisi toteutettava tarvittavat organisaatiorakenteiden muutokset. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 d)

Koska joidenkin ohjelmien avulla ei ole vielä saatu aikaan tehokkaan käytöstäpoiston edellyttämiä organisaatiomuutoksia, olisi toteutettava tarvittavat organisaatiorakenteiden muutokset.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Bulgariasta, Liettuasta ja Slovakiasta saatujen lisärahoituspyyntöjen perusteella
  komission ehdotuksessa seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä vuosille 2014–2010 ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio” Euroopan unionin yleisestä talousarviosta osoitettiin 700 miljoonaa euroa ydinturvallisuuteen ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon. Tästä määrästä osoitetaan 500 miljoonaa euroa vuoden 2011 hintoina, mikä on noin 553 miljoonaa euroa nykyisinä hintoina, uudelle ohjelmalle Bohunice V1 -ydinvoimalaitoksen reaktoriyksiköiden 1 ja 2 ja Ignalinan reaktoriyksiköiden 1 ja 2 käytöstäpoiston tukemiseksi edelleen vuosina 2014–2017 ja Kozloduyn reaktoriyksiköiden 1–4 käytöstäpoiston tukemiseksi edelleen vuosina 2014–2020. Tästä uudesta ohjelmasta rahoitus
  olisi
  annettava asteittain alenevasti
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Bulgariasta, Liettuasta ja Slovakiasta saatujen lisärahoituspyyntöjen perusteella
  komission ehdotuksessa seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä vuosille 2014–2010 ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio” Euroopan unionin yleisestä talousarviosta osoitettiin 700 miljoonaa euroa ydinturvallisuuteen ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon. Tästä määrästä osoitetaan 500 miljoonaa euroa vuoden 2011 hintoina, mikä on noin 553 miljoonaa euroa nykyisinä hintoina, uudelle ohjelmalle Bohunice V1 -ydinvoimalaitoksen reaktoriyksiköiden 1 ja 2 ja Ignalinan reaktoriyksiköiden 1 ja 2 käytöstäpoiston tukemiseksi edelleen vuosina 2014–2017 ja Kozloduyn reaktoriyksiköiden 1–4 käytöstäpoiston tukemiseksi edelleen vuosina 2014–2020. Tästä uudesta ohjelmasta rahoitus
  olisi
  annettava asteittain alenevasti
  .

| (6) | Bulgariasta, Liettuasta ja Slovakiasta saatujen lisärahoituspyyntöjen perusteella
  ohjelman täytäntöönpanomäärärahoihin vuosiksi 2014–2020
  olisi
  sisällytettävä unionin riittävä, kunkin käytöstäpoistosuunnitelman mukainen taloudellinen tuki
  . |
| --- | --- |

(6)

Bulgariasta, Liettuasta ja Slovakiasta saatujen lisärahoituspyyntöjen perusteella
  ohjelman täytäntöönpanomäärärahoihin vuosiksi 2014–2020
  olisi
  sisällytettävä unionin riittävä, kunkin käytöstäpoistosuunnitelman mukainen taloudellinen tuki
  .

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Ohjelmille osoitettujen määrärahojen määrää sekä ohjelmointikautta ja määrärahojen jakamista Kozloduy-, Ignalina- ja Bohunice-ohjelmien kesken voidaan tarkistaa väli- ja loppuarviointikertomusten tulosten perusteella edellyttäen, että ei vaaranneta korkeimpien turvallisuusnormien noudattamista ja käytöstäpoistoprosessin vakaata etenemistä käytöstäpoistamissuunnitelmien mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 a)

Ohjelmille osoitettujen määrärahojen määrää sekä ohjelmointikautta ja määrärahojen jakamista Kozloduy-, Ignalina- ja Bohunice-ohjelmien kesken voidaan tarkistaa väli- ja loppuarviointikertomusten tulosten perusteella edellyttäen, että ei vaaranneta korkeimpien turvallisuusnormien noudattamista ja käytöstäpoistoprosessin vakaata etenemistä käytöstäpoistamissuunnitelmien mukaisesti.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Tämän asetuksen
  kattamalla
  tuella
  on
  varmistettava käytöstäpoiston
  saumaton
  jatkuminen ja keskityttävä toimenpiteisiin, joilla saavutetaan
  peruuttamaton vaihe turvallisessa käytöstäpoistossa
  , sillä
  se tuo
  unionille suurimman lisäarvon
  , ja varmistettava samalla siirtyminen kohti jäsenvaltioiden antamaa rahoitusta käytöstäpoiston loppuunsaattamisen osalta
  . Lopullinen vastuu ydinturvallisuudesta pysyy kyseisillä jäsenvaltioilla, mikä tarkoittaa myös lopullista vastuuta ydinturvallisuuden
  – ja
  käytöstäpoiston – rahoittamisesta. Tämä asetus ei vaikuta valtiontukimenettelyihin, joita tulevaisuudessa mahdollisesti toteutetaan
  perussopimuksen
  107 ja 108 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Tämän asetuksen
  kattamalla
  tuella
  on
  varmistettava käytöstäpoiston
  saumaton
  jatkuminen ja keskityttävä toimenpiteisiin, joilla saavutetaan
  peruuttamaton vaihe turvallisessa käytöstäpoistossa
  , sillä
  se tuo
  unionille suurimman lisäarvon
  , ja varmistettava samalla siirtyminen kohti jäsenvaltioiden antamaa rahoitusta käytöstäpoiston loppuunsaattamisen osalta
  . Lopullinen vastuu ydinturvallisuudesta pysyy kyseisillä jäsenvaltioilla, mikä tarkoittaa myös lopullista vastuuta ydinturvallisuuden
  – ja
  käytöstäpoiston – rahoittamisesta. Tämä asetus ei vaikuta valtiontukimenettelyihin, joita tulevaisuudessa mahdollisesti toteutetaan
  perussopimuksen
  107 ja 108 artiklan mukaisesti.

| (7) | Tämän asetuksen
  mukaisella
  tuella
  olisi
  varmistettava käytöstäpoiston
  keskeytyksetön
  jatkuminen ja keskityttävä toimenpiteisiin, joilla saavutetaan
  vakaa edistyminen kohti käytöstäpoistoprosessin peruuttamatonta loppuun saattamista mahdollisimman korkeita turvallisuusnormeja soveltaen
  , sillä
  tällaiset toimenpiteet tuovat
  unionille suurimman lisäarvon. Lopullinen vastuu ydinturvallisuudesta pysyy kyseisillä jäsenvaltioilla, mikä tarkoittaa myös lopullista vastuuta ydinturvallisuuden
  , myös
  käytöstäpoiston, rahoittamisesta.
  Tämän velvoitteen noudattamatta jättäminen aiheuttaa vaaran unionin kansalaisille.
  Tämä asetus ei vaikuta valtiontukimenettelyihin, joita tulevaisuudessa mahdollisesti toteutetaan
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
  107 ja 108 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Tämän asetuksen
  mukaisella
  tuella
  olisi
  varmistettava käytöstäpoiston
  keskeytyksetön
  jatkuminen ja keskityttävä toimenpiteisiin, joilla saavutetaan
  vakaa edistyminen kohti käytöstäpoistoprosessin peruuttamatonta loppuun saattamista mahdollisimman korkeita turvallisuusnormeja soveltaen
  , sillä
  tällaiset toimenpiteet tuovat
  unionille suurimman lisäarvon. Lopullinen vastuu ydinturvallisuudesta pysyy kyseisillä jäsenvaltioilla, mikä tarkoittaa myös lopullista vastuuta ydinturvallisuuden
  , myös
  käytöstäpoiston, rahoittamisesta.
  Tämän velvoitteen noudattamatta jättäminen aiheuttaa vaaran unionin kansalaisille.
  Tämä asetus ei vaikuta valtiontukimenettelyihin, joita tulevaisuudessa mahdollisesti toteutetaan
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
  107 ja 108 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Tämän asetuksen kattama ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto on suoritettava parasta mahdollista teknistä asiantuntemusta käyttäen ja siinä on otettava asianmukaisesti huomioon suljettavien reaktoreiden luonne ja tekniset erityispiirteet suurimman mahdollisen tehokkuuden varmistamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Tämän asetuksen kattama ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto on suoritettava parasta mahdollista teknistä asiantuntemusta käyttäen ja siinä on otettava asianmukaisesti huomioon suljettavien reaktoreiden luonne ja tekniset erityispiirteet suurimman mahdollisen tehokkuuden varmistamiseksi.

| (9) | Tämän asetuksen kattama ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto on suoritettava parasta mahdollista teknistä asiantuntemusta käyttäen ja siinä on otettava asianmukaisesti huomioon suljettavien reaktoreiden luonne ja tekniset erityispiirteet
  sekä käytöstäpoistoa ja vaikutusten lieventämistä koskevat kattavat arvioinnit
  suurimman mahdollisen tehokkuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Tämän asetuksen kattama ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto on suoritettava parasta mahdollista teknistä asiantuntemusta käyttäen ja siinä on otettava asianmukaisesti huomioon suljettavien reaktoreiden luonne ja tekniset erityispiirteet
  sekä käytöstäpoistoa ja vaikutusten lieventämistä koskevat kattavat arvioinnit
  suurimman mahdollisen tehokkuuden varmistamiseksi.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 a) | Tämän asetuksen mukaisten käytöstäpoistotoimien kustannukset olisi määritettävä kansainvälisesti tunnustettujen käytöstäpoistokustannusten arviointia koskevien standardien mukaisesti, kuten ydinenergiajärjestön, Kansainvälisen atomienergiajärjestön ja komission yhdessä julkaiseman kansainvälisen käytöstäpoiston kustannusrakenteen mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 a)

Tämän asetuksen mukaisten käytöstäpoistotoimien kustannukset olisi määritettävä kansainvälisesti tunnustettujen käytöstäpoistokustannusten arviointia koskevien standardien mukaisesti, kuten ydinenergiajärjestön, Kansainvälisen atomienergiajärjestön ja komission yhdessä julkaiseman kansainvälisen käytöstäpoiston kustannusrakenteen mukaisesti.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Komissio varmistaa käytöstäpoistoprosessin etenemisen tehokkaan valvonnan taatakseen mahdollisimman suuren lisäarvon unionille tämän asetuksen nojalla osoitetusta rahoituksesta, vaikka lopullinen vastuu käytöstäpoistosta jää jäsenvaltioille. Tähän valvontaan kuuluu tuloksellisuuden tehokas mittaaminen ja korjaavien toimenpiteiden arviointi ohjelman aikana. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Komissio varmistaa käytöstäpoistoprosessin etenemisen tehokkaan valvonnan taatakseen mahdollisimman suuren lisäarvon unionille tämän asetuksen nojalla osoitetusta rahoituksesta, vaikka lopullinen vastuu käytöstäpoistosta jää jäsenvaltioille. Tähän valvontaan kuuluu tuloksellisuuden tehokas mittaaminen ja korjaavien toimenpiteiden arviointi ohjelman aikana.

| (11) | Komissio varmistaa käytöstäpoistoprosessin etenemisen tehokkaan valvonnan taatakseen mahdollisimman suuren lisäarvon unionille tämän asetuksen nojalla osoitetusta rahoituksesta, vaikka lopullinen vastuu käytöstäpoistosta jää jäsenvaltioille. Tähän valvontaan kuuluu tuloksellisuuden tehokas mittaaminen ja korjaavien toimenpiteiden arviointi ohjelman aikana.
  Tämän valvonnan olisi perustuttava sellaisten merkityksellisten laadullisten ja määrällisten tulosindikaattoreiden käyttöönottoon, joita on helppo mitata ja joista on tarvittaessa helppo laatia raportteja. |
| --- | --- |

(11)

Komissio varmistaa käytöstäpoistoprosessin etenemisen tehokkaan valvonnan taatakseen mahdollisimman suuren lisäarvon unionille tämän asetuksen nojalla osoitetusta rahoituksesta, vaikka lopullinen vastuu käytöstäpoistosta jää jäsenvaltioille. Tähän valvontaan kuuluu tuloksellisuuden tehokas mittaaminen ja korjaavien toimenpiteiden arviointi ohjelman aikana.
  Tämän valvonnan olisi perustuttava sellaisten merkityksellisten laadullisten ja määrällisten tulosindikaattoreiden käyttöönottoon, joita on helppo mitata ja joista on tarvittaessa helppo laatia raportteja.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 a) | Komission olisi varmistettava unionin varojen käytön mahdollisimman suuri avoimuus, luotettavuus ja demokraattinen valvonta etenkin sen osalta, mikä on niiden odotettu ja toteutunut vaikutus ohjelman yleisten tavoitteiden saavuttamiseen. Erityisesti olisi ratkaistava suurimmat hallinnointiin liittyvät, oikeudelliset, taloudelliset ja tekniset ongelmat tai ryhdyttävä toimiin niiden ratkaisemiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 a)

Komission olisi varmistettava unionin varojen käytön mahdollisimman suuri avoimuus, luotettavuus ja demokraattinen valvonta etenkin sen osalta, mikä on niiden odotettu ja toteutunut vaikutus ohjelman yleisten tavoitteiden saavuttamiseen. Erityisesti olisi ratkaistava suurimmat hallinnointiin liittyvät, oikeudelliset, taloudelliset ja tekniset ongelmat tai ryhdyttävä toimiin niiden ratkaisemiseksi.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Olisi pyrittävä kaikin tavoin jatkamaan liittymistä valmistelevan tuen ja vuosina 2007–2013 annetun tuen yhteydessä vakiintunutta Liettuan käytöstäpoistotoimien yhteisrahoituskäytäntöä sekä tarvittaessa hankkimaan yhteisrahoitusta muista lähteistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Olisi pyrittävä kaikin tavoin jatkamaan liittymistä valmistelevan tuen ja vuosina 2007–2013 annetun tuen yhteydessä vakiintunutta Liettuan käytöstäpoistotoimien yhteisrahoituskäytäntöä sekä tarvittaessa hankkimaan yhteisrahoitusta muista lähteistä.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

1 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tällä asetuksella perustetaan ydinvoimaloiden käytöstäpoiston monivuotinen avustusohjelma vuosiksi 2014–2010, jäljempänä ”ohjelma”, jossa vahvistetaan säännöt Kozloduyn (reaktoriyksiköt 1–4; Kozloduy-ohjelma), Ignalinan (reaktoriyksiköt 1 ja 2; Ignalina-ohjelma) ja Bohunice V1:n (reaktoriyksiköt 1 ja 2; Bohunice-ohjelma) ydinvoimalaitosten reaktoriyksiköiden käytöstä poistamiseen liittyville toimenpiteille
  annettavalle
  unionin
  taloudelliselle tuelle
  . | Tällä asetuksella perustetaan ydinvoimaloiden
  peruuttamattoman
  käytöstäpoiston monivuotinen avustusohjelma vuosiksi 2014–2020, jäljempänä ”ohjelma”, jossa vahvistetaan säännöt Kozloduyn (reaktoriyksiköt 1–4; Kozloduy-ohjelma), Ignalinan (reaktoriyksiköt 1 ja 2); ja Bohunice V 1:n (reaktoriyksiköt 1 ja 2; (Bohunice-ohjelma) ydinvoimalaitosten reaktoriyksiköiden käytöstä poistamiseen liittyville toimenpiteille
  annettavan
  unionin
  taloudellisen tuen jatkamista varten
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Tällä asetuksella perustetaan ydinvoimaloiden käytöstäpoiston monivuotinen avustusohjelma vuosiksi 2014–2010, jäljempänä ”ohjelma”, jossa vahvistetaan säännöt Kozloduyn (reaktoriyksiköt 1–4; Kozloduy-ohjelma), Ignalinan (reaktoriyksiköt 1 ja 2; Ignalina-ohjelma) ja Bohunice V1:n (reaktoriyksiköt 1 ja 2; Bohunice-ohjelma) ydinvoimalaitosten reaktoriyksiköiden käytöstä poistamiseen liittyville toimenpiteille
  annettavalle
  unionin
  taloudelliselle tuelle
  .

Tällä asetuksella perustetaan ydinvoimaloiden
  peruuttamattoman
  käytöstäpoiston monivuotinen avustusohjelma vuosiksi 2014–2020, jäljempänä ”ohjelma”, jossa vahvistetaan säännöt Kozloduyn (reaktoriyksiköt 1–4; Kozloduy-ohjelma), Ignalinan (reaktoriyksiköt 1 ja 2); ja Bohunice V 1:n (reaktoriyksiköt 1 ja 2; (Bohunice-ohjelma) ydinvoimalaitosten reaktoriyksiköiden käytöstä poistamiseen liittyville toimenpiteille
  annettavan
  unionin
  taloudellisen tuen jatkamista varten
  .

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

1 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a artikla |
| | Määritelmä |
| | Tässä asetuksessa käytöstä poistaminen kattaa lopullista sulkemista edeltävät valmistelutoimet (kuten käytöstäpoistosuunnitelman sekä lupa-asiakirjojen laadinnan sekä jätteidenkäsittelyn infrastruktuurihankkeet) ja kaikki reaktorien sulkemisen jälkeen toteutettavat toimenpiteet, kuten käytettyjen polttoaine-elementtien poistamisen ja loppusijoittamisen, dekontaminaation, ydinvoimalaitoksen purkamisen, jäljellä olevan radioaktiivisen jätteen loppusijoittamisen sekä ympäristön kunnostamisen saastuneella alueella. Käytöstäpoistoprosessi päättyy, kun ydinvoimalaitos vapautetaan lakisääteisestä valvonnasta ja säteilyyn liittyvistä rajoituksista. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a artikla

Määritelmä

Tässä asetuksessa käytöstä poistaminen kattaa lopullista sulkemista edeltävät valmistelutoimet (kuten käytöstäpoistosuunnitelman sekä lupa-asiakirjojen laadinnan sekä jätteidenkäsittelyn infrastruktuurihankkeet) ja kaikki reaktorien sulkemisen jälkeen toteutettavat toimenpiteet, kuten käytettyjen polttoaine-elementtien poistamisen ja loppusijoittamisen, dekontaminaation, ydinvoimalaitoksen purkamisen, jäljellä olevan radioaktiivisen jätteen loppusijoittamisen sekä ympäristön kunnostamisen saastuneella alueella. Käytöstäpoistoprosessi päättyy, kun ydinvoimalaitos vapautetaan lakisääteisestä valvonnasta ja säteilyyn liittyvistä rajoituksista.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Tämän
  ohjelman yleisenä tavoitteena on auttaa asianomaisia jäsenvaltioita
  saavuttamaan peruuttamaton vaihe
  Kozloduyn reaktoriyksiköiden 1–4 , Ignalinan reaktoriyksiköiden 1 ja 2 ja Bohunice V1:n reaktoriyksiköiden 1 ja 2
  käytöstäpoistoprosessissa kunkin ydinvoimalan käytöstäpoistosuunnitelman mukaisesti ja säilyttää samalla
  mahdollisimman korkea turvallisuustaso. | 1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on auttaa asianomaisia jäsenvaltioita
  toteuttamaan vakaa edistyminen kohti
  Kozloduyn reaktoriyksiköiden 1–4, Ignalinan reaktoriyksiköiden 1 ja 2 ja Bohunice V1:n reaktoriyksiköiden 1 ja 2
  peruuttamatonta käytöstäpoistoa säilyttäen
  mahdollisimman korkea turvallisuustaso
  ydinvoimaturvallisuutta koskevan unionin lainsäädännön ja erityisesti neuvoston direktiivien N:o 96/29/Euratom

   (1)

  , 2009/71/Euratom

   (2)

  ja 2011/70/Euratom

   (3)

  . |

Komission teksti

Tarkistus

1.   
  Tämän
  ohjelman yleisenä tavoitteena on auttaa asianomaisia jäsenvaltioita
  saavuttamaan peruuttamaton vaihe
  Kozloduyn reaktoriyksiköiden 1–4 , Ignalinan reaktoriyksiköiden 1 ja 2 ja Bohunice V1:n reaktoriyksiköiden 1 ja 2
  käytöstäpoistoprosessissa kunkin ydinvoimalan käytöstäpoistosuunnitelman mukaisesti ja säilyttää samalla
  mahdollisimman korkea turvallisuustaso.

1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on auttaa asianomaisia jäsenvaltioita
  toteuttamaan vakaa edistyminen kohti
  Kozloduyn reaktoriyksiköiden 1–4, Ignalinan reaktoriyksiköiden 1 ja 2 ja Bohunice V1:n reaktoriyksiköiden 1 ja 2
  peruuttamatonta käytöstäpoistoa säilyttäen
  mahdollisimman korkea turvallisuustaso
  ydinvoimaturvallisuutta koskevan unionin lainsäädännön ja erityisesti neuvoston direktiivien N:o 96/29/Euratom

   (1)

  , 2009/71/Euratom

   (2)

  ja 2011/70/Euratom

   (3)

  .

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 kohta – a alakohta – iii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (iii) | käytöstäpoistojätteen turvallinen huolto yksityiskohtaisen jätehuoltosuunnitelman mukaisesti, mikä mitataan
  pakatun
  jätteen määrän ja tyypin perusteella; |

Komission teksti

Tarkistus

(iii)

käytöstäpoistojätteen turvallinen huolto yksityiskohtaisen jätehuoltosuunnitelman mukaisesti, mikä mitataan
  pakatun
  jätteen määrän ja tyypin perusteella;

| (iii) | käytöstäpoistojätteen
  pitkäaikaisen varastoinnin ja loppusijoittamisen
  turvallinen huolto yksityiskohtaisen
  kansallisen
  jätehuoltosuunnitelman mukaisesti, mikä mitataan
  varastoidun ja loppusijoitetun
  jätteen määrän ja tyypin perusteella; |
| --- | --- |

(iii)

käytöstäpoistojätteen
  pitkäaikaisen varastoinnin ja loppusijoittamisen
  turvallinen huolto yksityiskohtaisen
  kansallisen
  jätehuoltosuunnitelman mukaisesti, mikä mitataan
  varastoidun ja loppusijoitetun
  jätteen määrän ja tyypin perusteella;

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 kohta – b alakohta – iii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (iii) | purkamisen suorittaminen turbiinihallissa ja muissa oheisrakennuksissa ja käytöstäpoistojätteen turvallinen huolto yksityiskohtaisen jätehuoltosuunnitelman mukaisesti, mikä mitataan
  purettujen oheisjärjestelmien tyypin ja määrän ja pakatun
  jätteen määrän ja tyypin perusteella; |

Komission teksti

Tarkistus

(iii)

purkamisen suorittaminen turbiinihallissa ja muissa oheisrakennuksissa ja käytöstäpoistojätteen turvallinen huolto yksityiskohtaisen jätehuoltosuunnitelman mukaisesti, mikä mitataan
  purettujen oheisjärjestelmien tyypin ja määrän ja pakatun
  jätteen määrän ja tyypin perusteella;

| (iii) | purkamisen suorittaminen turbiinihallissa ja muissa oheisrakennuksissa ja käytöstäpoistojätteen
  pitkäaikaisen varastoinnin ja loppusijoittamisen
  turvallinen huolto yksityiskohtaisen
  kansallisen
  jätehuoltosuunnitelman mukaisesti, mikä mitataan
  varastoidun ja loppusijoitetun
  jätteen määrän ja tyypin perusteella; |
| --- | --- |

(iii)

purkamisen suorittaminen turbiinihallissa ja muissa oheisrakennuksissa ja käytöstäpoistojätteen
  pitkäaikaisen varastoinnin ja loppusijoittamisen
  turvallinen huolto yksityiskohtaisen
  kansallisen
  jätehuoltosuunnitelman mukaisesti, mikä mitataan
  varastoidun ja loppusijoitetun
  jätteen määrän ja tyypin perusteella;

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 kohta – c alakohta – iii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (iii) | käytöstäpoistojätteen turvallinen huolto yksityiskohtaisen jätehuoltosuunnitelman mukaisesti, mikä mitataan
  pakatun
  jätteen määrän ja tyypin perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

(iii)

käytöstäpoistojätteen turvallinen huolto yksityiskohtaisen jätehuoltosuunnitelman mukaisesti, mikä mitataan
  pakatun
  jätteen määrän ja tyypin perusteella.

| (iii) | käytöstäpoistojätteen
  pitkäaikaisen varastoinnin ja loppusijoittamisen
  turvallinen huolto yksityiskohtaisen
  kansallisen
  jätehuoltosuunnitelman mukaisesti, mikä mitataan
  varastoidun ja loppusijoitetun
  jätteen määrän ja tyypin perusteella. |
| --- | --- |

(iii)

käytöstäpoistojätteen
  pitkäaikaisen varastoinnin ja loppusijoittamisen
  turvallinen huolto yksityiskohtaisen
  kansallisen
  jätehuoltosuunnitelman mukaisesti, mikä mitataan
  varastoidun ja loppusijoitetun
  jätteen määrän ja tyypin perusteella.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Kaikki 2 kohdassa tarkoitetut käytöstäpoisto-ohjelmat voivat myös käsittää toimenpiteitä, joilla ydinreaktoriyksiköissä ylläpidetään sulkemisen aikana tarvittava korkea turvallisuustaso. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Kaikki 2 kohdassa tarkoitetut käytöstäpoisto-ohjelmat voivat myös käsittää toimenpiteitä, joilla ydinreaktoriyksiköissä ylläpidetään sulkemisen aikana tarvittava korkea turvallisuustaso.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Välitavoitteiden ja
  lopputavoitteiden määräajat määritetään 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa asiakirjassa. | 3.   
  Yhteisen monivuotisen työohjelman välitavoitteet, odotetut kokonaistulokset,
  lopputavoitteiden määräajat
  ja suoritustasoindikaattorit
  määritetään 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa asiakirjassa. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   
  Välitavoitteiden ja
  lopputavoitteiden määräajat määritetään 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa asiakirjassa.

3.   
  Yhteisen monivuotisen työohjelman välitavoitteet, odotetut kokonaistulokset,
  lopputavoitteiden määräajat
  ja suoritustasoindikaattorit
  määritetään 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa asiakirjassa.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Määrärahat tämän ohjelman toteuttamiselle vuosina 2014–2020 ovat
  552 947 000
   miljoonaa euroa nykyisinä hintoina. | 1.   Määrärahat tämän ohjelman toteuttamiselle vuosina 2014–2020 ovat
  969 260 000
   miljoonaa euroa nykyisinä hintoina. |
| Kyseinen määrä jaetaan Kozloduy-, Ignalina ja Bohunice-ohjelmien kesken seuraavasti: | Kyseinen määrä jaetaan Kozloduy-, Ignalina ja Bohunice-ohjelmien kesken seuraavasti: |
| (a) | 208 503 000
   euroa Kozloduy-ohjelmalle vuosina 2014–2020; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Määrärahat tämän ohjelman toteuttamiselle vuosina 2014–2020 ovat
  552 947 000
   miljoonaa euroa nykyisinä hintoina.

1.   Määrärahat tämän ohjelman toteuttamiselle vuosina 2014–2020 ovat
  969 260 000
   miljoonaa euroa nykyisinä hintoina.

Kyseinen määrä jaetaan Kozloduy-, Ignalina ja Bohunice-ohjelmien kesken seuraavasti:

Kyseinen määrä jaetaan Kozloduy-, Ignalina ja Bohunice-ohjelmien kesken seuraavasti:

(a)

208 503 000
   euroa Kozloduy-ohjelmalle vuosina 2014–2020;

| (a) | 293 032 000
   euroa Kozloduy-ohjelmalle vuosina 2014–2020; |
| --- | --- |

(a)

293 032 000
   euroa Kozloduy-ohjelmalle vuosina 2014–2020;

| (b) | 229 629 000
   euroa Ignalina-ohjelmalle vuosina 2014–
  2017
  ; |
| --- | --- |

(b)

229 629 000
   euroa Ignalina-ohjelmalle vuosina 2014–
  2017
  ;

| (b) | 450 818 000
   euroa Ignalina-ohjelmalle vuosina 2014–
  2020
  ; |
| --- | --- |

(b)

450 818 000
   euroa Ignalina-ohjelmalle vuosina 2014–
  2020
  ;

| (c) | 114 815 000
   euroa Bohunice-ohjelmalle vuosina 2014–
  2017
  . |
| --- | --- |

(c)

114 815 000
   euroa Bohunice-ohjelmalle vuosina 2014–
  2017
  .

| (c) | 225 410 000
   euroa Bohunice-ohjelmalle vuosina 2014–
  2020
  . |
| --- | --- |

(c)

225 410 000
   euroa Bohunice-ohjelmalle vuosina 2014–
  2020
  .

1 a.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa tämän kuitenkaan rajoittamatta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta ...päivänä ...kuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista

   (4)

  .

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio tarkistaa ohjelman suorituksen ja arvioi Kozloduy-, Ignalina- ja Bohunice-ohjelmien edistymisen 2 artiklan 3 kohdassa määritettyjen välitavoitteiden ja lopputavoitteen määräaikojen mukaisesti vuoden 
  2015
  loppuun mennessä 8 artiklassa tarkoitetun väliarvioinnin puitteissa. Tämän arvioinnin tulosten perusteella komissio
  voi
  tarkistaa ohjelmalle osoitettujen määrärahojen määrää sekä ohjelmointikautta ja määrärahojen jakamista Kozloduy-, Ignalina- ja Bohunice-ohjelmien kesken. | 2.   
  Jäljempänä 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja ohjelmia noudattaen
  komissio tarkistaa ohjelman suorituksen ja arvioi Kozloduy-, Ignalina- ja Bohunice-ohjelmien edistymisen 2 artiklan 3 kohdassa määritettyjen välitavoitteiden ja lopputavoitteen määräaikojen mukaisesti vuoden 
  2017
  loppuun mennessä 8 artiklassa tarkoitetun väliarvioinnin puitteissa. Tämän arvioinnin tulosten perusteella
  ja saavutetun edistyksen huomioon ottamiseksi sekä sen varmistamiseksi, että resurssit jaetaan edelleen todellisten tarpeiden perusteella,
  komissio tarkistaa
  tarvittaessa
  ohjelmalle osoitettujen määrärahojen määrää sekä ohjelmointikautta ja määrärahojen jakamista Kozloduy-, Ignalina- ja Bohunice-ohjelmien kesken.
  Määrärahojen mahdollisella tarkistamisella ei saa vaarantaa 1 artiklassa tarkoitettujen ydinvoimaloiden turvallisuusnormien noudattamista. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Komissio tarkistaa ohjelman suorituksen ja arvioi Kozloduy-, Ignalina- ja Bohunice-ohjelmien edistymisen 2 artiklan 3 kohdassa määritettyjen välitavoitteiden ja lopputavoitteen määräaikojen mukaisesti vuoden 
  2015
  loppuun mennessä 8 artiklassa tarkoitetun väliarvioinnin puitteissa. Tämän arvioinnin tulosten perusteella komissio
  voi
  tarkistaa ohjelmalle osoitettujen määrärahojen määrää sekä ohjelmointikautta ja määrärahojen jakamista Kozloduy-, Ignalina- ja Bohunice-ohjelmien kesken.

2.   
  Jäljempänä 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja ohjelmia noudattaen
  komissio tarkistaa ohjelman suorituksen ja arvioi Kozloduy-, Ignalina- ja Bohunice-ohjelmien edistymisen 2 artiklan 3 kohdassa määritettyjen välitavoitteiden ja lopputavoitteen määräaikojen mukaisesti vuoden 
  2017
  loppuun mennessä 8 artiklassa tarkoitetun väliarvioinnin puitteissa. Tämän arvioinnin tulosten perusteella
  ja saavutetun edistyksen huomioon ottamiseksi sekä sen varmistamiseksi, että resurssit jaetaan edelleen todellisten tarpeiden perusteella,
  komissio tarkistaa
  tarvittaessa
  ohjelmalle osoitettujen määrärahojen määrää sekä ohjelmointikautta ja määrärahojen jakamista Kozloduy-, Ignalina- ja Bohunice-ohjelmien kesken.
  Määrärahojen mahdollisella tarkistamisella ei saa vaarantaa 1 artiklassa tarkoitettujen ydinvoimaloiden turvallisuusnormien noudattamista.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Kozloduy-, Ignalina-, ja Bohunice-ohjelmien rahoitusosuus voi myös kattaa sellaisiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin liittyvät kulut, jotka ovat tarpeen ohjelman hallinnoinnissa ja sen tavoitteiden saavuttamisessa, erityisesti tutkimukset, asiantuntijoiden tapaamiset, tiedotus- ja viestintätoimet, mukaan luettuna Euroopan unionin poliittisia painopistealoja koskeva viestintä, mikäli ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin, tietojen käsittelyyn ja vaihtoon tarkoitettuihin atk-verkkoihin liittyvät kulut sekä kaikki muut komissiolle ohjelman hallinnoinnista johtuvat teknistä ja hallinnollista tukea koskevat kulut. | 3.   Kozloduy-, Ignalina-, ja Bohunice-ohjelmien rahoitusosuus voi myös kattaa sellaisiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin liittyvät kulut, jotka ovat tarpeen ohjelman hallinnoinnissa ja sen tavoitteiden saavuttamisessa, erityisesti tutkimukset, asiantuntijoiden tapaamiset,
  koulutus,
  tiedotus- ja viestintätoimet, mukaan luettuna Euroopan unionin poliittisia painopistealoja koskeva viestintä, mikäli ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin
  . Rahoitusosuus voi kattaa myös
  tietojen käsittelyyn ja vaihtoon tarkoitettuihin atk-verkkoihin liittyvät kulut sekä kaikki muut komissiolle ohjelman hallinnoinnista johtuvat teknistä ja hallinnollista tukea koskevat kulut. |
| Rahoitusosuus voi myös kattaa teknistä ja hallinnollista tukea koskevat kustannukset, jotka ovat tarpeen takaamaan siirtymisen ohjelman ja neuvoston asetuksen (EY) 1990/2006, asetuksen (Euratom) N:o 549/2007 ja neuvoston asetuksen (Euratom) 647/2010 nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä. | Rahoitusosuus voi myös kattaa teknistä ja hallinnollista tukea koskevat kustannukset, jotka ovat tarpeen takaamaan siirtymisen ohjelman ja neuvoston asetuksen (EY)
  N:o
  1990/2006, asetuksen (Euratom) N:o 549/2007 ja neuvoston asetuksen (Euratom)
  N:o
  647/2010 nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä.
  Rahoitusosuus ei saa kattaa muita kuin tässä artiklassa ja tämän asetuksen 2 artiklassa tarkoitettuja toimia. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Kozloduy-, Ignalina-, ja Bohunice-ohjelmien rahoitusosuus voi myös kattaa sellaisiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin liittyvät kulut, jotka ovat tarpeen ohjelman hallinnoinnissa ja sen tavoitteiden saavuttamisessa, erityisesti tutkimukset, asiantuntijoiden tapaamiset, tiedotus- ja viestintätoimet, mukaan luettuna Euroopan unionin poliittisia painopistealoja koskeva viestintä, mikäli ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin, tietojen käsittelyyn ja vaihtoon tarkoitettuihin atk-verkkoihin liittyvät kulut sekä kaikki muut komissiolle ohjelman hallinnoinnista johtuvat teknistä ja hallinnollista tukea koskevat kulut.

3.   Kozloduy-, Ignalina-, ja Bohunice-ohjelmien rahoitusosuus voi myös kattaa sellaisiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin liittyvät kulut, jotka ovat tarpeen ohjelman hallinnoinnissa ja sen tavoitteiden saavuttamisessa, erityisesti tutkimukset, asiantuntijoiden tapaamiset,
  koulutus,
  tiedotus- ja viestintätoimet, mukaan luettuna Euroopan unionin poliittisia painopistealoja koskeva viestintä, mikäli ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin
  . Rahoitusosuus voi kattaa myös
  tietojen käsittelyyn ja vaihtoon tarkoitettuihin atk-verkkoihin liittyvät kulut sekä kaikki muut komissiolle ohjelman hallinnoinnista johtuvat teknistä ja hallinnollista tukea koskevat kulut.

Rahoitusosuus voi myös kattaa teknistä ja hallinnollista tukea koskevat kustannukset, jotka ovat tarpeen takaamaan siirtymisen ohjelman ja neuvoston asetuksen (EY) 1990/2006, asetuksen (Euratom) N:o 549/2007 ja neuvoston asetuksen (Euratom) 647/2010 nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä.

Rahoitusosuus voi myös kattaa teknistä ja hallinnollista tukea koskevat kustannukset, jotka ovat tarpeen takaamaan siirtymisen ohjelman ja neuvoston asetuksen (EY)
  N:o
  1990/2006, asetuksen (Euratom) N:o 549/2007 ja neuvoston asetuksen (Euratom)
  N:o
  647/2010 nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä.
  Rahoitusosuus ei saa kattaa muita kuin tässä artiklassa ja tämän asetuksen 2 artiklassa tarkoitettuja toimia.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  On pyrittävä kaikin tavoin jatkamaan liittymistä valmistelevan tuen ja vuosina 2007–2013 annetun tuen yhteydessä vakiintunutta käytäntöä, joka perustuu yhteisrahoitukseen Bulgarian, Liettuan ja Slovakian toteuttamissa käytöstäpoistotoimissa, sekä tarvittaessa saamaan osarahoitusta muista lähteistä. |

Komission teksti

Tarkistus

3 a.
     
  On pyrittävä kaikin tavoin jatkamaan liittymistä valmistelevan tuen ja vuosina 2007–2013 annetun tuen yhteydessä vakiintunutta käytäntöä, joka perustuu yhteisrahoitukseen Bulgarian, Liettuan ja Slovakian toteuttamissa käytöstäpoistotoimissa, sekä tarvittaessa saamaan osarahoitusta muista lähteistä.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 b.
     
  Perussopimusten tulkintaan ja sopimusten tekemiseen on voitava hakea muutosta, ja jälkimmäistä koskevat erimielisyydet on ratkaistava välimiesmenettelyllä. |
| | Rakentamisen viivästyminen saattaa johtaa maksun lykkäämiseen ja lopullisen määrärahan vähentämiseen. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tätä kysymystä koskevan kertomuksen 6 artiklan 1 a kohdassa tarkoitetun vuotuisen arviointikertomuksen yhteydessä. |

Komission teksti

Tarkistus

3 b.
     
  Perussopimusten tulkintaan ja sopimusten tekemiseen on voitava hakea muutosta, ja jälkimmäistä koskevat erimielisyydet on ratkaistava välimiesmenettelyllä.

Rakentamisen viivästyminen saattaa johtaa maksun lykkäämiseen ja lopullisen määrärahan vähentämiseen. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tätä kysymystä koskevan kertomuksen 6 artiklan 1 a kohdassa tarkoitetun vuotuisen arviointikertomuksen yhteydessä.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

4 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Bulgarian, Liettuan ja Slovakian on
  täytettävä
  seuraavat ennakkoehdot 1 päivään tammikuuta 2014 mennessä: | 1.   Bulgarian, Liettuan ja Slovakian on
  toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ne täyttävät
  seuraavat ennakkoehdot 1 päivään tammikuuta 2014 mennessä: |
| (a) | unionin säännöstön noudattaminen
  ; erityisesti
  ydinturvallisuuden alalla ydinturvallisuudesta annetun neuvoston direktiivin 2009/71/Euratom ja käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollosta annetun neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä; |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Bulgarian, Liettuan ja Slovakian on
  täytettävä
  seuraavat ennakkoehdot 1 päivään tammikuuta 2014 mennessä:

1.   Bulgarian, Liettuan ja Slovakian on
  toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ne täyttävät
  seuraavat ennakkoehdot 1 päivään tammikuuta 2014 mennessä:

(a)

unionin säännöstön noudattaminen
  ; erityisesti
  ydinturvallisuuden alalla ydinturvallisuudesta annetun neuvoston direktiivin 2009/71/Euratom ja käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollosta annetun neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| (a) | unionin säännöstön noudattaminen ydinturvallisuuden alalla
  , erityisesti
  ydinturvallisuudesta annetun neuvoston direktiivin 2009/71/Euratom ja käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollosta annetun neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

(a)

unionin säännöstön noudattaminen ydinturvallisuuden alalla
  , erityisesti
  ydinturvallisuudesta annetun neuvoston direktiivin 2009/71/Euratom ja käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollosta annetun neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| (b) | kansallisen säädöskehyksen
  laatiminen
  , jotta kansallisten varojen oikea-aikaisesta keräämisestä voidaan antaa asianmukaiset säännökset
  käytöstäpoiston
  turvallista loppuunsaattamista varten
  sovellettavien valtiontukisääntöjen
  mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

(b)

kansallisen säädöskehyksen
  laatiminen
  , jotta kansallisten varojen oikea-aikaisesta keräämisestä voidaan antaa asianmukaiset säännökset
  käytöstäpoiston
  turvallista loppuunsaattamista varten
  sovellettavien valtiontukisääntöjen
  mukaisesti
  ;

| (b) | sellaisen yleisen rahoitussuunnitelman
  laatiminen
  kansallisessa lainsäädäntökehyksessä, jossa yksilöidään kaikki kustannukset, joita tämän asetuksen kattamien ydinreaktoriyksikköjen
  käytöstäpoiston
  turvallinen loppuunsaattaminen edellyttää, ja jossa yksilöidään selvästi
  sovellettavien valtiontukisääntöjen
  mukaiset rahoituslähteet
  ; |
| --- | --- |

(b)

sellaisen yleisen rahoitussuunnitelman
  laatiminen
  kansallisessa lainsäädäntökehyksessä, jossa yksilöidään kaikki kustannukset, joita tämän asetuksen kattamien ydinreaktoriyksikköjen
  käytöstäpoiston
  turvallinen loppuunsaattaminen edellyttää, ja jossa yksilöidään selvästi
  sovellettavien valtiontukisääntöjen
  mukaiset rahoituslähteet
  ;

| (c) | yksityiskohtaisen käytöstäpoistosuunnitelman toimittaminen komissiolle. |
| --- | --- |

(c)

yksityiskohtaisen käytöstäpoistosuunnitelman toimittaminen komissiolle.

| (c) | sellaisen
  yksityiskohtaisen käytöstäpoistosuunnitelman toimittaminen komissiolle
  , jossa määritetään käytöstäpoistoa, ennakoituja hankkeita sekä hankkeiden aikataulua, konkreettisia välitavoitteita, kustannusrakennetta ja yhteisrahoitusta koskevat tärkeimmät tavoitteet ja tehtävät, mukaan lukien yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten pitkän aikavälin kansallinen rahoitus varmistetaan
  .
  Suunnitelmassa on otettava asianmukaisesti huomioon ydinenergiajärjestön ja komission laatimat käytöstäpoistokustannusten arviointia koskevat suuntaviivat. |
| --- | --- |

(c)

sellaisen
  yksityiskohtaisen käytöstäpoistosuunnitelman toimittaminen komissiolle
  , jossa määritetään käytöstäpoistoa, ennakoituja hankkeita sekä hankkeiden aikataulua, konkreettisia välitavoitteita, kustannusrakennetta ja yhteisrahoitusta koskevat tärkeimmät tavoitteet ja tehtävät, mukaan lukien yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten pitkän aikavälin kansallinen rahoitus varmistetaan
  .
  Suunnitelmassa on otettava asianmukaisesti huomioon ydinenergiajärjestön ja komission laatimat käytöstäpoistokustannusten arviointia koskevat suuntaviivat.

1 a.
     
  Bulgarian, Liettuan ja Slovakian on toimitettava 1 päivään tammikuuta 2014 mennessä komissiolle tiedot, joilla osoitetaan niiden täyttävän 1 kohdassa tarkoitetut ennakkoehdot.

2.   Komissio arvioi ennakkoehtojen täyttämisestä annetut tiedot laatiessaan 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua vuoden 2014 vuotuista toimintaohjelmaa.
  Se
  voi
  vuotuista toimintaohjelmaa hyväksyessään
  päättää keskeyttää unionin taloudellisen avun kokonaan tai osittain ennakkoehtojen tyydyttävästä täyttämisestä riippuen.

2.   Komissio arvioi ennakkoehtojen täyttämisestä annetut tiedot laatiessaan 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua vuoden 2014 vuotuista toimintaohjelmaa
  sekä erityisesti sitä, onko tärkeimmät hallinnointiin liittyvät, oikeudelliset, taloudelliset ja tekniset ongelmat ratkaistu tai onko ryhdytty toimiin niiden ratkaisemiseksi
  .
  Jos komissio on esittänyt tämän artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen ehtojen noudattamatta jättämistä koskevan perustellun lausunnon tai jos tämän artiklan 1 kohdan b tai c alakohdassa tarkoitettuja ehtoja ei ole täytetty tyydyttävästi, komissio
  voi päättää keskeyttää unionin taloudellisen avun kokonaan tai osittain ennakkoehtojen tyydyttävästä täyttämisestä riippuen.

Tällaiset päätökset on otettava huomioon vuotuisen työohjelman hyväksymisen yhteydessä eikä niillä saa vaarantaa 1 artiklassa tarkoitettujen ydinvoimaloiden turvallisuusnormien noudattamista. Keskeytetyn avun määrä määritetään 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä esitettyjä perusteita noudattaen.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

6 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio hyväksyy Kozloduy-, Ignalina- ja Bohunice-ohjelmille yhden yhteisen vuotuisen toimintaohjelman, jossa määritellään varojen käyttöä koskevat tavoitteet, odotetut tulokset, niihin liittyvät
  indikaattorit
  ja kunkin vuotuisen rahoitussitoumuksen aikataulu. | 1.   Komissio hyväksyy
  vuosina 2014–2020 kunkin vuoden alussa
  Kozloduy-, Ignalina- ja Bohunice-ohjelmille yhden yhteisen vuotuisen toimintaohjelman, jossa määritellään
  kunkin ohjelman osalta
  varojen käyttöä koskevat tavoitteet, odotetut tulokset, niihin liittyvät
  suoritustasoindikaattorit
  ja kunkin vuotuisen rahoitussitoumuksen aikataulu. |
| | 1 a.
     
  Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosina 2014–2020 kunkin vuoden lopussa arviointikertomuksen yhteisten vuotuisten toimintaohjelmien toteuttamisesta. Kertomusta on käytettävä perustana hyväksyttäessä seuraavat vuosittaiset toimintaohjelmat. |
| 2.   Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014 yksityiskohtaiset täytäntöönpanomenettelyt
  ohjelman
  keston ajaksi. Täytäntöönpanomenettelyt
  vahvistavassa asiakirjassa määritellään
  myös yksityiskohtaisemmin Kozloduy-, Ignalina- ja
  Bohunice-ohjelmien odotetut tulokset, toimet ja vastaavat suoritustasoindikaattorit
  .
  Asiakirjassa
  vahvistetaan 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tarkistetut yksityiskohtaiset käytöstäpoistosuunnitelmat, joiden perusteella edistymistä ja odotettujen tulosten oikea-aikaista saavuttamista seurataan. | 2.   Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014 yksityiskohtaiset täytäntöönpanomenettelyt
  ohjelmien
  keston ajaksi. Täytäntöönpanomenettelyt
  vahvistavissa täytäntöönpanosäädöksissa on
  myös
  määriteltävä
  yksityiskohtaisemmin
  tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut
  Kozloduy-, Ignalina- ja
  Bohunice-ohjelmia koskevat tekijät
  .
  Täytäntöönpanosäädöksissä
  vahvistetaan 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tarkistetut yksityiskohtaiset käytöstäpoistosuunnitelmat, joiden perusteella edistymistä ja odotettujen tulosten oikea-aikaista saavuttamista seurataan. |
| | 2 a.
     
  Komissio varmistaa tämän asetuksen täytäntöönpanon. Komissio laatii väliarvioinnin 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| 3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut vuotuiset toimintaohjelmat ja täytäntöönpanomenettelyt vahvistavat asiakirjat hyväksytään 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastusmenettelyn mukaisesti. | 3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut vuotuiset toimintaohjelmat ja täytäntöönpanomenettelyt vahvistavat asiakirjat hyväksytään 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastusmenettelyn mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Komissio hyväksyy Kozloduy-, Ignalina- ja Bohunice-ohjelmille yhden yhteisen vuotuisen toimintaohjelman, jossa määritellään varojen käyttöä koskevat tavoitteet, odotetut tulokset, niihin liittyvät
  indikaattorit
  ja kunkin vuotuisen rahoitussitoumuksen aikataulu.

1.   Komissio hyväksyy
  vuosina 2014–2020 kunkin vuoden alussa
  Kozloduy-, Ignalina- ja Bohunice-ohjelmille yhden yhteisen vuotuisen toimintaohjelman, jossa määritellään
  kunkin ohjelman osalta
  varojen käyttöä koskevat tavoitteet, odotetut tulokset, niihin liittyvät
  suoritustasoindikaattorit
  ja kunkin vuotuisen rahoitussitoumuksen aikataulu.

1 a.
     
  Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosina 2014–2020 kunkin vuoden lopussa arviointikertomuksen yhteisten vuotuisten toimintaohjelmien toteuttamisesta. Kertomusta on käytettävä perustana hyväksyttäessä seuraavat vuosittaiset toimintaohjelmat.

2.   Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014 yksityiskohtaiset täytäntöönpanomenettelyt
  ohjelman
  keston ajaksi. Täytäntöönpanomenettelyt
  vahvistavassa asiakirjassa määritellään
  myös yksityiskohtaisemmin Kozloduy-, Ignalina- ja
  Bohunice-ohjelmien odotetut tulokset, toimet ja vastaavat suoritustasoindikaattorit
  .
  Asiakirjassa
  vahvistetaan 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tarkistetut yksityiskohtaiset käytöstäpoistosuunnitelmat, joiden perusteella edistymistä ja odotettujen tulosten oikea-aikaista saavuttamista seurataan.

2.   Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014 yksityiskohtaiset täytäntöönpanomenettelyt
  ohjelmien
  keston ajaksi. Täytäntöönpanomenettelyt
  vahvistavissa täytäntöönpanosäädöksissa on
  myös
  määriteltävä
  yksityiskohtaisemmin
  tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut
  Kozloduy-, Ignalina- ja
  Bohunice-ohjelmia koskevat tekijät
  .
  Täytäntöönpanosäädöksissä
  vahvistetaan 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tarkistetut yksityiskohtaiset käytöstäpoistosuunnitelmat, joiden perusteella edistymistä ja odotettujen tulosten oikea-aikaista saavuttamista seurataan.

2 a.
     
  Komissio varmistaa tämän asetuksen täytäntöönpanon. Komissio laatii väliarvioinnin 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut vuotuiset toimintaohjelmat ja täytäntöönpanomenettelyt vahvistavat asiakirjat hyväksytään 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastusmenettelyn mukaisesti.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut vuotuiset toimintaohjelmat ja täytäntöönpanomenettelyt vahvistavat asiakirjat hyväksytään 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastusmenettelyn mukaisesti.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava selvitys määrärahojen käytöstä viimeistään kutakin varainhoitovuotta seuraavan vuoden maaliskuun 31 päivänä. Nämä kansallisten tarkastuselinten vahvistamat selvitykset on toimettava komissiolle ja neuvostolle, ja ne liitetään osaksi unionin talousarvion toteuttamista koskevaa vastuuvapausmenettelyä. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.
     
  Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava selvitys määrärahojen käytöstä viimeistään kutakin varainhoitovuotta seuraavan vuoden maaliskuun 31 päivänä. Nämä kansallisten tarkastuselinten vahvistamat selvitykset on toimettava komissiolle ja neuvostolle, ja ne liitetään osaksi unionin talousarvion toteuttamista koskevaa vastuuvapausmenettelyä.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissiolla tai sen edustajilla
  ja
  tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tarkastaa kaikkien unionilta varoja saaneiden tuensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden sekä kolmansien osapuolten tilit joko asiakirjojen perusteella tai paikalla tehtävin tarkastuksin. | 2.   Komissiolla tai sen edustajilla
  , niiden jäsenvaltioiden kansallisilla tarkastuselimillä, joiden alueella sijaitsee käytöstä poistettavia ydinvoimaloita, sekä
  tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän ohjelman mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikan päällä suoritettavia tilintarkastuksia.
  Näiden tarkastusten tulokset annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Komissiolla tai sen edustajilla
  ja
  tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tarkastaa kaikkien unionilta varoja saaneiden tuensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden sekä kolmansien osapuolten tilit joko asiakirjojen perusteella tai paikalla tehtävin tarkastuksin.

2.   Komissiolla tai sen edustajilla
  , niiden jäsenvaltioiden kansallisilla tarkastuselimillä, joiden alueella sijaitsee käytöstä poistettavia ydinvoimaloita, sekä
  tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän ohjelman mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikan päällä suoritettavia tilintarkastuksia.
  Näiden tarkastusten tulokset annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Euroopan petostentorjuntavirastolla
  OLAFilla
  on valtuudet tehdä tarkastuksia paikan päällä ja tutkia talouden toimijoita, joita tällainen rahoitus koskee suoraan tai epäsuorasti
  , komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston
  asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti sen vahvistamiseksi, onko unionin rahoitukseen liittyvän tukisopimuksen tai päätöksen tai sopimuksen yhteydessä esiintynyt petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. | Euroopan petostentorjuntavirastolla
  (OLAF)
  on valtuudet tehdä tarkastuksia paikan päällä ja tutkia talouden toimijoita, joita tällainen rahoitus koskee suoraan tai epäsuorasti, asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti sen vahvistamiseksi, onko unionin rahoitukseen liittyvän tukisopimuksen tai päätöksen tai sopimuksen yhteydessä esiintynyt petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
  Näiden tarkastusten ja todentamisten tulokset annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille. |

Komission teksti

Tarkistus

Euroopan petostentorjuntavirastolla
  OLAFilla
  on valtuudet tehdä tarkastuksia paikan päällä ja tutkia talouden toimijoita, joita tällainen rahoitus koskee suoraan tai epäsuorasti
  , komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston
  asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti sen vahvistamiseksi, onko unionin rahoitukseen liittyvän tukisopimuksen tai päätöksen tai sopimuksen yhteydessä esiintynyt petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.

Euroopan petostentorjuntavirastolla
  (OLAF)
  on valtuudet tehdä tarkastuksia paikan päällä ja tutkia talouden toimijoita, joita tällainen rahoitus koskee suoraan tai epäsuorasti, asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti sen vahvistamiseksi, onko unionin rahoitukseen liittyvän tukisopimuksen tai päätöksen tai sopimuksen yhteydessä esiintynyt petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
  Näiden tarkastusten ja todentamisten tulokset annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seuraavissa yhteistyösopimuksissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa sekä avustussopimuksissa ja -päätöksissä ja toimitussopimuksissa on nimenomaisesti valtuutettava komissio, tilintarkastustuomioistuin ja OLAF tekemään tällaisia tilintarkastuksia ja paikan päällä tehtäviä tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  1
  ja
  2 kohdan säännösten
  soveltamista. | Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seuraavissa yhteistyösopimuksissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa sekä avustussopimuksissa ja -päätöksissä ja toimitussopimuksissa on nimenomaisesti valtuutettava komissio, tilintarkastustuomioistuin ja OLAF tekemään tällaisia tilintarkastuksia ja paikan päällä tehtäviä tarkastuksia
  ja todentamisia sekä varmistettava, että niiden tulokset annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  ensimmäisen
  ja
  toisen alakohdan
  soveltamista. |

Komission teksti

Tarkistus

Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seuraavissa yhteistyösopimuksissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa sekä avustussopimuksissa ja -päätöksissä ja toimitussopimuksissa on nimenomaisesti valtuutettava komissio, tilintarkastustuomioistuin ja OLAF tekemään tällaisia tilintarkastuksia ja paikan päällä tehtäviä tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  1
  ja
  2 kohdan säännösten
  soveltamista.

Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seuraavissa yhteistyösopimuksissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa sekä avustussopimuksissa ja -päätöksissä ja toimitussopimuksissa on nimenomaisesti valtuutettava komissio, tilintarkastustuomioistuin ja OLAF tekemään tällaisia tilintarkastuksia ja paikan päällä tehtäviä tarkastuksia
  ja todentamisia sekä varmistettava, että niiden tulokset annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  ensimmäisen
  ja
  toisen alakohdan
  soveltamista.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

8 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Arviointi | Väliarviointi |
| 1.   Komissio laatii viimeistään
  vuoden 2015
  lopussa tulosten ja vaikutusten tasolla
  arviointikertomuksen
  kaikkien toimenpiteiden tavoitteiden saavuttamisesta, resurssien käytön tehokkuudesta ja unionille koituvasta lisäarvosta mahdollisesti päättääkseen toimenpiteiden muuttamisesta tai keskeyttämisestä.
  Arvioinnissa
  käsitellään lisäksi yksinkertaistamista koskevia mahdollisuuksia, sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta ja kaikkien tavoitteiden asiaankuuluvuutta. Siinä otetaan huomioon edeltävien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutusta koskevan arvioinnin tulokset. | 1.   Komissio laatii
  tiiviissä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden ja edunsaajien kanssa
  viimeistään
  vuoden 2017
  lopussa tulosten ja vaikutusten tasolla
  väliarviointikertomuksen
  kaikkien toimenpiteiden tavoitteiden saavuttamisesta, resurssien käytön tehokkuudesta ja unionille koituvasta lisäarvosta
  sekä ohjelman hallinnoinnin, myös unionin varojen hallinnoinnin, tehokkuudesta
  mahdollisesti päättääkseen toimenpiteiden muuttamisesta tai keskeyttämisestä.
  Komissio voi tämän arvioinnin tulosten perusteella yhteisymmärryksessä unionin budjettivallan käyttäjien kanssa ja [vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun] asetuksen (EU) N:o .../2013 mukaisesti arvioida uudelleen ohjelmalle osoitettujen määrärahojen tarkoituksenmukaisuutta ja jakautumista Kozloduy-, Ignalina- ja Bohunice-ohjelmien kesken. Väliarvioinnissa
  käsitellään lisäksi yksinkertaistamista koskevia mahdollisuuksia, sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta ja kaikkien tavoitteiden asiaankuuluvuutta. Siinä otetaan huomioon edeltävien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutusta koskevan arvioinnin tulokset. |
| 2.
     
  Komissio tekee jälkiarvioinnin tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja tuensaajien kanssa. Jälkiarvioinnissa tarkastellaan ohjelman tehokkuutta ja toimivuutta ja sen vaikutusta käytöstäpoistoon. | |
| 3.   
  Arvioinneissa
  otetaan huomioon edistyminen 2 artiklan 2 kohdassa määritettyihin suoritustasoindikaattoreihin verrattuna. | 3.   
  Väliarvioinneissa
  otetaan huomioon edistyminen 2 artiklan 2 kohdassa määritettyihin suoritustasoindikaattoreihin verrattuna
  ja 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa käytöstäpoistosuunnitelmassa asetettujen vaatimusten täyttäminen
  . |
| 4.   Komissio
  ilmoittaa
  näiden arviointien
  tuloksista
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle. | 4.   Komissio
  toimittaa
  näiden arviointien
  tulokset
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |

Komission teksti

Tarkistus

Arviointi

Väliarviointi

1.   Komissio laatii viimeistään
  vuoden 2015
  lopussa tulosten ja vaikutusten tasolla
  arviointikertomuksen
  kaikkien toimenpiteiden tavoitteiden saavuttamisesta, resurssien käytön tehokkuudesta ja unionille koituvasta lisäarvosta mahdollisesti päättääkseen toimenpiteiden muuttamisesta tai keskeyttämisestä.
  Arvioinnissa
  käsitellään lisäksi yksinkertaistamista koskevia mahdollisuuksia, sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta ja kaikkien tavoitteiden asiaankuuluvuutta. Siinä otetaan huomioon edeltävien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutusta koskevan arvioinnin tulokset.

1.   Komissio laatii
  tiiviissä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden ja edunsaajien kanssa
  viimeistään
  vuoden 2017
  lopussa tulosten ja vaikutusten tasolla
  väliarviointikertomuksen
  kaikkien toimenpiteiden tavoitteiden saavuttamisesta, resurssien käytön tehokkuudesta ja unionille koituvasta lisäarvosta
  sekä ohjelman hallinnoinnin, myös unionin varojen hallinnoinnin, tehokkuudesta
  mahdollisesti päättääkseen toimenpiteiden muuttamisesta tai keskeyttämisestä.
  Komissio voi tämän arvioinnin tulosten perusteella yhteisymmärryksessä unionin budjettivallan käyttäjien kanssa ja [vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun] asetuksen (EU) N:o .../2013 mukaisesti arvioida uudelleen ohjelmalle osoitettujen määrärahojen tarkoituksenmukaisuutta ja jakautumista Kozloduy-, Ignalina- ja Bohunice-ohjelmien kesken. Väliarvioinnissa
  käsitellään lisäksi yksinkertaistamista koskevia mahdollisuuksia, sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta ja kaikkien tavoitteiden asiaankuuluvuutta. Siinä otetaan huomioon edeltävien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutusta koskevan arvioinnin tulokset.

2.
     
  Komissio tekee jälkiarvioinnin tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja tuensaajien kanssa. Jälkiarvioinnissa tarkastellaan ohjelman tehokkuutta ja toimivuutta ja sen vaikutusta käytöstäpoistoon.

3.   
  Arvioinneissa
  otetaan huomioon edistyminen 2 artiklan 2 kohdassa määritettyihin suoritustasoindikaattoreihin verrattuna.

3.   
  Väliarvioinneissa
  otetaan huomioon edistyminen 2 artiklan 2 kohdassa määritettyihin suoritustasoindikaattoreihin verrattuna
  ja 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa käytöstäpoistosuunnitelmassa asetettujen vaatimusten täyttäminen
  .

4.   Komissio
  ilmoittaa
  näiden arviointien
  tuloksista
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

4.   Komissio
  toimittaa
  näiden arviointien
  tulokset
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

8 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 8 a artikla |
| | Loppuarviointi vuosilta 2014–2020 |
| | 1.
     
  Komissio toteuttaa jälkiarvioinnin tiiviissä yhteistyössä tuensaajajäsenvaltioiden kanssa. Jälkiarvioinnissa tarkastellaan ohjelman tehokkuutta ja vaikuttavuutta ja sen vaikutusta käytöstäpoistoon. |
| | 2.
     
  Komissio laatii tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja edunsaajien kanssa ja tarkoituksenmukaisia laadullisia ja määrällisiä indikaattoreita soveltaen ennen 31 päivää joulukuuta 2020 loppuarviointikertomuksen ohjelman tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta sekä rahoitettujen toimenpiteiden tehokkuudesta vaikutusten, resurssien käytön ja unionille koituvan lisäarvon kannalta. Arviointikertomuksessa on määritettävä, tarvitaanko seuraavassa rahoituskehyksessä lisää unionin taloudellista tukea. |
| | 3.
     
  Loppuarvioinnissa on otettava huomioon edistyminen 2 artiklan 2 kohdassa määritettyihin suoritustasoindikaattoreihin nähden. |
| | 4.
     
  Komissio ilmoittaa tämän loppuarvioinnin tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| | 5.
     
  Komissio ottaa huomioon Bulgarian, Lietuan ja Slovakian asiantuntemuksen käytöstäpoistossa ja niiden käyttämät strategiat ja tarkastelee mahdollisia tapoja yhdenmukaistaa käytöstäpoistoa koskevia lähestymistapoja unionissa niin, että voidaan varmistaa tiedon oikea-aikainen kerääminen, jotta voidaan parantaa unionin ydinvoima-alan kilpailukykyä tällä alalla. |

Komission teksti

Tarkistus

8 a artikla

Loppuarviointi vuosilta 2014–2020

1.
     
  Komissio toteuttaa jälkiarvioinnin tiiviissä yhteistyössä tuensaajajäsenvaltioiden kanssa. Jälkiarvioinnissa tarkastellaan ohjelman tehokkuutta ja vaikuttavuutta ja sen vaikutusta käytöstäpoistoon.

2.
     
  Komissio laatii tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja edunsaajien kanssa ja tarkoituksenmukaisia laadullisia ja määrällisiä indikaattoreita soveltaen ennen 31 päivää joulukuuta 2020 loppuarviointikertomuksen ohjelman tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta sekä rahoitettujen toimenpiteiden tehokkuudesta vaikutusten, resurssien käytön ja unionille koituvan lisäarvon kannalta. Arviointikertomuksessa on määritettävä, tarvitaanko seuraavassa rahoituskehyksessä lisää unionin taloudellista tukea.

3.
     
  Loppuarvioinnissa on otettava huomioon edistyminen 2 artiklan 2 kohdassa määritettyihin suoritustasoindikaattoreihin nähden.

4.
     
  Komissio ilmoittaa tämän loppuarvioinnin tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.
     
  Komissio ottaa huomioon Bulgarian, Lietuan ja Slovakian asiantuntemuksen käytöstäpoistossa ja niiden käyttämät strategiat ja tarkastelee mahdollisia tapoja yhdenmukaistaa käytöstäpoistoa koskevia lähestymistapoja unionissa niin, että voidaan varmistaa tiedon oikea-aikainen kerääminen, jotta voidaan parantaa unionin ydinvoima-alan kilpailukykyä tällä alalla.

---

(1)  
  Neuvoston direktiivi N:o 96/29/Euratom, annettu 13 päivänä toukokuuta 1996, perusnormien vahvistamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta (EYVL L 159, 29.6.1996, s. 1).

(2)  
  Neuvoston direktiivi 2009/71/Euratom, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2009, ydinlaitosten ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta (EUVL L 172, 2.7.2009, s. 18).

(3)  
  Neuvoston direktiivi 2011/70/Euratom, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, yhteisön kehyksen perustamisesta käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten (EUVL L 199, 2.8.2011, s. 48).

(4)  
  EUVL ...

---

Keskiviikko 20. marraskuuta 2013

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/140 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/140

---

P7_TA(2013)0472

Talousarviomenettely 2014: yhteinen teksti

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 sovittelukomitean talousarviomenettelyssä hyväksymästä Euroopan unionin yleistä talousarviota varainhoitovuodeksi 2014 koskevasta yhteisestä tekstistä (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

(2016/C 436/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon sovittelukomitean hyväksymän yhteisen tekstin (16106/2013 ADD 1-5 –C7-0413/2013) ja tähän päätöslauselmaan liitetyt Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission lausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sovittelukomitean hyväksymän yhteisen tekstin (16106/2013 ADD 1-5 –C7-0413/2013) ja tähän päätöslauselmaan liitetyt Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission lausumat,

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2014 (1) ja siihen sisältyvät budjettitarkistukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2014 (1) ja siihen sisältyvät budjettitarkistukset,

| — | ottaa huomioon komission 28. kesäkuuta 2013 antaman esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2014 (COM(2013)0450), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 28. kesäkuuta 2013 antaman esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2014 (COM(2013)0450),

| — | ottaa huomioon neuvoston 2. syyskuuta 2013 vahvistaman ja 12. syyskuuta 2013 parlamentille ilmoittaman kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2014 (13176/2013 – C7-0260/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 2. syyskuuta 2013 vahvistaman ja 12. syyskuuta 2013 parlamentille ilmoittaman kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2014 (13176/2013 – C7-0260/2013),

| — | ottaa huomioon komission 18. syyskuuta 2013 ja 16. lokakuuta 2013 esittämät oikaisukirjelmät nro 1/2014 (COM(2013)0644 ja 2/2014 (COM(2013)0719 esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 18. syyskuuta 2013 ja 16. lokakuuta 2013 esittämät oikaisukirjelmät nro 1/2014 (COM(2013)0644 ja 2/2014 (COM(2013)0719 esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2014,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan sekä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan sekä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7. kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7. kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom (2),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission väliseksi toimielinten sopimukseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission väliseksi toimielinten sopimukseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta,

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 75 d artiklan ja 75 e artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 75 d artiklan ja 75 e artiklan,

| — | ottaa huomioon sovittelukomiteavaltuuskunnan mietinnön (A7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sovittelukomiteavaltuuskunnan mietinnön (A7-0387/2013),

| 1. | hyväksyy sovittelukomitean hyväksymän yhteisen tekstin, jonka muodostavat seuraavat asiakirjat yhdessä:






  — | luettelo budjettikohdista, jotka säilyvät muuttumattomina talousarvioesitykseen tai neuvoston kantaan nähden, |
| --- | --- | --- |

1.

hyväksyy sovittelukomitean hyväksymän yhteisen tekstin, jonka muodostavat seuraavat asiakirjat yhdessä:

—

luettelo budjettikohdista, jotka säilyvät muuttumattomina talousarvioesitykseen tai neuvoston kantaan nähden,

| — | yhteenlasketut määrät rahoituskehyksen otsakkeittain, |
| --- | --- |

—

yhteenlasketut määrät rahoituskehyksen otsakkeittain,

| — | budjettikohtaiset luvut kaikista budjettikohdista, |
| --- | --- |

—

budjettikohtaiset luvut kaikista budjettikohdista,

| — | konsolidoitu asiakirja, jossa esitetään kaikkia sovittelun aikana muutettuja budjettikohtia koskevat numerotiedot ja lopullinen teksti; |
| --- | --- |

—

konsolidoitu asiakirja, jossa esitetään kaikkia sovittelun aikana muutettuja budjettikohtia koskevat numerotiedot ja lopullinen teksti;

| 2. | vahvistaa parlamentin, neuvoston ja komission yhteiset lausumat, jotka sisältyvät tähän päätöslauselmaan liitettyihin sovittelukomitean hyväksymiin yhteisiin päätelmiin; |
| --- | --- |

2.

vahvistaa parlamentin, neuvoston ja komission yhteiset lausumat, jotka sisältyvät tähän päätöslauselmaan liitettyihin sovittelukomitean hyväksymiin yhteisiin päätelmiin;

| 3. | vahvistaa tämän päätöslauselman liitteenä olevat parlamentin ja komission yhteisen lausuman maksumäärärahoista sekä parlamentin ja neuvoston yhteiset lausumat otsakkeesta 5 ja palkkojen mukautuksista sekä EU:n erityisedustajista; |
| --- | --- |

3.

vahvistaa tämän päätöslauselman liitteenä olevat parlamentin ja komission yhteisen lausuman maksumäärärahoista sekä parlamentin ja neuvoston yhteiset lausumat otsakkeesta 5 ja palkkojen mukautuksista sekä EU:n erityisedustajista;

| 4. | kehottaa puhemiestä toteamaan Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2014 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä toteamaan Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2014 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän lainsäädäntöpäätöslauselman neuvostolle, komissiolle, asianomaisille muille toimielimille ja elimille sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän lainsäädäntöpäätöslauselman neuvostolle, komissiolle, asianomaisille muille toimielimille ja elimille sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0437.

(2)  EUVL L 163, 23.6.2007, s. 17.

(3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(4)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

LIITE

LOPULLINEN 12.11.2013

Talousarvio 2014 – Yhteiset päätelmät

Nämä yhteiset päätelmät koskevat seuraavia aiheita:

| | 1. | Talousarvio 2014 |
| --- | --- | --- |

1.

Talousarvio 2014

| 2. | Talousarvio 2013 – Lisätalousarviot nro 8/2013 ja 9/2013 |
| --- | --- |

2.

Talousarvio 2013 – Lisätalousarviot nro 8/2013 ja 9/2013

| 3. | Lausumat |
| --- | --- |

3.

Lausumat

1.   Talousarvio 2014

1.1.   Ns. suljetut budjettikohdat

Budjettikohdat, joita neuvosto tai parlamentti ei ole muuttanut tai joita koskevat neuvoston muutokset parlamentti hyväksyi, vahvistetaan, jollei näistä päätelmistä muuta johdu.

Muista budjettikohdista sovittelukomitea esittää seuraavat päätelmät:

1.2.   Horisontaaliset kysymykset

Erillisvirastot

Erillisvirastojen virkojen määrä vastaa komission talousarvioesityksessä esitettyä määrää seuraavin poikkeuksin:

| — | Euroopan lentoturvallisuusvirastolle (EASA) hyväksytään 7 lisävirkaa; |
| --- | --- |

—

Euroopan lentoturvallisuusvirastolle (EASA) hyväksytään 7 lisävirkaa;

| — | Euroopan pankkiviranomaiselle (EBA) hyväksytään 8 lisävirkaa; |
| --- | --- |

—

Euroopan pankkiviranomaiselle (EBA) hyväksytään 8 lisävirkaa;

| — | Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle (EIOPA) hyväksytään 3 lisävirkaa; |
| --- | --- |

—

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle (EIOPA) hyväksytään 3 lisävirkaa;

| — | Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (ESMA) hyväksytään 5 lisävirkaa; |
| --- | --- |

—

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (ESMA) hyväksytään 5 lisävirkaa;

| — | Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolle (EASO) hyväksytään 2 lisävirkaa; sekä |
| --- | --- |

—

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolle (EASO) hyväksytään 2 lisävirkaa; sekä

| — | Euroopan poliisivirastolle Europolille hyväksytään 2 lisävirkaa. |
| --- | --- |

—

Euroopan poliisivirastolle Europolille hyväksytään 2 lisävirkaa.

EU:n erillisvirastoille osoittama rahoitusosuus (sekä maksusitoumus- että maksumäärärahat) vastaa komission talousarvioesityksessä esitettyä määrää seuraavin poikkeuksin:

| — | Euroopan pankkiviranomaiselle (EBA) hyväksytään 2,1 miljoonan euron lisämäärärahat, jotka perustuvat EU:n 40 prosentin rahoitusohjeeseen (kansalliset valvontaviranomaiset rahoittavat 60 prosenttia); |
| --- | --- |

—

Euroopan pankkiviranomaiselle (EBA) hyväksytään 2,1 miljoonan euron lisämäärärahat, jotka perustuvat EU:n 40 prosentin rahoitusohjeeseen (kansalliset valvontaviranomaiset rahoittavat 60 prosenttia);

| — | Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle (EIOPA) hyväksytään 1,2 miljoonan euron lisämäärärahat, jotka perustuvat EU:n 40 prosentin rahoitusohjeeseen (kansalliset valvontaviranomaiset rahoittavat 60 prosenttia); |
| --- | --- |

—

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle (EIOPA) hyväksytään 1,2 miljoonan euron lisämäärärahat, jotka perustuvat EU:n 40 prosentin rahoitusohjeeseen (kansalliset valvontaviranomaiset rahoittavat 60 prosenttia);

| — | Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (ESMA) hyväksytään 2,0 miljoonan euron lisämäärärahat, jotka perustuvat EU:n 40 prosentin rahoitusohjeeseen (kansalliset valvontaviranomaiset rahoittavat 60 prosenttia); |
| --- | --- |

—

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (ESMA) hyväksytään 2,0 miljoonan euron lisämäärärahat, jotka perustuvat EU:n 40 prosentin rahoitusohjeeseen (kansalliset valvontaviranomaiset rahoittavat 60 prosenttia);

| — | Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolle (EASO) hyväksytään 0,130 miljoonan euron lisämäärärahat; |
| --- | --- |

—

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolle (EASO) hyväksytään 0,130 miljoonan euron lisämäärärahat;

| — | Europolille hyväksytään 1,7 miljoonan euron lisämäärärahat; sekä |
| --- | --- |

—

Europolille hyväksytään 1,7 miljoonan euron lisämäärärahat; sekä

| — | Frontexille hyväksytään 2,0 miljoonan euron lisämäärärahat. |
| --- | --- |

—

Frontexille hyväksytään 2,0 miljoonan euron lisämäärärahat.

Sovittelukomitea hyväksyy jäljempänä 3.4 kohdassa esitetyn yhteisen lausuman erillisvirastoista.

Toimeenpanovirastot

EU:n toimeenpanovirastoille osoittama rahoitusosuus (sekä maksusitoumus- että maksumäärärahat) ja toimeenpanovirastojen virkojen määrät vastaavat komission oikaisukirjelmässä nro 2/2014 esitettyjä määriä.

Yhteiset teknologia-aloitteet

EU:n yhteisiin teknologia-aloitteisiin osoittama rahoitusosuus (sekä maksusitoumus- että maksumäärärahat) ja virkojen määrä vastaavat komission talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1/2014, esitettyjä määriä.

Pilottihankkeet / valmistelutoimet

Kattava 68 pilottihankkeen ja valmistelutoimen paketti hyväksytään ja sille myönnetään 79,4 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina parlamentin ehdotuksen mukaisesti. Jos pilottihankkeessa tai valmistelutoimessa voidaan käyttää jo olemassa olevaa oikeusperustaa, komissio voi toimen täytäntöönpanon helpottamiseksi ehdottaa määrärahasiirtoa kyseiseen oikeusperustaan.

Paketissa otetaan täysin huomioon pilottihankkeita ja valmistelutoimia koskevat varainhoitoasetuksessa säädetyt enimmäismäärät.

1.3.   Rahoituskehyksen otsakkeiden mukaan jaotellut menot – maksusitoumusmäärärahat

Sovittelukomitea on ottanut huomioon edellä olevat ns. suljettuja budjettikohtia, erillisvirastoja sekä pilottihankkeita ja valmistelutoimia koskevat päätelmät ja on sopinut seuraavaa:

Otsake 1 a

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmillä nro 1 ja 2/2014, esitettyjä määriä seuraavin poikkeuksin:

| milj. euroa |
| --- |
| Budjetti-kohta | Nimike | Maksusitoumusmäärärahojen lisäykset/vähennykset |
| TE 2014 | Talousarvio 2014 | Erotus |
| 01 02 01 | Talous- ja rahaliittoa sekä euroa koskeva koordinointi, valvonta ja tiedotus | 13,000 | 11,000 | -2,000 |
| 04 03 01 02 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu | 38,500 | — | -38,500 |
| 04 03 01 05 | Työmarkkinajärjestöjä koskevat koulutus- ja tiedotustoimet | — | 18,600 | 18,600 |
| 04 03 01 06 | Yritysten edustajille tiedottaminen, heidän kuulemisensa ja osallistumisensa | — | 7,250 | 7,250 |
| 04 03 01 08 | Työmarkkinasuhteet ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu | — | 15,935 | 15,935 |
| 04 03 02 02 | Eures — Työntekijöiden alueellisen liikkuvuuden edistäminen ja työllisyysmahdollisuuksien parantaminen | 19,310 | 21,300 | 1,990 |
| 04 03 02 03 | Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys — Yrittäjien, etenkin työmarkkinoista kauimpana olevien, ja sosiaalisten yritysten rahoituksen saannin helpottaminen | 25,074 | 26,500 | 1,426 |
| 06 02 05 | Euroopan liikennepolitiikkaa ja matkustajien oikeuksia, tiedotustoiminta mukaan luettuna, koskevat tukitoimet | 16,019 | 20,019 | 4,000 |
| 09 03 01 | Laajakaistaverkkojen käyttöönoton nopeuttaminen | — | 10,000 | 10,000 |
| 09 04 01 01 | Tulevan ja nousevan teknologian (FET) tutkimuksen vahvistaminen | 241,003 | 246,003 | 5,000 |
| 15 02 10 | Vuosittaiset erityistapahtumat | — | 3,000 | 3,000 |
| Yhteensä | | | 26,701 |

milj. euroa

Budjetti-kohta

Nimike

Maksusitoumusmäärärahojen lisäykset/vähennykset

TE 2014

Talousarvio 2014

Erotus

01 02 01

Talous- ja rahaliittoa sekä euroa koskeva koordinointi, valvonta ja tiedotus

13,000

11,000

-2,000

04 03 01 02

Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

38,500

—

-38,500

04 03 01 05

Työmarkkinajärjestöjä koskevat koulutus- ja tiedotustoimet

—

18,600

18,600

04 03 01 06

Yritysten edustajille tiedottaminen, heidän kuulemisensa ja osallistumisensa

—

7,250

7,250

04 03 01 08

Työmarkkinasuhteet ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

—

15,935

15,935

04 03 02 02

Eures — Työntekijöiden alueellisen liikkuvuuden edistäminen ja työllisyysmahdollisuuksien parantaminen

19,310

21,300

1,990

04 03 02 03

Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys — Yrittäjien, etenkin työmarkkinoista kauimpana olevien, ja sosiaalisten yritysten rahoituksen saannin helpottaminen

25,074

26,500

1,426

06 02 05

Euroopan liikennepolitiikkaa ja matkustajien oikeuksia, tiedotustoiminta mukaan luettuna, koskevat tukitoimet

16,019

20,019

4,000

09 03 01

Laajakaistaverkkojen käyttöönoton nopeuttaminen

—

10,000

10,000

09 04 01 01

Tulevan ja nousevan teknologian (FET) tutkimuksen vahvistaminen

241,003

246,003

5,000

15 02 10

Vuosittaiset erityistapahtumat

—

3,000

3,000

Yhteensä

26,701

Näin ollen otsakkeen 1 a menojen enimmäismäärään jää, kun pilottihankkeet ja valmistelutoimet sekä erillisvirastot on otettu huomioon, 76,0 miljoonan euron liikkumavara.

Otsake 1 b

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1/2014, esitettyjä määriä lukuun ottamatta seuraavia budjettikohtia, joihin kuhunkin osoitetaan 2,5 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina:

| — | 13 03 67 Makroaluestrategiat vuosina 2014–2020 – Euroopan unionin Itämeren aluetta koskeva strategia – Tekninen apu; sekä |
| --- | --- |

—

13 03 67 Makroaluestrategiat vuosina 2014–2020 – Euroopan unionin Itämeren aluetta koskeva strategia – Tekninen apu; sekä

| — | 13 03 68 Makroaluestrategiat vuosina 2014–2020 – Euroopan unionin Tonavan aluetta koskeva strategia – Tekninen apu |
| --- | --- |

—

13 03 68 Makroaluestrategiat vuosina 2014–2020 – Euroopan unionin Tonavan aluetta koskeva strategia – Tekninen apu

Lisäksi vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastolle (luku 04 06) osoitettuja maksusitoumusmäärärahoja lisätään 134,9 miljoonalla eurolla. Vastaava määrä maksusitoumusmäärärahoja siirretään Euroopan sosiaalirahaston (ESR, luku 04 02) määrärahoista seuraavasti:

| — | -67,9 miljoonaa euroa vähemmän kehittyneille alueille osoitetuista määrärahoista (budjettikohta 04 02 60) |
| --- | --- |

—

-67,9 miljoonaa euroa vähemmän kehittyneille alueille osoitetuista määrärahoista (budjettikohta 04 02 60)

| — | -22,2 miljoonaa euroa siirtymäalueille osoitetuista määrärahoista (budjettikohta 04 02 61) |
| --- | --- |

—

-22,2 miljoonaa euroa siirtymäalueille osoitetuista määrärahoista (budjettikohta 04 02 61)

| — | -44,8 miljoonaa euroa kehittyneemmille alueille osoitetuista määrärahoista (budjettikohta 04 02 62) |
| --- | --- |

—

-44,8 miljoonaa euroa kehittyneemmille alueille osoitetuista määrärahoista (budjettikohta 04 02 62)

Joustovälineestä otetaan käyttöön 89,3 miljoonaa euroa Kyprokselle myönnettävään lisäapuun.

Otsake 2

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 2/2014, esitettyjä määriä lukuun ottamatta seuraavaa budjettikohtaa:

| — | 05 08 80 Unionin osallistuminen vuonna 2015 Milanossa pidettävään maailmannäyttelyyn ”Maapallon ruokkiminen – energiaa elämää varten”, johon osoitettuja maksusitoumusmäärärahoja lisätään 1 miljoonalla eurolla. |
| --- | --- |

—

05 08 80 Unionin osallistuminen vuonna 2015 Milanossa pidettävään maailmannäyttelyyn ”Maapallon ruokkiminen – energiaa elämää varten”, johon osoitettuja maksusitoumusmäärärahoja lisätään 1 miljoonalla eurolla.

Näin ollen otsakkeen 2 menojen enimmäismäärään jää, kun pilottihankkeet ja valmistelutoimet on otettu huomioon, 35,8 miljoonan euron liikkumavara.

Otsake 3

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä 2/2014, esitettyjä määriä seuraavin poikkeuksin:

| milj. euroa |
| --- |
| Budjetti-kohta | Nimike | Maksusitoumusmäärärahojen lisäykset |
| TE 2014 | Talousarvio 2014 | Erotus |
| 15 04 02 | Kulttuurialan ja luovien alojen tukeminen Euroopassa ja sen ulkopuolella toimimisessa ja kansainvälisen levityksen ja liikkuvuuden edistämisessä | 52,922 | 53,922 | 1,000 |
| 15 04 03 | Media-alaohjelma – Kulttuurialan ja luovien alojen tukeminen Euroopassa ja sen ulkopuolella toimimisessa ja kansainvälisen levityksen ja liikkuvuuden edistämisessä | 102,321 | 103,321 | 1,000 |
| 16 02 01 | Kansalaisten Eurooppa – Muistiperinnön vahvistaminen ja kansalaisten osallistumisvalmiuksien lisääminen unionin tasolla | 21,050 | 23,050 | 2,000 |
| 16 03 01 01 | Multimediatoimet | 18,740 | 25,540 | 6,800 |
| 33 02 02 | Syrjinnän torjunnan ja tasa-arvon edistäminen | 30,651 | 31,151 | 0,500 |
| Yhteensä | | | 11,300 |

milj. euroa

Budjetti-kohta

Nimike

Maksusitoumusmäärärahojen lisäykset

TE 2014

Talousarvio 2014

Erotus

15 04 02

Kulttuurialan ja luovien alojen tukeminen Euroopassa ja sen ulkopuolella toimimisessa ja kansainvälisen levityksen ja liikkuvuuden edistämisessä

52,922

53,922

1,000

15 04 03

Media-alaohjelma – Kulttuurialan ja luovien alojen tukeminen Euroopassa ja sen ulkopuolella toimimisessa ja kansainvälisen levityksen ja liikkuvuuden edistämisessä

102,321

103,321

1,000

16 02 01

Kansalaisten Eurooppa – Muistiperinnön vahvistaminen ja kansalaisten osallistumisvalmiuksien lisääminen unionin tasolla

21,050

23,050

2,000

16 03 01 01

Multimediatoimet

18,740

25,540

6,800

33 02 02

Syrjinnän torjunnan ja tasa-arvon edistäminen

30,651

31,151

0,500

Yhteensä

11,300

Näin ollen otsakkeen 3 menojen enimmäismäärään jää, kun pilottihankkeet ja valmistelutoimet sekä erillisvirastot on otettu huomioon, 7,0 miljoonan euron liikkumavara.

Otsake 4

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 2/2014, esitettyjä määriä seuraavin poikkeuksin:

| milj. euroa |
| --- |
| Budjetti-kohta | Nimike | Maksusitoumusmäärärahojen lisäykset/vähennykset |
| TE 2014 | Talousarvio 2014 | Erotus |
| 01 03 02 | Makrotaloudellinen rahoitusapu | 76,257 | 60,000 | -16,257 |
| 19 02 01 | Vallitsevien ja puhkeamaisillaan olevien kriisien hallinta (vakautusväline) | 201,867 | 204,337 | 2,470 |
| 19 02 02 | Tuki konfliktien estämiseen, kriiseihin valmistautumiseen ja rauhan rakentamiseen (vakautusväline) | 22,000 | 22,494 | 0,494 |
| 19 05 01 | Yhteistyö kolmansien maiden kanssa Euroopan unionin sekä keskinäisten etujen tukemiseksi ja edistämiseksi | 100,511 | 106,109 | 5,598 |
| 21 02 01 01 | Latinalainen Amerikka — Köyhyyden poistaminen ja kestävä kehitys | 205,735 | 0,000 | - 205,735 |
| 21 02 01 02 | Latinalainen Amerikka — Demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallinto ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen | 48,259 | 0,000 | -48,259 |
| 21 02 02 01 | Aasia — Köyhyyden poistaminen ja kestävä kehitys | 581,964 | 0,000 | - 581,964 |
| 21 02 02 02 | Aasia — Demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallinto ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen | 154,699 | 0,000 | - 154,699 |
| 21 02 03 01 | Keski-Aasia — Köyhyyden poistaminen ja kestävä kehitys | 65,240 | 0,000 | -65,240 |
| 21 02 03 02 | Keski-Aasia — Demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallinto ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen | 4,911 | 0,000 | -4,911 |
| 21 02 04 01 | Lähi-itä — Köyhyyden poistaminen ja kestävä kehitys | 37,305 | 0,000 | -37,305 |
| 21 02 04 02 | Lähi-itä — Demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallinto ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen | 13,107 | 0,000 | -13,107 |
| 21 02 05 01 | Etelä-Afrikka — Köyhyyden poistaminen ja kestävä kehitys | 22,768 | 0,000 | -22,768 |
| 21 02 05 02 | Etelä-Afrikka — Demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallinto ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen | 2,530 | 0,000 | -2,530 |
| 21 02 06 01 | Panafrikkalainen ohjelma — Köyhyyden poistaminen ja kestävä kehitys | 85,210 | 0,000 | -85,210 |
| 21 02 06 02 | Panafrikkalainen ohjelma — Demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallinto ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen | 9,468 | 0,000 | -9,468 |
| 21 02 07 01 | Globaalit julkishyödykkeet — Köyhyyden vähentäminen ja kestävä kehitys | 620,988 | 0,000 | - 620,988 |
| 21 02 07 02 | Globaalit julkishyödykkeet — Demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallinto ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen | 19,036 | 0,000 | -19,036 |
| 21 02 07 03 | Ympäristö ja ilmastonmuutos | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 04 | Kestävä energia | 0,000 | 82,852 | 82,852 |
| 21 02 07 05 | Inhimillinen kehitys | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 06 | Elintarviketurva ja kestävä maatalous | 0,000 | 197,018 | 197,018 |
| 21 02 07 07 | Maahanmuutto- ja turvapaikka-asiat | 0,000 | 46,319 | 46,319 |
| 21 02 08 01 | Valtiosta riippumattomat toimijat ja paikallisviranomaiset — Köyhyyden vähentäminen ja kestävä kehitys | 183,452 | 0,000 | - 183,452 |
| 21 02 08 02 | Valtiosta riippumattomat toimijat ja paikallisviranomaiset — Demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallinto ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen | 61,151 | 0,000 | -61,151 |
| 21 02 08 03 | Kansalaisyhteiskunta kehitysyhteistyössä | 0,000 | 212,399 | 212,399 |
| 21 02 08 04 | Paikallisviranomaiset kehitysyhteistyössä | 0,000 | 36,366 | 36,366 |
| 21 02 09 | Lähi-itä | 0,000 | 51,182 | 51,182 |
| 21 02 10 | Keski-Aasia | 0,000 | 71,571 | 71,571 |
| 21 02 11 | Panafrikkalainen ohjelma | 0,000 | 97,577 | 97,577 |
| 21 02 12 | Latinalainen Amerikka | 0,000 | 259,304 | 259,304 |
| 21 02 13 | Etelä-Afrikka | 0,000 | 25,978 | 25,978 |
| 21 02 14 | Aasia | 0,000 | 537,057 | 537,057 |
| 21 02 15 | Afganistan | 0,000 | 203,497 | 203,497 |
| 21 03 01 01 | Välimeren maa — Ihmisoikeudet ja liikkuvuus | 205,355 | 211,087 | 5,731 |
| 21 03 01 02 | Välimeren maat — Köyhyyden vähentäminen ja kestävä kehitys | 680,400 | 687,811 | 7,411 |
| 21 03 01 03 | Välimeren maat — Luottamuksen lisääminen, turvallisuus sekä konfliktien ehkäiseminen ja ratkaiseminen | 75,950 | 80,199 | 4,249 |
| 21 03 01 04 | Tuki rauhanprosessille ja rahoitusapu Palestiinalle ja YK:n Lähi-idässä olevien palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelimelle (UNRWA) | 250,000 | 300,000 | 50,000 |
| 21 03 02 01 | Itäinen kumppanuus — Ihmisoikeudet ja liikkuvuus | 240,841 | 247,067 | 6,226 |
| 21 03 02 02 | Itäinen kumppanuus — Köyhyyden vähentäminen ja kestävä kehitys | 335,900 | 339,853 | 3,953 |
| 21 03 02 03 | Itäinen kumppanuus — Luottamuksen lisääminen, turvallisuus sekä konfliktien ehkäiseminen ja ratkaiseminen | 11,800 | 12,966 | 1,166 |
| 21 03 03 03 | Tuki usean maan yhteistyölle unionin naapurialueilla | 163,277 | 163,771 | 0,494 |
| 21 04 01 | Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen ja noudattamisen parantaminen sekä demokraattisten uudistusten tukeminen | 127,841 | 132,782 | 4,941 |
| 21 05 01 | Maailmanlaajuiset ja alueiden rajat ylittävät uhat (vakautusväline) | 81,514 | 82,255 | 0,741 |
| 21 08 02 | Koordinointi ja valistus kehitysyhteistyön alalla | 11,700 | 13,331 | 1,631 |
| 22 02 01 | Tuki Albanialle, Bosnia ja Hertsegovinalle, entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle, Kosovolle, Montenegrolle ja Serbialle | | | |
| 22 02 01 01 | Tuki poliittisille uudistuksille ja lainsäädännön asteittaiselle mukauttamiselle unionin säännöstöön sen hyväksymistä, täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa varten | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 01 02 | Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen kehityksen tukeminen | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 03 | Turkille annettava apu | | | |
| 22 02 03 01 | Tuki poliittisille uudistuksille ja lainsäädännön asteittaiselle mukauttamiselle unionin säännöstöön sen hyväksymistä, täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa varten | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 02 03 02 | Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen kehityksen tukeminen | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 03 01 | Taloudellinen tuki Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellisen kehityksen edistämiseksi | 30,000 | 31,482 | 1,482 |
| 23 02 01 | Nopean, tehokkaan ja tarpeisiin perustuvan humanitaarisen avun ja elintarvikeavun toimittaminen | 859,529 | 874,529 | 15,000 |
| Yhteensä | | | 131,755 |

milj. euroa

Budjetti-kohta

Nimike

Maksusitoumusmäärärahojen lisäykset/vähennykset

TE 2014

Talousarvio 2014

Erotus

01 03 02

Makrotaloudellinen rahoitusapu

76,257

60,000

-16,257

19 02 01

Vallitsevien ja puhkeamaisillaan olevien kriisien hallinta (vakautusväline)

201,867

204,337

2,470

19 02 02

Tuki konfliktien estämiseen, kriiseihin valmistautumiseen ja rauhan rakentamiseen (vakautusväline)

22,000

22,494

0,494

19 05 01

Yhteistyö kolmansien maiden kanssa Euroopan unionin sekä keskinäisten etujen tukemiseksi ja edistämiseksi

100,511

106,109

5,598

21 02 01 01

Latinalainen Amerikka — Köyhyyden poistaminen ja kestävä kehitys

205,735

0,000

- 205,735

21 02 01 02

Latinalainen Amerikka — Demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallinto ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen

48,259

0,000

-48,259

21 02 02 01

Aasia — Köyhyyden poistaminen ja kestävä kehitys

581,964

0,000

- 581,964

21 02 02 02

Aasia — Demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallinto ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen

154,699

0,000

- 154,699

21 02 03 01

Keski-Aasia — Köyhyyden poistaminen ja kestävä kehitys

65,240

0,000

-65,240

21 02 03 02

Keski-Aasia — Demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallinto ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen

4,911

0,000

-4,911

21 02 04 01

Lähi-itä — Köyhyyden poistaminen ja kestävä kehitys

37,305

0,000

-37,305

21 02 04 02

Lähi-itä — Demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallinto ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen

13,107

0,000

-13,107

21 02 05 01

Etelä-Afrikka — Köyhyyden poistaminen ja kestävä kehitys

22,768

0,000

-22,768

21 02 05 02

Etelä-Afrikka — Demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallinto ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen

2,530

0,000

-2,530

21 02 06 01

Panafrikkalainen ohjelma — Köyhyyden poistaminen ja kestävä kehitys

85,210

0,000

-85,210

21 02 06 02

Panafrikkalainen ohjelma — Demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallinto ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen

9,468

0,000

-9,468

21 02 07 01

Globaalit julkishyödykkeet — Köyhyyden vähentäminen ja kestävä kehitys

620,988

0,000

- 620,988

21 02 07 02

Globaalit julkishyödykkeet — Demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallinto ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen

19,036

0,000

-19,036

21 02 07 03

Ympäristö ja ilmastonmuutos

0,000

163,094

163,094

21 02 07 04

Kestävä energia

0,000

82,852

82,852

21 02 07 05

Inhimillinen kehitys

0,000

163,094

163,094

21 02 07 06

Elintarviketurva ja kestävä maatalous

0,000

197,018

197,018

21 02 07 07

Maahanmuutto- ja turvapaikka-asiat

0,000

46,319

46,319

21 02 08 01

Valtiosta riippumattomat toimijat ja paikallisviranomaiset — Köyhyyden vähentäminen ja kestävä kehitys

183,452

0,000

- 183,452

21 02 08 02

Valtiosta riippumattomat toimijat ja paikallisviranomaiset — Demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallinto ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen

61,151

0,000

-61,151

21 02 08 03

Kansalaisyhteiskunta kehitysyhteistyössä

0,000

212,399

212,399

21 02 08 04

Paikallisviranomaiset kehitysyhteistyössä

0,000

36,366

36,366

21 02 09

Lähi-itä

0,000

51,182

51,182

21 02 10

Keski-Aasia

0,000

71,571

71,571

21 02 11

Panafrikkalainen ohjelma

0,000

97,577

97,577

21 02 12

Latinalainen Amerikka

0,000

259,304

259,304

21 02 13

Etelä-Afrikka

0,000

25,978

25,978

21 02 14

Aasia

0,000

537,057

537,057

21 02 15

Afganistan

0,000

203,497

203,497

21 03 01 01

Välimeren maa — Ihmisoikeudet ja liikkuvuus

205,355

211,087

5,731

21 03 01 02

Välimeren maat — Köyhyyden vähentäminen ja kestävä kehitys

680,400

687,811

7,411

21 03 01 03

Välimeren maat — Luottamuksen lisääminen, turvallisuus sekä konfliktien ehkäiseminen ja ratkaiseminen

75,950

80,199

4,249

21 03 01 04

Tuki rauhanprosessille ja rahoitusapu Palestiinalle ja YK:n Lähi-idässä olevien palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelimelle (UNRWA)

250,000

300,000

50,000

21 03 02 01

Itäinen kumppanuus — Ihmisoikeudet ja liikkuvuus

240,841

247,067

6,226

21 03 02 02

Itäinen kumppanuus — Köyhyyden vähentäminen ja kestävä kehitys

335,900

339,853

3,953

21 03 02 03

Itäinen kumppanuus — Luottamuksen lisääminen, turvallisuus sekä konfliktien ehkäiseminen ja ratkaiseminen

11,800

12,966

1,166

21 03 03 03

Tuki usean maan yhteistyölle unionin naapurialueilla

163,277

163,771

0,494

21 04 01

Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen ja noudattamisen parantaminen sekä demokraattisten uudistusten tukeminen

127,841

132,782

4,941

21 05 01

Maailmanlaajuiset ja alueiden rajat ylittävät uhat (vakautusväline)

81,514

82,255

0,741

21 08 02

Koordinointi ja valistus kehitysyhteistyön alalla

11,700

13,331

1,631

22 02 01

Tuki Albanialle, Bosnia ja Hertsegovinalle, entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle, Kosovolle, Montenegrolle ja Serbialle

22 02 01 01

Tuki poliittisille uudistuksille ja lainsäädännön asteittaiselle mukauttamiselle unionin säännöstöön sen hyväksymistä, täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa varten

248,565

249,800

1,235

22 02 01 02

Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen kehityksen tukeminen

248,565

249,800

1,235

22 02 03

Turkille annettava apu

22 02 03 01

Tuki poliittisille uudistuksille ja lainsäädännön asteittaiselle mukauttamiselle unionin säännöstöön sen hyväksymistä, täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa varten

292,938

294,173

1,235

22 02 03 02

Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen kehityksen tukeminen

292,938

294,173

1,235

22 03 01

Taloudellinen tuki Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellisen kehityksen edistämiseksi

30,000

31,482

1,482

23 02 01

Nopean, tehokkaan ja tarpeisiin perustuvan humanitaarisen avun ja elintarvikeavun toimittaminen

859,529

874,529

15,000

Yhteensä

131,755

Näin ollen otsakkeen 4 menojen enimmäismäärään jää, kun pilottihankkeet ja valmistelutoimet on otettu huomioon, 10,0 miljoonan euron liikkumavara.

Otsake 5

Henkilöstötaulukkoon otettujen eri pääluokkien virkojen ja toimien osalta hyväksytään komission talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 2/2014, esitetyt virat ja toimet lukuun ottamatta Euroopan parlamenttia, jonka osalta hyväksytään sen omassa käsittelyssään esittämät virat ja toimet.

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä 2/2014, esitettyjä määriä seuraavin poikkeuksin:

| — | Vuosia 2011 ja 2012 koskevaan palkkojen mukautukseen mahdollisesti liittyviä määriä ei sisällytetä kunkin pääluokan talousarvioon tässä vaiheessa ennen kuin tuomioistuin antaa ratkaisun asiasta. Sovittelukomitea hyväksyy jäljempänä 3.5 kohdassa esitetyn yhteisen lausuman. |
| --- | --- |

—

Vuosia 2011 ja 2012 koskevaan palkkojen mukautukseen mahdollisesti liittyviä määriä ei sisällytetä kunkin pääluokan talousarvioon tässä vaiheessa ennen kuin tuomioistuin antaa ratkaisun asiasta. Sovittelukomitea hyväksyy jäljempänä 3.5 kohdassa esitetyn yhteisen lausuman.

| — | Lisäksi muiden pääluokkien määrärahat hyväksytään Euroopan parlamentin esityksen mukaisesti seuraavin poikkeuksin:






  — | Tilintarkastustuomioistuin (pääluokka V), hyväksytään neuvoston esittämä perusvähennys. |
| --- | --- | --- |

—

Lisäksi muiden pääluokkien määrärahat hyväksytään Euroopan parlamentin esityksen mukaisesti seuraavin poikkeuksin:

—

Tilintarkastustuomioistuin (pääluokka V), hyväksytään neuvoston esittämä perusvähennys.

| — | Tuomioistuin (pääluokka IV), jätetään hyväksymättä Euroopan parlamentin esittämä 0,6 miljoonan euron vähennys. |
| --- | --- |

—

Tuomioistuin (pääluokka IV), jätetään hyväksymättä Euroopan parlamentin esittämä 0,6 miljoonan euron vähennys.

| — | Euroopan ulkosuhdehallinto (pääluokka X), jätetään hyväksymättä Euroopan parlamentin esittämä EU:n erityisedustajien siirto. Sovittelukomitea hyväksyy jäljempänä 3.6 kohdassa esitetyn yhteisen lausuman. |
| --- | --- |

—

Euroopan ulkosuhdehallinto (pääluokka X), jätetään hyväksymättä Euroopan parlamentin esittämä EU:n erityisedustajien siirto. Sovittelukomitea hyväksyy jäljempänä 3.6 kohdassa esitetyn yhteisen lausuman.

| — | Lisäksi komission talousarvioon (pääluokka III) lisätään kolme uutta budjettikohtaa (30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03), joiden määrärahat vastaavat Euroopan parlamentin käsittelyssään esittämiä määriä. |
| --- | --- |

—

Lisäksi komission talousarvioon (pääluokka III) lisätään kolme uutta budjettikohtaa (30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03), joiden määrärahat vastaavat Euroopan parlamentin käsittelyssään esittämiä määriä.

Näin ollen otsakkeen 5 menojen enimmäismäärään jää, kun pilottihankkeet ja valmistelutoimet on otettu huomioon, 316,8 miljoonan euron liikkumavara.

AST/SC-tehtäväryhmän perustaminen

Henkilöstösäännöissä on perustettu uusi AST/SC-tehtäväryhmä, joten EU:n kaikkien toimielinten ja elinten henkilöstötaulukoita mukautetaan oikaisukirjelmässä nro 2/2014 esitetyllä tavalla.

Otsake 6

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission talousarvioesityksessä esitettyjä määriä.

1.4.   Erityisrahoitusvälineet

Hätäapuvaraukseen ja Euroopan globalisaatiorahastoon osoitetut maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission talousarvioesityksessä esitettyjä määriä.

1.5.   Maksumäärärahat

Maksumäärärahoja on vuoden 2014 talousarviossa kaiken kaikkiaan 135 504 613 000 euroa.

Neuvoston kantaa talousarvioesitykseen käytetään lähtökohtana, kun maksumäärärahat jaetaan eri budjettikohtien kesken vuonna 2014 seuraavasti:

| 1. | Ensiksi otetaan huomioon jaksottamattomiin menoihin liittyvien maksusitoumusmäärärahojen sovittu määrä. Näihin menoihin liittyvien maksumäärärahojen määrä on lähtökohtaisesti yhtä suuri kuin maksusitoumusmäärärahojen määrä. |
| --- | --- |

1.

Ensiksi otetaan huomioon jaksottamattomiin menoihin liittyvien maksusitoumusmäärärahojen sovittu määrä. Näihin menoihin liittyvien maksumäärärahojen määrä on lähtökohtaisesti yhtä suuri kuin maksusitoumusmäärärahojen määrä.

| 2. | Tätä sovelletaan vastaavasti erillisvirastoihin, ja niille maksumäärärahoina osoitettava unionin rahoitusosuus vastaa edellä 1.2 kohdassa esitettyä määrää. |
| --- | --- |

2.

Tätä sovelletaan vastaavasti erillisvirastoihin, ja niille maksumäärärahoina osoitettava unionin rahoitusosuus vastaa edellä 1.2 kohdassa esitettyä määrää.

| 3. | Kaikkien uusien pilottihankkeiden ja valmistelutoimien maksumäärärahojen määräksi vahvistetaan 50 prosenttia vastaavista maksusitoumuksista tai parlamentin ehdottama määrä, jos se on tätä alhaisempi. Meneillään olevia pilottihankkeita ja valmistelutoimia jatkettaessa maksumäärärahojen määrä on talousarvioesityksessä määritelty määrä, johon lisätään 50 prosenttia vastaavista uusista sitoumuksista, tai parlamentin ehdottama määrä, jos se on tätä alhaisempi. |
| --- | --- |

3.

Kaikkien uusien pilottihankkeiden ja valmistelutoimien maksumäärärahojen määräksi vahvistetaan 50 prosenttia vastaavista maksusitoumuksista tai parlamentin ehdottama määrä, jos se on tätä alhaisempi. Meneillään olevia pilottihankkeita ja valmistelutoimia jatkettaessa maksumäärärahojen määrä on talousarvioesityksessä määritelty määrä, johon lisätään 50 prosenttia vastaavista uusista sitoumuksista, tai parlamentin ehdottama määrä, jos se on tätä alhaisempi.

| 4. | Hyväksytään seuraavat maksumäärärahojen erityismäärät:






  a. | EU:n solidaarisuusrahaston maksumäärärahojen määräksi vahvistetaan 150 miljoonaa euroa. |
| --- | --- | --- |

4.

Hyväksytään seuraavat maksumäärärahojen erityismäärät:

a.

EU:n solidaarisuusrahaston maksumäärärahojen määräksi vahvistetaan 150 miljoonaa euroa.

| b. | Yhteisiä teknologia-aloitteita koskevien maksumäärärahojen määräksi vahvistetaan oikaisukirjelmässä nro 1/2014 ehdotettu määrä, kun taas kansainvälisiin kalastussopimuksiin osoitettavien maksumäärärahojen määräksi vahvistetaan oikaisukirjelmässä nro 2/2014 ehdotettu määrä. |
| --- | --- |

b.

Yhteisiä teknologia-aloitteita koskevien maksumäärärahojen määräksi vahvistetaan oikaisukirjelmässä nro 1/2014 ehdotettu määrä, kun taas kansainvälisiin kalastussopimuksiin osoitettavien maksumäärärahojen määräksi vahvistetaan oikaisukirjelmässä nro 2/2014 ehdotettu määrä.

| c. | Tukea rauhanprosessille ja rahoitusapua Palestiinalle ja YK:n Lähi-idässä olevien palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelimelle (UNRWA) koskevien maksumäärärahojen määräksi vahvistetaan 200 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

c.

Tukea rauhanprosessille ja rahoitusapua Palestiinalle ja YK:n Lähi-idässä olevien palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelimelle (UNRWA) koskevien maksumäärärahojen määräksi vahvistetaan 200 miljoonaa euroa.

| d. | Makroaluestrategioita vuosina 2014–2020 koskevien maksumäärärahojen määräksi vahvistetaan 50 prosenttia maksusitoumusmäärärahoista, jotka on määritelty edellä 1.3 kohdassa otsakkeen 1 b yhteydessä. |
| --- | --- |

d.

Makroaluestrategioita vuosina 2014–2020 koskevien maksumäärärahojen määräksi vahvistetaan 50 prosenttia maksusitoumusmäärärahoista, jotka on määritelty edellä 1.3 kohdassa otsakkeen 1 b yhteydessä.

| e. | Vuosittaisia erityistapahtumia koskevien maksumäärärahojen määräksi vahvistetaan maksusitoumusmäärärahojen määrä, joka on määritelty edellä 1.3 kohdassa otsakkeen 1 a yhteydessä. |
| --- | --- |

e.

Vuosittaisia erityistapahtumia koskevien maksumäärärahojen määräksi vahvistetaan maksusitoumusmäärärahojen määrä, joka on määritelty edellä 1.3 kohdassa otsakkeen 1 a yhteydessä.

| 5. | Edellä 2–4 kohdassa vahvistetun maksumäärärahojen määrän nettovaikutus on 285 miljoonaa euroa verrattuna neuvoston kantaan talousarvioesityksestä kyseisten menoerien osalta. Kun otetaan huomioon maksumäärärahojen 135 504 613 000 euron kokonaismäärän ja talousarvioesitystä koskevan neuvoston kannan välinen erotus, voidaan todeta, että jäljelle jäävä 215 miljoonan euron määrä antaa mahdollisuuden lisätä maksumäärärahoja kaikkiin jaksotettuja määrärahoja sisältäviin budjettikohtiin, joita varten edellä 2–4 kohdassa ei ole määritelty erityissääntöjä, suhteessa komission esittämän talousarvioesityksen ja neuvoston kannan väliseen erotukseen. |
| --- | --- |

5.

Edellä 2–4 kohdassa vahvistetun maksumäärärahojen määrän nettovaikutus on 285 miljoonaa euroa verrattuna neuvoston kantaan talousarvioesityksestä kyseisten menoerien osalta. Kun otetaan huomioon maksumäärärahojen 135 504 613 000 euron kokonaismäärän ja talousarvioesitystä koskevan neuvoston kannan välinen erotus, voidaan todeta, että jäljelle jäävä 215 miljoonan euron määrä antaa mahdollisuuden lisätä maksumäärärahoja kaikkiin jaksotettuja määrärahoja sisältäviin budjettikohtiin, joita varten edellä 2–4 kohdassa ei ole määritelty erityissääntöjä, suhteessa komission esittämän talousarvioesityksen ja neuvoston kannan väliseen erotukseen.

Sovittelukomitea hyväksyy jäljempänä 3.1 kohdassa esitetyn yhteisen lausuman maksumäärärahoista osana yleistä kompromissia.

Neuvosto panee merkille jäljempänä 3.2 kohdassa olevan Euroopan parlamentin ja komission yhteisen lausuman maksumäärärahoista.

1.6.   Selvitysosat

Kaikki Euroopan parlamentin tai neuvoston selvitysosien tekstiin tekemät tarkistukset hyväksytään liitteessä 1 esitetyin muutoksin. Tämä perustuu siihen, että talousarvion selvitysosilla ei voida muuttaa eikä laajentaa voimassa olevan oikeusperustan soveltamisalaa eikä heikentää toimielinten hallinnollista autonomiaa. Toimesta aiheutuvat menot on myös voitava kattaa käytettävissä olevilla resursseilla.

1.7.   Uudet budjettikohdat

Jollei sovittelukomitean hyväksymistä yhteisistä päätelmistä muuta johdu tai jolleivät budjettivallan käyttäjät käsittelyissään muuta hyväksy, komission talousarvioesityksessä ja oikaisukirjelmissään nro 1 ja 2/2014 ehdottama budjettinimikkeistö säilytetään muuttumattomana pilottihankkeita ja valmistelutoimia lukuun ottamatta.

Nämä yhteisesti hyväksytyt muutokset nimikkeistöön koskevat seuraavia budjettikohtia:

| Budjetti-kohta | Nimike |
| --- | --- |
| 04 03 01 05 | Työmarkkinajärjestöjä koskevat koulutus- ja tiedotustoimet |
| 04 03 01 06 | Yritysten edustajille tiedottaminen, heidän kuulemisensa ja osallistumisensa |
| 04 03 01 08 | Työmarkkinasuhteet ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu |
| 15 02 01 | Eurooppalaisen koulutus- ja nuorisoalan huippuosaamisen ja yhteistyön, työmarkkinoihin liittyvän merkityksen ja nuorten eurooppalaiseen demokraattiseen toimintaan osallistumisen edistäminen |
| 15 02 01 01 | Koulutus |
| 15 02 01 02 | Nuoriso |
| 15 02 10 | Vuosittaiset erityistapahtumat |
| 21 02 07 03 | Ympäristö ja ilmastonmuutos |
| 21 02 07 04 | Kestävä energia |
| 21 02 07 05 | Inhimillinen kehitys |
| 21 02 07 06 | Elintarviketurva ja kestävä maatalous |
| 21 02 07 07 | Maahanmuutto- ja turvapaikka-asiat |
| 21 02 08 03 | Kansalaisyhteiskunta kehitysyhteistyössä |
| 21 02 08 04 | Paikallisviranomaiset kehitysyhteistyössä |
| 21 02 09 | Lähi-itä |
| 21 02 10 | Keski-Aasia |
| 21 02 11 | Panafrikkalainen ohjelma |
| 21 02 12 | Latinalainen Amerikka |
| 21 02 13 | Etelä-Afrikka |
| 21 02 14 | Aasia |
| 21 02 15 | Afganistan |
| 30 01 16 01 | Euroopan parlamentin entisten jäsenten vanhuuseläkkeet |
| 30 01 16 02 | Euroopan parlamentin entisten jäsenten työkyvyttömyyseläkkeet |
| 30 01 16 03 | Euroopan parlamentin entisten jäsenten leskien ja/tai orpojen eläkkeet |

Budjetti-kohta

Nimike

04 03 01 05

Työmarkkinajärjestöjä koskevat koulutus- ja tiedotustoimet

04 03 01 06

Yritysten edustajille tiedottaminen, heidän kuulemisensa ja osallistumisensa

04 03 01 08

Työmarkkinasuhteet ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

15 02 01

Eurooppalaisen koulutus- ja nuorisoalan huippuosaamisen ja yhteistyön, työmarkkinoihin liittyvän merkityksen ja nuorten eurooppalaiseen demokraattiseen toimintaan osallistumisen edistäminen

15 02 01 01

Koulutus

15 02 01 02

Nuoriso

15 02 10

Vuosittaiset erityistapahtumat

21 02 07 03

Ympäristö ja ilmastonmuutos

21 02 07 04

Kestävä energia

21 02 07 05

Inhimillinen kehitys

21 02 07 06

Elintarviketurva ja kestävä maatalous

21 02 07 07

Maahanmuutto- ja turvapaikka-asiat

21 02 08 03

Kansalaisyhteiskunta kehitysyhteistyössä

21 02 08 04

Paikallisviranomaiset kehitysyhteistyössä

21 02 09

Lähi-itä

21 02 10

Keski-Aasia

21 02 11

Panafrikkalainen ohjelma

21 02 12

Latinalainen Amerikka

21 02 13

Etelä-Afrikka

21 02 14

Aasia

21 02 15

Afganistan

30 01 16 01

Euroopan parlamentin entisten jäsenten vanhuuseläkkeet

30 01 16 02

Euroopan parlamentin entisten jäsenten työkyvyttömyyseläkkeet

30 01 16 03

Euroopan parlamentin entisten jäsenten leskien ja/tai orpojen eläkkeet

Komission ehdottamien työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua koskevien uusien budjettikohtien selvitysosat esitetään liitteessä.

1.8.   Varaukset

Hyväksytään Euroopan parlamentin esittämä 2 miljoonan euron varaus, joka koskee budjettikohtaa 01 02 01 ”Talous- ja rahaliittoa sekä euroa koskeva koordinointi, valvonta ja tiedotus”.

1.9.   Tulot

Talousarvion tulopuoli hyväksytään niiden ehdotusten mukaisesti, jotka komissio on tehnyt talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 2/2014 ja mukautettuna sovittelukomiteassa hyväksyttyyn maksumäärärahojen tasoon.

2.   Talousarvio 2013

Lisätalousarvioesitys (LTE) nro 8/2013 hyväksytään neuvoston esittämien määrien mukaisena.

LTE nro 9/2013 hyväksytään neuvoston esityksen mukaisena seuraavin tarkistuksin:

| 1. | Hyväksytään 200 miljoonan euron lisämäärärahat, jotta voidaan kattaa vuoden 2013 jäljellä olevat tutkimuksen alan maksumäärärahatarpeet seuraavissa budjettikohdissa:








  milj. euroa |
| --- | --- |
| Budjetti-kohta | Nimike | Maksumäärärahojen lisäykset vuonna 2013 |
| 06 06 02 03 | SESAR-yhteisyritys | 12,458 miljoonaa |
| 08 02 02 | Yhteistyö – Terveys – Innovatiiviset lääkkeet -aloitteen yhteisyritys | 17,981 miljoonaa |
| 08 04 01 | Yhteistyö – Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat | 19,936 miljoonaa |
| 08 06 01 | Yhteistyö – Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos) | 2,804 miljoonaa |
| 08 10 01 | Ideat | 41,884 miljoonaa |
| 08 19 01 | Valmiudet – Tuki tutkimuspolitiikan yhtenäiselle kehittämiselle | 0,406 miljoonaa |
| 09 04 01 01 | Tuki tieto- ja viestintätekniikoiden alan tutkimusyhteistyölle (TVT – Yhteistyö) | 40,813 miljoonaa |
| 10 03 01 | Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinalaan liittyvä toiminta | 0,406 miljoonaa |
| 15 07 77 | Ihmiset | 63,313 miljoonaa |
| Yhteensä | 200 miljoonaa |

1.

Hyväksytään 200 miljoonan euron lisämäärärahat, jotta voidaan kattaa vuoden 2013 jäljellä olevat tutkimuksen alan maksumäärärahatarpeet seuraavissa budjettikohdissa:

milj. euroa

Budjetti-kohta

Nimike

Maksumäärärahojen lisäykset vuonna 2013

06 06 02 03

SESAR-yhteisyritys

12,458 miljoonaa

08 02 02

Yhteistyö – Terveys – Innovatiiviset lääkkeet -aloitteen yhteisyritys

17,981 miljoonaa

08 04 01

Yhteistyö – Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat

19,936 miljoonaa

08 06 01

Yhteistyö – Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)

2,804 miljoonaa

08 10 01

Ideat

41,884 miljoonaa

08 19 01

Valmiudet – Tuki tutkimuspolitiikan yhtenäiselle kehittämiselle

0,406 miljoonaa

09 04 01 01

Tuki tieto- ja viestintätekniikoiden alan tutkimusyhteistyölle (TVT – Yhteistyö)

40,813 miljoonaa

10 03 01

Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinalaan liittyvä toiminta

0,406 miljoonaa

15 07 77

Ihmiset

63,313 miljoonaa

Yhteensä

200 miljoonaa

| 2. | Hyväksytään yhteensä 50 miljoonan euron maksumäärärahojen siirto vuonna 2013 seuraavista budjettikohdista:










  milj. euroa |
| --- | --- |
| Budjetti-kohta | Nimike | Maksumäärärahojen siirrot |
| Talous-arvio 2013 | LTE 9/2013 | Erotus |
| 01 03 02 | Makrotaloudellinen apu | | | 10,000 |
| 04 05 01 | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | | | 13,116 |
| 08 01 04 31 | Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA) | | | 3,915 |
| 08 01 05 01 | Tutkimushenkilöstöä koskevat menot | | | 7,230 |
| 08 01 05 03 | Tutkimustoimien muut hallintomenot | | | 15,739 |
| Yhteensä | | | 50,000 |

2.

Hyväksytään yhteensä 50 miljoonan euron maksumäärärahojen siirto vuonna 2013 seuraavista budjettikohdista:

milj. euroa

Budjetti-kohta

Nimike

Maksumäärärahojen siirrot

Talous-arvio 2013

LTE 9/2013

Erotus

01 03 02

Makrotaloudellinen apu

10,000

04 05 01

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

13,116

08 01 04 31

Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)

3,915

08 01 05 01

Tutkimushenkilöstöä koskevat menot

7,230

08 01 05 03

Tutkimustoimien muut hallintomenot

15,739

Yhteensä

50,000

Tutkimukseen liittyvien hallintomenojen (luku 08 01) vuoden 2013 maksumäärärahojen siirto koskee jaksottamattomia menoja, minkä seurauksena myös maksusitoumusmäärärahoja vähennetään vastaavasti (-26,9 miljoona euroa) edellä esitetyn taulukon kolmesta viimeisestä budjettikohdasta.

Vuoden 2013 talousarvioon sisältyy 250 miljoonaa euroa maksumäärärahoja EU:n solidaarisuusrahastolle, ja vuoden 2014 talousarvioon sisällytetään EU:n solidaarisuusrahastoa varten 150 miljoonaa euroa maksumäärärahoja.

3.   Lausumat

3.1.   Yhteinen lausuma maksumäärärahoista

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio muistuttavat jakavansa vastuun Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 323 artiklan mukaisesti, jossa todetaan, että ”Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio huolehtivat siitä, että käytettävissä on varoja, joiden avulla unioni voi täyttää oikeudelliset velvoitteensa kolmansia osapuolia kohtaan”.

Euroopan parlamentti ja neuvosto muistuttavat tarpeesta varmistaa toteuttamista ajatellen maksumäärärahojen hallittu kehitys, jotta maksattamatta olevia sitoumuksia ei jouduta siirtämään epätavallisen paljon vuoden 2015 talousarvioon. Tämän vuoksi ne käyttävät tarvittaessa monivuotista rahoituskehystä koskevaan asetukseen, muun muassa sen 13 artiklaan, sisältyviä eri joustovälineitä.

Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat, että maksumäärärahojen määrä vuodeksi 2014 on 135 504 613 000 euroa. Ne pyytävät komissiota ryhtymään monivuotista rahoituskehystä koskevan asetusehdotuksen ja varainhoitoasetuksen säännösten perusteella kaikkiin tarvittaviin toimiin perussopimuksessa määrätyn vastuun täyttämiseksi sekä erityisesti esittämään sen jälkeen, kun asianomaisten määrärahojen jakamista on tarkasteltu uudelleen kiinnittäen huomiota erityisesti odotettavissa olevaan määrärahojen vajaakäyttöön (varainhoitoasetuksen 41 artiklan 2 kohta), lisätalousarviossa pyynnön maksumäärärahojen lisäämisestä, jos varainhoitovuoden 2014 talousarvion määrärahat eivät riitä kattamaan menoja.

Euroopan parlamentti ja neuvosto muodostavat kantansa mahdollisiin lisätalousarvioesityksiin mahdollisimman nopeasti, jottei maksumäärärahoihin synny vajeita. Lisäksi Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat käsittelemään nopeasti mahdolliset maksumäärärahasiirrot, myös siirrot rahoituskehyksen otsakkeiden välillä, jotta talousarvioon otetut maksumäärärahat voitaisiin käyttää mahdollisimman hyvin ja jotta ne vastaisivat todellista toteuttamista ja todellisia tarpeita.

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio seuraavat varainhoitovuoden 2014 talousarvion toteutuksen tilannetta aktiivisesti koko vuoden ja kiinnittävät erityistä huomiota alaotsakkeeseen 1 b (Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus) sekä otsakkeeseen 2 (Kestävä kasvu: luonnonvarat) sisältyvään maaseudun kehittämiseen. Tämä toteutetaan toimielinten välisinä kokouksina toimielinten sopimuksen liitteen 36 kohdan mukaisesti tilannekatsauksen saamiseksi maksujen toteutumisesta ja tarkistetuista ennusteista.

3.2.   Euroopan parlamentin ja komission lausuma maksumäärärahoista

Euroopan parlamentti ja komissio muistuttavat, että erityinen ja mahdollisimman suuri joustavuus on tarpeen monivuotisessa rahoituskehyksessä 2014–2020. Lainsäädäntövallan käyttäjän hyväksymät muutokset ehdotettuihin oikeusperustoihin aiheuttavat lisäpainetta monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 mukaisiin maksumäärärahojen enimmäismääriin. Samassa yhteydessä, kun koheesiopolitiikkaa 2014–2020 koskevaa lainsäädäntöpakettia viimeisteltiin, komissio otti huomioon pk-yrityksiä koskevan aloitteen mahdollisen vaikutuksen ja antoi lausuman suoritusvarauksesta ja ennakkomaksutasoista aikaansaadun sopimuksen vaikutuksesta maksutarpeisiin. Vaikka näiden muutosten kokonaisvaikutus maksumäärärahojen lisäämiseen vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä jäänee vähäiseksi, komissio totesi, että maksumäärärahojen kokonaistason vuosittaisia vaihteluita hallinnoitaisiin käyttämällä maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaraa. Komissio voi tarvittaessa käyttää myös joustovälinettä ja ennakoimattomiin menoihin varattua liikkumavaraa, joista on sovittu ehdotuksessa monivuotista rahoituskehystä koskevaksi asetukseksi.

Komissio aikoo siksi ehdottaa korjaavia toimenpiteitä toteutustilanteen mukaan ja käyttää tällöin tarvittavassa määrin kaikkia uuden monivuotisen rahoituskehyksen tarjoamia välineitä. Komissio voi erityisesti vuoden 2014 aikana joutua ehdottamaan ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttämistä monivuotista rahoituskehystä koskevan asetusehdotuksen 13 artiklan mukaisesti.

3.3.   Neuvoston lausuma maksumäärärahoista

Neuvosto muistuttaa, että erityisrahoitusvälineitä voidaan käyttää ainoastaan aidosti ennakoimattomiin tilanteisiin vastaamiseksi.

Se muistuttaa, että ennakoimattomiin menoihin varattua liikkumavaraa käytettäessä ei saa ylittää maksusitoumus- ja maksumäärärahojen kokonaisenimmäismääriä.

Neuvosto muistuttaa muiden erityisrahoitusvälineiden osalta, että monivuotista rahoituskehystä koskevan asetusehdotuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaan maksusitoumusmäärärahoja voidaan ottaa talousarvioon yli rahoituskehyksessä asianomaisille otsakkeille vahvistettujen enimmäismäärien.

3.4.   Yhteinen lausuma erillisvirastoista

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio muistuttavat, että on tärkeää vähentää asteittain kaikkien EU:n toimielinten, elinten ja virastojen henkilöstöä 5 prosentilla viiden vuoden aikana, kuten on sovittu talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, talousarvioyhteistyötä ja moitteetonta varainhoitoa koskevasta toimielinten sopimuksesta tehdyn ehdotuksen 23 kohdassa.

Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat tavoittelemaan asteittain edellä mainittua 5 prosentin henkilöstövähennystä ajanjaksolla 2013–2017 ja korostavat samalla, että virastojen moitteeton toiminta on turvattava, jotta ne voivat suorittaa lainsäädäntövallan käyttäjän niille määräämät tehtävät. Ne katsovat tässä yhteydessä, että rakenteelliset ja muut lisätoimenpiteet voivat olla tarpeen, jotta tämä vähennys voidaan toteuttaa erillisvirastojen osalta. Komissio arvioi tässä yhteydessä edelleen mahdollisuuksia yhdistää ja/tai lakkauttaa joitakin nykyisistä virastoista ja/tai muita mahdollisuuksia saada aikaan synergiaetuja.

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ottavat huomioon toimielinten välisen työryhmän työn, jonka tuloksena hyväksyttiin erillisvirastoja koskeva yhteinen lähestymistapa heinäkuussa 2012, ja ovat yhtä mieltä siitä, että on tarpeen tarkastella tarkemmin ja entistä jatkuvammalta pohjalta erillisvirastojen kehitystä yhdenmukaisen toimintatavan varmistamiseksi. Rajoittamatta niiden kunkin erioikeuksia ne sopivat perustavansa erityisen toimielinten välisen työryhmän, jonka tavoitteena on määritellä objektiivisten kriteerien perusteella selkeä kehityssuunnitelma virastoille. Ryhmän olisi erityisesti keskusteltava seuraavista aiheista:

| — | henkilöstötaulukoiden arviointi tapauskohtaisesti |
| --- | --- |

—

henkilöstötaulukoiden arviointi tapauskohtaisesti

| — | riittävien määrärahojen ja henkilöstön tarjoaminen lainsäädäntövallan käyttäjän antaessa yksittäisille virastoille lisätehtäviä |
| --- | --- |

—

riittävien määrärahojen ja henkilöstön tarjoaminen lainsäädäntövallan käyttäjän antaessa yksittäisille virastoille lisätehtäviä

| — | niiden virastojen kohtelu, jotka ovat kokonaan tai osittain maksurahoitteisia |
| --- | --- |

—

niiden virastojen kohtelu, jotka ovat kokonaan tai osittain maksurahoitteisia

| — | virastojen hallinnollinen rakenne, rahoitusmallit ja käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen käsittely |
| --- | --- |

—

virastojen hallinnollinen rakenne, rahoitusmallit ja käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen käsittely

| — | tarpeiden uudelleenarviointi, mahdolliset yhdistämiset/lakkauttamiset ja tehtävien siirto komissiolle. |
| --- | --- |

—

tarpeiden uudelleenarviointi, mahdolliset yhdistämiset/lakkauttamiset ja tehtävien siirto komissiolle.

Euroopan parlamentti ja neuvosto ottavat asianmukaisesti huomioon toimielinten välisen työryhmän työn tulokset toimiessaan lainsäädäntö- ja budjettivallan käyttäjinä.

3.5.   Yhteinen lausuma otsakkeesta 5 ja palkkojen mukautuksista

Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat, että ehdotettuihin palkkojen mukautuksiin (1,7 prosenttia vuoden 2011 ja 1,7 prosenttia vuoden 2012 osalta) liittyviä määrärahoja ei sisällytetä tässä vaiheessa vuoden 2014 talousarvioon ennen kuin unionin tuomioistuin on ratkaissut sen käsiteltävänä olevat tapaukset.

Jos tuomioistuin ratkaisee asian komission hyväksi, komissio tekee vuonna 2014 lisätalousarvioesityksen ehdotettujen palkkojen mukautusten kattamiseksi kaikkien pääluokkien osalta. Tällaisessa tapauksessa Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat käsittelemään kiireellisesti asiaan liittyvän lisätalousarvioesityksen.

3.6.   Yhteinen lausuma EU:n erityisedustajista

Parlamentti ja neuvosto sopivat käsittelevänsä Euroopan unionin erityisedustajia koskevien määrärahojen siirtämistä komission talousarviosta (pääluokka III) Euroopan ulkosuhdehallinnon talousarvioon (pääluokka X) varainhoitovuotta 2015 koskevan talousarviomenettelyn yhteydessä.

Liite 1 – Muutokset talousarvion selvitysosaan

Viitaten yhteisten päätelmien 1.6 kohtaan hyväksytään jäljempänä esitetyt muutokset neuvoston ja parlamentin hyväksymiin selvitysosiin:

Otsake 1 A

| 04 03 01 05 | Työmarkkinajärjestöjä koskevat koulutus- ja tiedotustoimet |
| --- | --- |

04 03 01 05

Työmarkkinajärjestöjä koskevat koulutus- ja tiedotustoimet

Selvitysosa

Määräraha on tarkoitettu kattamaan sellaisista työntekijäjärjestöjen tiedotus- ja koulutustoimenpiteistä johtuvat menot, jotka liittyvät unionin työmarkkina-alueen toteuttamisen yhteydessä toteutettaviin unionin toimiin, mukaan lukien ehdokasmaiden työntekijäjärjestöjen edustajien osallistuminen kyseisiin toimiin. Toimenpiteiden avulla on määrä tukea työntekijäjärjestöjen toimia, kun ne pyrkivät ratkaisemaan Eurooppa 2020 -strategiassa sekä sosiaalipoliittisessa toimintaohjelmassa vahvistetun Euroopan työllisyys- ja sosiaalipolitiikan laaja-alaisia haasteita ja osallistuvat unionin aloitteisiin, joilla puututaan talouskriisin seurauksiin.

Lisäksi määrärahalla on tarkoitus kattaa tuki kahden instituutin työohjelmille: kyseessä ovat ETUI (European Trade Union Institute) ja EZA (European Centre for Workers’ Questions), jotka on perustettu edistämään valmiuksien kehittämistä Euroopan laajuisten ja myös ehdokasmaat kattavien koulutustoimenpiteiden ja tutkimustoiminnan avulla, jotta voidaan lisätä työntekijöiden edustajien osallistumista päätöksentekoprosesseihin..

Määräraha on tarkoitettu kattamaan erityisesti seuraavat toimet:

| — | tuki kahden ammattiyhdistysinstituutin työohjelmille: kyseessä ovat ETUI (European Trade Union Institute) ja EZA (European Centre for Workers’ Questions), jotka on perustettu helpottamaan valmiuksien kehittämistä Euroopan laajuisen koulutuksen ja tutkimustoiminnan avulla sekä lisäämään työntekijöiden edustajien panosta eurooppalaiseen hallintotapaan, |
| --- | --- |

—

tuki kahden ammattiyhdistysinstituutin työohjelmille: kyseessä ovat ETUI (European Trade Union Institute) ja EZA (European Centre for Workers’ Questions), jotka on perustettu helpottamaan valmiuksien kehittämistä Euroopan laajuisen koulutuksen ja tutkimustoiminnan avulla sekä lisäämään työntekijöiden edustajien panosta eurooppalaiseen hallintotapaan,

| — | työntekijäjärjestöjen tiedotus- ja koulutustoimenpiteet, jotka liittyvät Euroopan työmarkkina-alueen kehittämisen yhteydessä toteutettaviin unionin toimiin, mukaan lukien ehdokasmaiden työntekijäjärjestöjen edustajien osallistuminen kyseisiin toimiin, |
| --- | --- |

—

työntekijäjärjestöjen tiedotus- ja koulutustoimenpiteet, jotka liittyvät Euroopan työmarkkina-alueen kehittämisen yhteydessä toteutettaviin unionin toimiin, mukaan lukien ehdokasmaiden työntekijäjärjestöjen edustajien osallistuminen kyseisiin toimiin,

| — | toimet, joihin osallistuu ehdokasmaiden työmarkkinaosapuolten edustajia ja joilla on tarkoitus edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua unionin tasolla; se on tarkoitettu myös edistämään naisten ja miesten tasa-arvoista osallistumista työntekijäjärjestöjen päätöksentekoelinten toimintaan." |
| --- | --- |

—

toimet, joihin osallistuu ehdokasmaiden työmarkkinaosapuolten edustajia ja joilla on tarkoitus edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua unionin tasolla; se on tarkoitettu myös edistämään naisten ja miesten tasa-arvoista osallistumista työntekijäjärjestöjen päätöksentekoelinten toimintaan."

Oikeusperusta

Tehtävä, jota komissio toteuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 154 artiklassa sille annetun toimivallan perusteella.

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön korkean viranomaisen ja Kansainvälisen työjärjestön työturvallisuuden ja -hygienian kansainvälisen informaatiokeskuksen (CIS) vuonna 1959 tekemä yleissopimus.

Neuvoston direktiivi 89/391/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä (EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1) ja siihen liittyvät erityisdirektiivit.

Neuvoston direktiivi 92/29/ETY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992, terveydelle ja turvallisuudelle asetettavista vähimmäisvaatimuksista aluksilla tapahtuvan sairaanhoidon parantamiseksi (EYVL L 113, 30.4.1992, s. 19).

| 04 03 01 06 | Yritysten edustajille tiedottaminen, heidän kuulemisensa ja osallistumisensa |
| --- | --- |

04 03 01 06

Yritysten edustajille tiedottaminen, heidän kuulemisensa ja osallistumisensa

Selvitysosa

Määräraha on tarkoitettu kattamaan rahoitus toimille, joilla edistetään työntekijöiden osallistumisen kehittämistä yrityksissä painottamalla eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevia direktiivejä 97/74/EY ja 2009/38/EY, henkilöstöedustusta eurooppayhtiössä ja eurooppaosuuskunnassa koskevia direktiivejä 2001/86/EY ja 2003/72/EY, työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä annettua direktiiviä 2002/14/EY sekä pääomayhtiöiden rajatylittävistä sulautumisista annetun direktiivin 2005/56/EY 16 artiklaa.

Määräraha kattaa toimet, joilla tehostetaan useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimivien yritysten työntekijöiden ja työnantajien edustajien rajatylittävää yhteistyötä työntekijöitä koskevan tiedottamisen, kuulemisen ja osallistumisen alalla. Tässä yhteydessä voidaan rahoittaa sellaisia lyhytkestoisia toimia, joilla koulutetaan kansainvälisissä tiedottamis-, kuulemis- ja osallistumiselimissä toimivan neuvottelijan ja edustajan tehtäviin. Tämä voi koskea myös ehdokasmaiden työmarkkinaosapuolia. Määrärahaa voidaan käyttää sellaisten toimien rahoittamiseen, joiden tavoitteena on antaa työmarkkinaosapuolille mahdollisuudet käyttää oikeuksiaan ja hoitaa velvollisuuksiaan työntekijöiden osallistumisen alalla, varsinkin eurooppalaisissa yritysneuvostoissa ja pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, perehdyttää niitä kansainvälisiin yritysten sopimuksiin ja lisätä niiden yhteistyötä työntekijöiden osallistumista koskevan unionin lainsäädännön osalta.

Määrärahasta voidaan myös rahoittaa toimia, joiden tavoitteena on kehittää työntekijöiden osallistumista koskevaa asiantuntemusta eri jäsenvaltioissa, edistää asiaan liittyvien viranomaisten ja sidosryhmien välistä yhteistyötä ja vaalia suhteita unionin toimielimiin, jotta voidaan tukea työntekijöiden osallistumista koskevan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa ja lisätä sen tehokkuutta.

Määräraha on tarkoitettu kattamaan erityisesti seuraavat toimet:

| — | toimet, joiden tavoitteena on varmistaa edellytykset työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulle yrityksissä ja työntekijöiden asianmukaiselle osallistumiselle yrityksissä, kuten säädetään eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevassa direktiivissä 2009/38/EY, henkilöstöedustusta eurooppayhtiössä koskevassa direktiivissä 2001/86/EY ja henkilöedustusta eurooppaosuuskunnassa koskevassa direktiivissä 2003/72/EY, työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä annetussa direktiivissä 2002/14/EY, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevassa direktiivissä 98/59/EY sekä pääomayhtiöiden rajatylittävistä sulautumisista annetun direktiivin 2005/56/EY 16 artiklassa, |
| --- | --- |

—

toimet, joiden tavoitteena on varmistaa edellytykset työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulle yrityksissä ja työntekijöiden asianmukaiselle osallistumiselle yrityksissä, kuten säädetään eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevassa direktiivissä 2009/38/EY, henkilöstöedustusta eurooppayhtiössä koskevassa direktiivissä 2001/86/EY ja henkilöedustusta eurooppaosuuskunnassa koskevassa direktiivissä 2003/72/EY, työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä annetussa direktiivissä 2002/14/EY, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevassa direktiivissä 98/59/EY sekä pääomayhtiöiden rajatylittävistä sulautumisista annetun direktiivin 2005/56/EY 16 artiklassa,

| — | aloitteet, joiden avulla tehostetaan useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimivien yritysten työntekijöiden ja työnantajien edustajien rajatylittävää yhteistyötä työntekijöitä koskevan tiedottamisen, kuulemisen ja osallistumisen alalla; tässä yhteydessä voidaan rahoittaa sellaisia lyhytkestoisia toimia, joilla koulutetaan kansainvälisissä tiedottamis-, kuulemis- ja osallistumiselimissä toimivan neuvottelijan ja edustajan tehtäviin; tämä voi koskea myös ehdokasmaiden työmarkkinaosapuolia, |
| --- | --- |

—

aloitteet, joiden avulla tehostetaan useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimivien yritysten työntekijöiden ja työnantajien edustajien rajatylittävää yhteistyötä työntekijöitä koskevan tiedottamisen, kuulemisen ja osallistumisen alalla; tässä yhteydessä voidaan rahoittaa sellaisia lyhytkestoisia toimia, joilla koulutetaan kansainvälisissä tiedottamis-, kuulemis- ja osallistumiselimissä toimivan neuvottelijan ja edustajan tehtäviin; tämä voi koskea myös ehdokasmaiden työmarkkinaosapuolia,

| — | toimet, joiden tavoitteena on antaa työmarkkinaosapuolille mahdollisuudet käyttää oikeuksiaan ja hoitaa velvollisuuksiaan työntekijöiden osallistumisen alalla, varsinkin eurooppalaisissa yritysneuvostoissa, perehdyttää niitä kansainvälisiin yritysten sopimuksiin ja lisätä niiden yhteistyötä työntekijöiden osallistumista koskevan unionin lainsäädännön osalta, |
| --- | --- |

—

toimet, joiden tavoitteena on antaa työmarkkinaosapuolille mahdollisuudet käyttää oikeuksiaan ja hoitaa velvollisuuksiaan työntekijöiden osallistumisen alalla, varsinkin eurooppalaisissa yritysneuvostoissa, perehdyttää niitä kansainvälisiin yritysten sopimuksiin ja lisätä niiden yhteistyötä työntekijöiden osallistumista koskevan unionin lainsäädännön osalta,

| — | toimet, joilla edistetään työntekijöiden osallistumisen kehittämistä yrityksissä, |
| --- | --- |

—

toimet, joilla edistetään työntekijöiden osallistumisen kehittämistä yrityksissä,

| — | innovatiiviset toimet, jotka liittyvät työntekijöiden osallistumiseen ja joissa on tarkoituksena tukea muutosten ennakointia ja kiistojen ehkäisemistä ja ratkaisemista, kun kyseessä ovat unionin laajuisten yritysten ja yritysryhmien uudelleenjärjestelyt, sulautumiset, yritysostot sekä uudelleensijoittamiset, |
| --- | --- |

—

innovatiiviset toimet, jotka liittyvät työntekijöiden osallistumiseen ja joissa on tarkoituksena tukea muutosten ennakointia ja kiistojen ehkäisemistä ja ratkaisemista, kun kyseessä ovat unionin laajuisten yritysten ja yritysryhmien uudelleenjärjestelyt, sulautumiset, yritysostot sekä uudelleensijoittamiset,

| — | toimet, joilla tehostetaan työmarkkinaosapuolten yhteistyötä kehitettäessä työntekijöiden osallistumista hankkeisiin, joissa luodaan ratkaisuja talouskriisin seurauksiin, kuten joukkoirtisanomisiin, tai tarpeeseen suuntautua osallisuutta edistävään, kestävään ja vähähiiliseen talouteen, |
| --- | --- |

—

toimet, joilla tehostetaan työmarkkinaosapuolten yhteistyötä kehitettäessä työntekijöiden osallistumista hankkeisiin, joissa luodaan ratkaisuja talouskriisin seurauksiin, kuten joukkoirtisanomisiin, tai tarpeeseen suuntautua osallisuutta edistävään, kestävään ja vähähiiliseen talouteen,

| — | kansainvälinen tietojen ja hyvien toimintatapojen vaihto kysymyksissä, jotka koskevat yritystasolla käytävää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. |
| --- | --- |

—

kansainvälinen tietojen ja hyvien toimintatapojen vaihto kysymyksissä, jotka koskevat yritystasolla käytävää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua.

Oikeusperusta

Tehtävä, jota komissio toteuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 154 ja 155 artiklassa sille suoraan annetun toimivallan perusteella.

Neuvoston direktiivi 97/74/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöön ottamisesta yhteisön laajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä annetun direktiivin 94/45/EY ulottamisesta koskemaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa (EYVL L 10, 16.1.1998, s. 22).

Neuvoston direktiivi 2001/86/EY, annettu 8 päivänä lokakuuta 2001, eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta (EYVL L 294, 10.11.2001, s. 22).

Direktiivi 98/59/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 225, 12.8.1998, s. 16).

Direktiivi 2001/23/EY, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2001, työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka yritys- tai liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 82, 22.3.2001, s. 16).

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/14/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2002, työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä (EYVL L 80, 23.3.2002, s. 29).

Neuvoston direktiivi 2003/72/EY, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2003, eurooppaosuuskunnan sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta (EUVL L 207, 18.8.2003, s. 25).

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/56/EY, annettu 26 päivänä lokakuuta 2005, pääomayhtiöiden rajatylittävistä sulautumisista (EUVL L 310, 25.11.2005, s. 1).

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/38/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä (uudelleenlaadittu toisinto) (EUVL L 122, 16.5.2009, s. 28).

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön korkean viranomaisen ja Kansainvälisen työjärjestön työturvallisuuden ja -hygienian kansainvälisen informaatiokeskuksen (CIS) vuonna 1959 tekemä yleissopimus.

| 04 03 01 08 | Työmarkkinasuhteet ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu |
| --- | --- |

04 03 01 08

Työmarkkinasuhteet ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

Selvitysosa

Tämän toiminnan tavoitteena on lujittaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun roolia ja tukea työmarkkinaosapuolten välisten sopimusten ja muiden yhteisten toimien hyväksymistä EU:n tasolla.
  Määräraha on tarkoitettu kattamaan rahoitus työmarkkinaosapuolten osallistumiselle
  Rahoitettavien toimien avulla on määrä auttaa työmarkkinaosapuolia, kun ne pyrkivät ratkaisemaan
  Euroopan työllisyysstrategiaan ja työmarkkinaosapuolten toimille, kun ne ovat mukana ratkaisemassa Eurooppa 2020 -strategiassa sekä sosiaalipoliittisessa toimintaohjelmassa vahvistetun Euroopan työllisyys- ja sosiaalipolitiikan laaja-alaisia haasteita ja osallistuvat unionin aloitteisiin, joilla puututaan talouskriisin seurauksiin, sekä edistävät ja levittävät tietämystä työmarkkinalaitoksista ja -käytännöistä.
  Sillä on tarkoitus rahoittaa tuki, jolla edistetään eri ammattikuntien ja alojen välistä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 154 artiklan mukaisesti. Sillä rahoitetaan näin ollen keskustelut, tapaamiset, neuvottelut ja muut toimet, jotka tähtäävät mainittujen tavoitteiden saavuttamiseen..

Määräraha on myös tarkoitettu kattamaan tuki työmarkkinasuhteiden alalla toteutettaviin toimiin, ja etenkin toimiin, joilla kehitetään asiantuntemusta ja unionin kannalta tärkeiden tietojen vaihtoa.

Määrärahalla on lisäksi tarkoitus kattaa rahoitus toimille, joihin osallistuu ehdokasmaiden työmarkkinaosapuolten edustajia ja joilla on tarkoitus edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua unionin tasolla. Tätä tavoitetta toteutettaessa otetaan huomioon sukupuolten tasa-arvoon liittyvät näkökohdat ja se on siksi tarkoitettu myös edistämään naisten ja miesten tasa-arvoista osallistumista päätöksentekoelinten toimintaan sekä ammattijärjestöissä että työnantajajärjestöissä. Kaksi viimeksi mainittua toimikokonaisuutta ovat luonteeltaan laaja-alaisia.

Tavoitteet huomioon ottaen on määritelty kaksi alaohjelmaa:

| — | Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tukeminen, |
| --- | --- |

—

Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tukeminen,

| — | työmarkkinasuhteita koskevan asiantuntemuksen parantaminen. |
| --- | --- |

—

työmarkkinasuhteita koskevan asiantuntemuksen parantaminen.

Määräraha on tarkoitettu kattamaan erityisesti seuraavat toimet:

| — | selvitykset, keskustelut, asiantuntijakokoukset, neuvottelut, tiedottaminen, julkaisut ja muut toimet, jotka liittyvät suoraan edellä mainitun tavoitteen tai tämän budjettikohdan kattamien toimien tavoitteen saavuttamiseen, sekä mahdolliset muut menot teknisestä ja hallinnollisesta avusta, johon ei liity julkishallinnon tehtäviä ja jonka komissio on ulkoistanut erillisin palvelusopimuksin, |
| --- | --- |

—

selvitykset, keskustelut, asiantuntijakokoukset, neuvottelut, tiedottaminen, julkaisut ja muut toimet, jotka liittyvät suoraan edellä mainitun tavoitteen tai tämän budjettikohdan kattamien toimien tavoitteen saavuttamiseen, sekä mahdolliset muut menot teknisestä ja hallinnollisesta avusta, johon ei liity julkishallinnon tehtäviä ja jonka komissio on ulkoistanut erillisin palvelusopimuksin,

| — | työmarkkinaosapuolten toimet, joilla edistetään eri ammattikuntien ja alojen välistä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua (työmarkkinaosapuolten valmiudet mukaan luettuina), |
| --- | --- |

—

työmarkkinaosapuolten toimet, joilla edistetään eri ammattikuntien ja alojen välistä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua (työmarkkinaosapuolten valmiudet mukaan luettuina),

| — | toimet, joilla edistetään tietämystä työmarkkinalaitoksista ja -käytännöistä eri puolilla EU:ta ja tuetaan tulosten levittämistä, |
| --- | --- |

—

toimet, joilla edistetään tietämystä työmarkkinalaitoksista ja -käytännöistä eri puolilla EU:ta ja tuetaan tulosten levittämistä,

| — | toimet, joihin osallistuu ehdokasmaiden työmarkkinaosapuolten edustajia ja joilla on tarkoitus edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua unionin tasolla. Se on tarkoitettu myös edistämään naisten tasa-arvoista osallistumista päätöksentekoelinten toimintaan sekä ammattijärjestöissä että työnantajajärjestöissä, |
| --- | --- |

—

toimet, joihin osallistuu ehdokasmaiden työmarkkinaosapuolten edustajia ja joilla on tarkoitus edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua unionin tasolla. Se on tarkoitettu myös edistämään naisten tasa-arvoista osallistumista päätöksentekoelinten toimintaan sekä ammattijärjestöissä että työnantajajärjestöissä,

| — | työmarkkinasuhteiden alalla toteutettavia toimia tukevat toimet, etenkin sellaiset, joilla kehitetään asiantuntemusta ja unionin kannalta tärkeiden tietojen vaihtoa. |
| --- | --- |

—

työmarkkinasuhteiden alalla toteutettavia toimia tukevat toimet, etenkin sellaiset, joilla kehitetään asiantuntemusta ja unionin kannalta tärkeiden tietojen vaihtoa.

Oikeusperusta

Tehtävä, jota komissio toteuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 154 ja 155 artiklassa sille suoraan annetun toimivallan perusteella.

| 15 02 10 | Vuosittaiset erityistapahtumat |
| --- | --- |

15 02 10

Vuosittaiset erityistapahtumat

Selvitysosa

Budjettikohdan selvitysosa on seuraava:

Lisätään seuraava teksti:

Määräraha on tarkoitettu kattamaan vuosittaisina erityisinä urheilutapahtumina tuettujen toimien jäljellä olevat suoritukset.

Vuosittainen erityistapahtuma: Eurooppalainen MOVE-viikko

Maksusitoumukset: 1 000 000 euroa; Maksut: 1 000 000 euroa

Eurooppalainen MOVE-viikko on Euroopan laajuinen lippulaivatapahtuma, jolla edistetään ruohonjuuritason urheilua ja liikuntaa ja niiden positiivista vaikutusta unionin kansalaisiin ja yhteiskuntiin.

MOVE-viikon 2014 tavoitteena on saada 100 miljoonaa eurooppalaista aloittamaan urheilu tai liikunta vuoteen 2020 mennessä. Se noudattaa alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa ja tähän urheilun ja liikunnan laajaan ylistykseen osallistuu paikallisyhteisöjä, urheilukerhoja, kouluja, työpaikkoja ja kaupunkeja. Se on oleellinen osa eurooppalaista NowWeMove-kampanjaa ja edistää kestävällä tavalla unionin kansalaisten liikunnallisuutta ja terveyttä.

MOVE-viikko 2014 käsittää vähintään 300 tapahtumaa kaikissa EU:n 28 jäsenvaltiossa ja vähintään 150 kaupunkia, ja sen aikana esitellään uusia urheilu- ja liikunta-aloitteita ja tuodaan esiin mitä erilaisimpia olemassa olevia menestyksekkäitä toimia.

Vuosittainen erityistapahtuma: Antwerpenissa Belgiassa vuonna 2014 järjestettävät kesälajien eurooppalaiset Special Olympics -kilpailut

Maksusitoumukset: 2 000 000 euroa; Maksut: 2 000 000 euroa

Määräraha on tarkoitettu kattamaan vuosittaisina erityistapahtumina tuettujen toimien kustannukset. 2 000 000 euron määräraha osoitetaan Antwerpenissa Belgiassa (13–20 päivänä syyskuuta 2014) järjestettävien kesälajien eurooppalaisten Special Olympics -kilpailujen osarahoittamiseen. Rahoitus tarjoaa myös kaikkien 28 jäsenvaltion urheilijoille mahdollisuuden harjoitella, valmistautua ja osallistua kilpailuihin Belgiassa.

Tapahtumaan osallistuu 2 000 urheilijaa ja heidän edustusjoukkueensa 58 maasta, ja kilpailut kestävät 10 päivää. Yli 4 000 vapaaehtoista auttaa tekemään tästä monen urheilulajin tapahtumasta ainutlaatuisen. Urheilutoiminnan lisäksi järjestetään myös muuta tieteellistä, kasvatuksellista ja perheohjelmaa. Urheilijoita isännöi 30 belgialaista kaupunkia, ja Antwerpen toimii tapahtuman isäntänä. Ennen kilpailuja, niiden aikana ja niiden jälkeen järjestetään monia erityistapahtumia.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/160 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/160

---

P7_TA(2013)0473

Joustovälineen varojen käyttöön ottaminen – Kyproksen rakennerahasto-ohjelmien rahoittaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi joustovälineen varojen käyttöön ottamisesta (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

(2016/C 436/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon talousarvioesityksen varainhoitovuodeksi 2014 (COM(2013)0450), jonka komissio esitti 28. kesäkuuta 2013, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1, jonka komissio esitti 18. syyskuuta 2013 (COM(2013)0644), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvioesityksen varainhoitovuodeksi 2014 (COM(2013)0450), jonka komissio esitti 28. kesäkuuta 2013, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1, jonka komissio esitti 18. syyskuuta 2013 (COM(2013)0644),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0647 – C7-0302/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0647 – C7-0302/2013),

| — | ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (1) vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta ja erityisesti sen 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (1) vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta ja erityisesti sen 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) ja erityisesti sen 12 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) ja erityisesti sen 12 kohdan,

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 hyväksymänsä kannan esitykseen yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 hyväksymänsä kannan esitykseen yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2014,

| — | ottaa huomioon sovittelukomitean 12. marraskuuta 2013 hyväksymän yhteisen tekstin (16106/2013 ADD 1-5– C7-0413/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sovittelukomitean 12. marraskuuta 2013 hyväksymän yhteisen tekstin (16106/2013 ADD 1-5– C7-0413/2013),

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0388/2013),

| A. | katsoo, että kun kaikki mahdollisuudet maksusitoumusmäärärahojen uudelleen kohdentamiseen otsakkeen 1 b sisällä on tutkittu, näyttää siltä, että joustovälineestä on tarpeen ottaa käyttöön maksusitoumusmäärärahoja; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että kun kaikki mahdollisuudet maksusitoumusmäärärahojen uudelleen kohdentamiseen otsakkeen 1 b sisällä on tutkittu, näyttää siltä, että joustovälineestä on tarpeen ottaa käyttöön maksusitoumusmäärärahoja;

| B. | ottaa huomioon, että komissio on ehdottanut, että joustovälineestä otetaan käyttöön 78 miljoonan euron määrä, jolla täydennetään Euroopan unionin varainhoitovuoden 2014 yleiseen talousarvioon otettua rahoitusta ylittämällä otsakkeen 1 b enimmäismäärä ja joka käytetään Kyproksen rakennerahasto-ohjelmien rahoittamiseksi, jotta rakennerahastoista voidaan vuonna 2014 myöntää Kyprokselle ylimääräistä rahoitusta 100 000 000 euroa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komissio on ehdottanut, että joustovälineestä otetaan käyttöön 78 miljoonan euron määrä, jolla täydennetään Euroopan unionin varainhoitovuoden 2014 yleiseen talousarvioon otettua rahoitusta ylittämällä otsakkeen 1 b enimmäismäärä ja joka käytetään Kyproksen rakennerahasto-ohjelmien rahoittamiseksi, jotta rakennerahastoista voidaan vuonna 2014 myöntää Kyprokselle ylimääräistä rahoitusta 100 000 000 euroa;

| 1. | panee merkille, että huolimatta joidenkin harvojen budjettikohtien maksusitoumusmäärärahojen maltillisesta lisäyksestä ja useiden muiden budjettikohtien määrärahojen vähennyksestä otsakkeen 1 b vuoden 2014 sitoumusten enimmäismäärät eivät anna mahdollisuutta rahoittaa parlamentin ja neuvoston valitsemia unionin tärkeitä ja kiireellisiä poliittisia painopisteitä asianmukaisesti; |
| --- | --- |

1.

panee merkille, että huolimatta joidenkin harvojen budjettikohtien maksusitoumusmäärärahojen maltillisesta lisäyksestä ja useiden muiden budjettikohtien määrärahojen vähennyksestä otsakkeen 1 b vuoden 2014 sitoumusten enimmäismäärät eivät anna mahdollisuutta rahoittaa parlamentin ja neuvoston valitsemia unionin tärkeitä ja kiireellisiä poliittisia painopisteitä asianmukaisesti;

| 2. | hyväksyy maksusitoumusmäärärahojen käyttöön ottamisen joustovälineestä, jotta otsakkeesta 1 b voidaan rahoittaa Kyproksen rakennerahasto-ohjelmia yhteensä 89 330 000 eurolla; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy maksusitoumusmäärärahojen käyttöön ottamisen joustovälineestä, jotta otsakkeesta 1 b voidaan rahoittaa Kyproksen rakennerahasto-ohjelmia yhteensä 89 330 000 eurolla;

| 3. | toteaa jälleen, että joustovälineen varojen käyttöön ottaminen, josta säädetään neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 11 artiklassa, tuo jälleen kerran korostetusti esiin, että unionin talousarvion joustavuutta on lisättävä; |
| --- | --- |

3.

toteaa jälleen, että joustovälineen varojen käyttöön ottaminen, josta säädetään neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 11 artiklassa, tuo jälleen kerran korostetusti esiin, että unionin talousarvion joustavuutta on lisättävä;

| 4. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

4.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen;

| 5. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

joustovälineen varojen käyttöön ottamisesta

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä 2014/97/EU.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/162 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/162

---

P7_TA(2013)0474

Lisätalousarvio nro 9/2013: EU:n solidaarisuusrahaston käyttöönotto Romanian (kuivuus ja metsäpalot vuonna 2012) sekä Saksan, Itävallan ja Tšekin tasavallan (tulvat touko- ja kesäkuussa 2013) hyväksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2013 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 9/2013 varainhoitovuodeksi 2013, pääluokka III – Komissio (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

(2016/C 436/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2013 (2),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3),

| — | ottaa huomioon komission 3. lokakuuta 2013 antaman lisätalousarvioesityksen nro 9/2013 Euroopan unionin yleiseen talousarvioon varainhoitovuodeksi 2013 (COM(2013)0691), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 3. lokakuuta 2013 antaman lisätalousarvioesityksen nro 9/2013 Euroopan unionin yleiseen talousarvioon varainhoitovuodeksi 2013 (COM(2013)0691),

| — | ottaa huomioon neuvoston 30. lokakuuta 2013 vahvistaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 9/2013 (14872/2013 – C7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 30. lokakuuta 2013 vahvistaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 9/2013 (14872/2013 – C7-0388/2013),

| — | ottaa huomioon sovittelukomitean 12. marraskuuta 2013 hyväksymät yhteiset päätelmät (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sovittelukomitean 12. marraskuuta 2013 hyväksymät yhteiset päätelmät (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 75 b artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 75 b artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0390/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0390/2013),

| A. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesitys nro 9 varainhoitovuodeksi 2013 kattaa 400,5 miljoonan euron määrän käyttöönoton EU:n solidaarisuusrahastosta maksusitoumus- ja maksumäärärahoina Romanian hyväksi kesän 2012 kuivuuden ja metsäpalojen vuoksi sekä Saksan, Itävallan ja Tšekin tasavallan hyväksi touko- ja kesäkuun 2013 tulvien vuoksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesitys nro 9 varainhoitovuodeksi 2013 kattaa 400,5 miljoonan euron määrän käyttöönoton EU:n solidaarisuusrahastosta maksusitoumus- ja maksumäärärahoina Romanian hyväksi kesän 2012 kuivuuden ja metsäpalojen vuoksi sekä Saksan, Itävallan ja Tšekin tasavallan hyväksi touko- ja kesäkuun 2013 tulvien vuoksi;

| B. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 9/2013 tarkoituksena on ottaa tämä mukautus virallisesti vuoden 2013 talousarvioon; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 9/2013 tarkoituksena on ottaa tämä mukautus virallisesti vuoden 2013 talousarvioon;

| 1. | panee merkille komission esittämän lisätalousarvioesityksen nro 9/2013; |
| --- | --- |

1.

panee merkille komission esittämän lisätalousarvioesityksen nro 9/2013;

| 2. | pyytää, että neuvosto ei enää esittäisi vahvistamiaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 3 kohdan mukaisia kantoja säädöksinä (päätökset), koska se ei ole mainitun sopimuksen 314 artiklan määräysten mukaista Euroopan unionin tuomioistuimen 17. syyskuuta 2013 asiassa C-77/11 neuvosto v. parlamentti esittämän tulkinnan mukaan; palauttaa mieliin, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 3 kohdan mukainen kanta on valmistava säädös, joka on pätevä hyväksymispäivästään alkaen; korostaa aikovansa jättää hyväksymättä ja huomiotta mahdolliset lausekkeet, joilla neuvosto pyrkii asettamaan talousarviomenettelyssä kantansa pätevyyden ehdoksi sen, että parlamentti hyväksyy ensin toisen talousarvion, lisätalousarvion tai säädöksen; |
| --- | --- |

2.

pyytää, että neuvosto ei enää esittäisi vahvistamiaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 3 kohdan mukaisia kantoja säädöksinä (päätökset), koska se ei ole mainitun sopimuksen 314 artiklan määräysten mukaista Euroopan unionin tuomioistuimen 17. syyskuuta 2013 asiassa C-77/11 neuvosto v. parlamentti esittämän tulkinnan mukaan; palauttaa mieliin, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 3 kohdan mukainen kanta on valmistava säädös, joka on pätevä hyväksymispäivästään alkaen; korostaa aikovansa jättää hyväksymättä ja huomiotta mahdolliset lausekkeet, joilla neuvosto pyrkii asettamaan talousarviomenettelyssä kantansa pätevyyden ehdoksi sen, että parlamentti hyväksyy ensin toisen talousarvion, lisätalousarvion tai säädöksen;

| 3. | pitää valitettavana neuvoston kantaa lisätalousarvioesitykseen nro 9/2013, koska sillä muutetaan komission ehdotusta siten, että solidaarisuusrahaston käyttöönotto rahoitettaisiin kokonaisuudessaan kohdentamalla määrärahoja uudelleen budjettikohdista, joissa määrärahoja jää todennäköisesti käyttämättä vuoden 2013 lopussa ja jotka on yksilöity komission ehdotuksessa kokonaismäärärahasiirroksi (DEC 26/2013); |
| --- | --- |

3.

pitää valitettavana neuvoston kantaa lisätalousarvioesitykseen nro 9/2013, koska sillä muutetaan komission ehdotusta siten, että solidaarisuusrahaston käyttöönotto rahoitettaisiin kokonaisuudessaan kohdentamalla määrärahoja uudelleen budjettikohdista, joissa määrärahoja jää todennäköisesti käyttämättä vuoden 2013 lopussa ja jotka on yksilöity komission ehdotuksessa kokonaismäärärahasiirroksi (DEC 26/2013);

| 4. | hyväksyy sovittelukomiteassa 12. marraskuuta 2013 tehdyn päätöksen siitä, että 250,5 miljoonaa euroa tarvittavasta määrästä rahoitettaisiin vuonna 2013 maksumäärärahoista kohdentamalla määrärahoja uudelleen ja 150 miljoonaa euroa rahoitettaisiin vuonna 2014 uusista määrärahoista; on tyytyväinen siihen, että näin kokonaismäärärahasiirrossa yksilöityihin tutkimusmäärärahatarpeisiin pystytään osoittamaan 200 miljoonaa euroa, mikä antaa erityisesti mahdollisuuden allekirjoittaa uusia tutkimussopimuksia jo tämän vuoden aikana; |
| --- | --- |

4.

hyväksyy sovittelukomiteassa 12. marraskuuta 2013 tehdyn päätöksen siitä, että 250,5 miljoonaa euroa tarvittavasta määrästä rahoitettaisiin vuonna 2013 maksumäärärahoista kohdentamalla määrärahoja uudelleen ja 150 miljoonaa euroa rahoitettaisiin vuonna 2014 uusista määrärahoista; on tyytyväinen siihen, että näin kokonaismäärärahasiirrossa yksilöityihin tutkimusmäärärahatarpeisiin pystytään osoittamaan 200 miljoonaa euroa, mikä antaa erityisesti mahdollisuuden allekirjoittaa uusia tutkimussopimuksia jo tämän vuoden aikana;

| 5. | korostaa kuitenkin pitävänsä periaatteenaan, että rahoitus EU:n solidaarisuusrahaston kaltaisille erityisvälineille olisi otettava monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien ulkopuolelta, eikä tue vuoden 2014 talousarviota koskeviin yhteisiin lausumiin liitettyä neuvoston yksipuolista lausumaa maksumäärärahoista; |
| --- | --- |

5.

korostaa kuitenkin pitävänsä periaatteenaan, että rahoitus EU:n solidaarisuusrahaston kaltaisille erityisvälineille olisi otettava monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien ulkopuolelta, eikä tue vuoden 2014 talousarviota koskeviin yhteisiin lausumiin liitettyä neuvoston yksipuolista lausumaa maksumäärärahoista;

| 6. | muuttaa siksi neuvoston kantaa seuraavasti:









  (milj. euroina) |
| --- | --- |
| Budjetti-kohta | Kuvaus | MSM | MM |
| 06 06 02 03 | SESAR-yhteisyritys | | 12,458 |
| 08 02 02 | Yhteistyö – Terveys – Innovatiiviset lääkkeet -aloitteen yhteisyritys | | 17,981 |
| 08 04 01 | Yhteistyö – Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat | | 19,936 |
| 08 06 01 | Yhteistyö – Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos) | | 2,804 |
| 08 10 01 | Ideat | | 41,884 |
| 08 19 01 | Valmiudet – Tuki tutkimuspolitiikan yhtenäiselle kehittämiselle | | 0,406 |
| 09 04 01 01 | Tuki tieto- ja viestintätekniikoiden alan tutkimusyhteistyölle (TVT – Yhteistyö) | | 40,813 |
| 10 03 01 | Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinalaan liittyvä toiminta | | 0,406 |
| 15 07 77 | Ihmiset | | 63,313 |
| 13 06 01 | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto – Jäsenvaltiot | | - 150,000 |
| 01 03 02 | Makrotaloudellinen apu | | -10,000 |
| 04 05 01 | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | | -13,116 |
| 08 01 04 31 | Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA) | -3,915 | -3,915 |
| 08 01 05 01 | Tutkimushenkilöstöä koskevat menot | -7,230 | -7,230 |
| 08 01 05 03 | Tutkimustoimien muut hallintomenot | -15,739 | -15,739 |
| YHTEENSÄ | - 26,884 | 0 |

6.

muuttaa siksi neuvoston kantaa seuraavasti:

(milj. euroina)

Budjetti-kohta

Kuvaus

MSM

MM

06 06 02 03

SESAR-yhteisyritys

12,458

08 02 02

Yhteistyö – Terveys – Innovatiiviset lääkkeet -aloitteen yhteisyritys

17,981

08 04 01

Yhteistyö – Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat

19,936

08 06 01

Yhteistyö – Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)

2,804

08 10 01

Ideat

41,884

08 19 01

Valmiudet – Tuki tutkimuspolitiikan yhtenäiselle kehittämiselle

0,406

09 04 01 01

Tuki tieto- ja viestintätekniikoiden alan tutkimusyhteistyölle (TVT – Yhteistyö)

40,813

10 03 01

Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinalaan liittyvä toiminta

0,406

15 07 77

Ihmiset

63,313

13 06 01

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto – Jäsenvaltiot

- 150,000

01 03 02

Makrotaloudellinen apu

-10,000

04 05 01

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

-13,116

08 01 04 31

Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)

-3,915

-3,915

08 01 05 01

Tutkimushenkilöstöä koskevat menot

-7,230

-7,230

08 01 05 03

Tutkimustoimien muut hallintomenot

-15,739

-15,739

YHTEENSÄ

- 26,884

0

| 7. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

7.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 66, 8.3.2013.

(3)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  Hyväksytyt tekstit, 20. marraskuuta 2013, P7_TA(2013)0472, liite.

---

BUDJETTITEKNINEN LIITE:

LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 9/2013

MAKSUT — MAKSUT

Numerotiedot

| Osasto | Nimike | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |
| 02 | Yritystoiminta | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 | | | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 |
| 03 | Kilpailu | 92 219 149 | 92 219 149 | | | 92 219 149 | 92 219 149 |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |
| 06 | Liikenne ja liikkuminen | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |
| 07 | Ympäristö ja ilmastotoimet | 498 383 275 | 404 177 073 | | | 498 383 275 | 404 177 073 |
| 08 | Tutkimus | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |
| 09 | Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 508 097 196 | | | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 548 909 877 |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 919 262 394 | 763 270 938 | | | 919 262 394 | 763 270 938 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 | | | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 |
| 12 | Sisämarkkinat | 103 313 472 | 101 938 194 | | | 103 313 472 | 101 938 194 |
| 40 02 41 | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 | | | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 |
| 13 | Aluepolitiikka | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 144 620 394 | 127 227 655 | | | 144 620 394 | 127 227 655 |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |
| 16 | Viestintä | 265 992 159 | 252 703 941 | | | 265 992 159 | 252 703 941 |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | 634 370 124 | 598 986 674 | | | 634 370 124 | 598 986 674 |
| 18 | Sisäasiat | 1 227 109 539 | 906 396 228 | | | 1 227 109 539 | 906 396 228 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 | | | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 |
| 19 | Ulkosuhteet | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 | | | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 |
| 20 | Kauppa | 107 473 453 | 104 177 332 | | | 107 473 453 | 104 177 332 |
| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioihin (AKT-valtioihin) | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 | | | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 |
| 22 | Laajentuminen | 1 091 261 928 | 913 197 071 | | | 1 091 261 928 | 913 197 071 |
| 23 | Humanitaarinen apu | 917 322 828 | 979 489 048 | | | 917 322 828 | 979 489 048 |
| 24 | Petostentorjunta | 75 427 800 | 69 443 664 | | | 75 427 800 | 69 443 664 |
| 40 01 40 | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 | | | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 193 336 661 | 194 086 661 | | | 193 336 661 | 194 086 661 |
| 26 | Hallinto | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 | | | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 |
| 27 | Talousarvio | 142 450 570 | 142 450 570 | | | 142 450 570 | 142 450 570 |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 11 879 141 | 11 879 141 | | | 11 879 141 | 11 879 141 |
| 29 | Tilastotiedot | 82 071 571 | 114 760 614 | | | 82 071 571 | 114 760 614 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 | | | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 |
| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 | | | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 |
| 31 | Kielipalvelut | 396 815 433 | 396 815 433 | | | 396 815 433 | 396 815 433 |
| 32 | Energia | 738 302 781 | 814 608 051 | | | 738 302 781 | 814 608 051 |
| 33 | Oikeusasiat | 218 238 524 | 184 498 972 | | | 218 238 524 | 184 498 972 |
| 40 | Varaukset | 1 049 836 185 | 231 697 385 | | | 1 049 836 185 | 231 697 385 |
| | Yhteensä | 148 190 800 171 | 140 923 582 776 | 373 635 089 | | 148 564 435 260 | 140 923 582 776 |
| | josta varauksia: 40 01 40, 40 02 41 | 285 721 185 | 151 697 385 | | | 285 721 185 | 151 697 385 |

Osasto

Nimike

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

01

Talous- ja rahoitusasiat

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

02

Yritystoiminta

1 157 245 386

1 376 115 339

1 157 245 386

1 376 115 339

03

Kilpailu

92 219 149

92 219 149

92 219 149

92 219 149

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

06

Liikenne ja liikkuminen

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

07

Ympäristö ja ilmastotoimet

498 383 275

404 177 073

498 383 275

404 177 073

08

Tutkimus

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

09

Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

10

Suora tutkimustoiminta

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

11

Meri- ja kalastusasiat

919 262 394

763 270 938

919 262 394

763 270 938

40 01 40, 40 02 41

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

12

Sisämarkkinat

103 313 472

101 938 194

103 313 472

101 938 194

40 02 41

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

13

Aluepolitiikka

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

14

Verotus ja tulliliitto

144 620 394

127 227 655

144 620 394

127 227 655

15

Koulutus ja kulttuuri

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

16

Viestintä

265 992 159

252 703 941

265 992 159

252 703 941

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

634 370 124

598 986 674

634 370 124

598 986 674

18

Sisäasiat

1 227 109 539

906 396 228

1 227 109 539

906 396 228

40 01 40, 40 02 41

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

19

Ulkosuhteet

5 001 226 243

3 292 737 301

5 001 226 243

3 292 737 301

20

Kauppa

107 473 453

104 177 332

107 473 453

104 177 332

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioihin (AKT-valtioihin)

1 571 699 626

1 235 408 520

1 571 699 626

1 235 408 520

22

Laajentuminen

1 091 261 928

913 197 071

1 091 261 928

913 197 071

23

Humanitaarinen apu

917 322 828

979 489 048

917 322 828

979 489 048

24

Petostentorjunta

75 427 800

69 443 664

75 427 800

69 443 664

40 01 40

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

193 336 661

194 086 661

193 336 661

194 086 661

26

Hallinto

1 030 021 548

1 023 305 407

1 030 021 548

1 023 305 407

27

Talousarvio

142 450 570

142 450 570

142 450 570

142 450 570

28

Varainhoidon valvonta

11 879 141

11 879 141

11 879 141

11 879 141

29

Tilastotiedot

82 071 571

114 760 614

82 071 571

114 760 614

40 01 40, 40 02 41

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

31

Kielipalvelut

396 815 433

396 815 433

396 815 433

396 815 433

32

Energia

738 302 781

814 608 051

738 302 781

814 608 051

33

Oikeusasiat

218 238 524

184 498 972

218 238 524

184 498 972

40

Varaukset

1 049 836 185

231 697 385

1 049 836 185

231 697 385

Yhteensä

148 190 800 171

140 923 582 776

373 635 089

148 564 435 260

140 923 582 776

josta varauksia: 40 01 40, 40 02 41

285 721 185

151 697 385

285 721 185

151 697 385

OSASTO XX — TOIMINTALOHKOIHIN KOHDENNETUT HALLINTOMENOT

Numerotiedot

? mukainen luokitus

| Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| XX 01 | Toimintalohkoihin kohdennetut hallintomenot | | | | |
| XX 01 01 | Menot toimintalohkojen palveluksessa olevasta henkilöstöstä | | | | |
| XX 01 01 01 | Menot toimielimen palveluksessa olevasta henkilöstöstä | | | | |
| XX 01 01 01 01 | Palkat ja palkanlisät | 5 | 1 835 168 000 | | 1 835 168 000 |
| XX 01 01 01 02 | Palvelukseen ottamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät kulut ja korvaukset | 5 | 14 878 000 | | 14 878 000 |
| XX 01 01 01 03 | Palkkojen mukautukset | 5 | 15 496 000 | | 15 496 000 |
| | Yhteensä | | 1 865 542 000 | | 1 865 542 000 |
| XX 01 01 02 | Menot unionin edustustojen palveluksessa olevasta komission henkilöstöstä | | | | |
| XX 01 01 02 01 | Palkat ja palkanlisät | 5 | 110 428 000 | | 110 428 000 |
| XX 01 01 02 02 | Palvelukseen ottamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät kulut ja korvaukset | 5 | 7 462 000 | | 7 462 000 |
| XX 01 01 02 03 | Määrärahat palkkojen mukautuksiin | 5 | 871 000 | | 871 000 |
| | Yhteensä | | 118 761 000 | | 118 761 000 |
| | Momentti XX 01 01 — Yhteensä | | 1 984 303 000 | | 1 984 303 000 |
| XX 01 02 | Ulkopuolinen henkilöstö ja muut hallintomenot | | | | |
| XX 01 02 01 | Toimielimelle työskentelevä ulkopuolinen henkilöstö | | | | |
| XX 01 02 01 01 | Sopimussuhteiset toimihenkilöt | 5 | 66 373 486 | | 66 373 486 |
| XX 01 02 01 02 | Vuokrahenkilöstö sekä eri toimintojen tekninen ja hallinnollinen tuki | 5 | 23 545 000 | | 23 545 000 |
| XX 01 02 01 03 | Kansalliset virkamiehet, jotka on väliaikaisesti siirretty toimielimen palvelukseen | 5 | 39 727 000 | | 39 727 000 |
| | Yhteensä | | 129 645 486 | | 129 645 486 |
| XX 01 02 02 | Unionin edustustoissa työskentelevä ulkopuolinen komission henkilöstö | | | | |
| XX 01 02 02 01 | Muun henkilöstön palkat | 5 | 7 619 000 | | 7 619 000 |
| XX 01 02 02 02 | Avustavien asiantuntijoiden ja kansallisten asiantuntijoiden kouluttaminen | 5 | 2 300 000 | | 2 300 000 |
| XX 01 02 02 03 | Kulut muista toimihenkilöistä ja palveluntarjoajista | 5 | 256 000 | | 256 000 |
| | Yhteensä | | 10 175 000 | | 10 175 000 |
| XX 01 02 11 | Toimielimen muut hallintomenot | | | | |
| XX 01 02 11 01 | Virkamatka- ja edustuskulut | 5 | 56 391 000 | | 56 391 000 |
| XX 01 02 11 02 | Konferenssi- ja kokouskulut | 5 | 27 008 000 | | 27 008 000 |
| XX 01 02 11 03 | Komiteoiden kokoukset | 5 | 12 863 000 | | 12 863 000 |
| XX 01 02 11 04 | Selvitykset ja kuulemiset | 5 | 6 400 000 | | 6 400 000 |
| XX 01 02 11 05 | Tieto- ja hallintajärjestelmät | 5 | 26 985 000 | | 26 985 000 |
| XX 01 02 11 06 | Henkilöstön täydennyskoulutus ja johtamiskoulutus | 5 | 13 500 000 | | 13 500 000 |
| | Yhteensä | | 143 147 000 | | 143 147 000 |
| XX 01 02 12 | Unionin edustustoissa olevaan komission henkilöstöön liittyvät muut hallintomenot | | | | |
| XX 01 02 12 01 | Virkamatkat, konferenssit ja edustuskulut | 5 | 6 328 000 | | 6 328 000 |
| XX 01 02 12 02 | Edustustohenkilöstön täydennyskoulutus | 5 | 500 000 | | 500 000 |
| | Yhteensä | | 6 828 000 | | 6 828 000 |
| | Momentti XX 01 02 — Yhteensä | | 289 795 486 | | 289 795 486 |
| XX 01 03 | Tieto- ja viestintätekniikkalaitteiden ja -palvelujen menot sekä rakennukset | | | | |
| XX 01 03 01 | Komission tieto- ja viestintätekniikkalaitteiden ja -palvelujen menot | | | | |
| XX 01 03 01 03 | Tieto- ja viestintätekniikkalaitteet | 5 | 54 525 000 | | 54 525 000 |
| XX 01 03 01 04 | Tieto- ja viestintätekniikkapalvelut | 5 | 63 545 000 | | 63 545 000 |
| | Yhteensä | | 118 070 000 | | 118 070 000 |
| XX 01 03 02 | Unionin edustustojen rakennuksiin ja niissä olevaan komission henkilöstöön liittyvät menot | | | | |
| XX 01 03 02 01 | Hankinta, vuokraus ja niihin liittyvät kulut | 5 | 46 908 000 | | 46 908 000 |
| XX 01 03 02 02 | Laitteisto, kalusto, tarvikkeet ja palvelut | 5 | 9 638 000 | | 9 638 000 |
| | Yhteensä | | 56 546 000 | | 56 546 000 |
| | Momentti XX 01 03 — Yhteensä | | 174 616 000 | | 174 616 000 |
| XX 01 05 | Menot epäsuoran tutkimustoiminnan palveluksessa olevasta henkilöstöstä | | | | |
| XX 01 05 01 | Epäsuoran tutkimustoiminnan palveluksessa olevan henkilöstön palkat ja palkanlisät | 1.1 | 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |
| XX 01 05 02 | Epäsuoraan tutkimustoimintaan osallistuva ulkopuolinen henkilöstö | 1.1 | 47 262 000 | | 47 262 000 |
| XX 01 05 03 | Muut epäsuoran tutkimustoiminnan hallintomenot | 1.1 | 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |
| | Momentti XX 01 05 — Yhteensä | | 324 744 000 | -22 969 000 | 301 775 000 |
| | Luku XX 01 — Yhteensä | | 2 773 458 486 | -22 969 000 | 2 750 489 486 |

Osasto Luku Momentti Alamomentti

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

XX 01

Toimintalohkoihin kohdennetut hallintomenot

XX 01 01

Menot toimintalohkojen palveluksessa olevasta henkilöstöstä

XX 01 01 01

Menot toimielimen palveluksessa olevasta henkilöstöstä

XX 01 01 01 01

Palkat ja palkanlisät

5

1 835 168 000

1 835 168 000

XX 01 01 01 02

Palvelukseen ottamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät kulut ja korvaukset

5

14 878 000

14 878 000

XX 01 01 01 03

Palkkojen mukautukset

5

15 496 000

15 496 000

Yhteensä

1 865 542 000

1 865 542 000

XX 01 01 02

Menot unionin edustustojen palveluksessa olevasta komission henkilöstöstä

XX 01 01 02 01

Palkat ja palkanlisät

5

110 428 000

110 428 000

XX 01 01 02 02

Palvelukseen ottamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät kulut ja korvaukset

5

7 462 000

7 462 000

XX 01 01 02 03

Määrärahat palkkojen mukautuksiin

5

871 000

871 000

Yhteensä

118 761 000

118 761 000

Momentti XX 01 01 — Yhteensä

1 984 303 000

1 984 303 000

XX 01 02

Ulkopuolinen henkilöstö ja muut hallintomenot

XX 01 02 01

Toimielimelle työskentelevä ulkopuolinen henkilöstö

XX 01 02 01 01

Sopimussuhteiset toimihenkilöt

5

66 373 486

66 373 486

XX 01 02 01 02

Vuokrahenkilöstö sekä eri toimintojen tekninen ja hallinnollinen tuki

5

23 545 000

23 545 000

XX 01 02 01 03

Kansalliset virkamiehet, jotka on väliaikaisesti siirretty toimielimen palvelukseen

5

39 727 000

39 727 000

Yhteensä

129 645 486

129 645 486

XX 01 02 02

Unionin edustustoissa työskentelevä ulkopuolinen komission henkilöstö

XX 01 02 02 01

Muun henkilöstön palkat

5

7 619 000

7 619 000

XX 01 02 02 02

Avustavien asiantuntijoiden ja kansallisten asiantuntijoiden kouluttaminen

5

2 300 000

2 300 000

XX 01 02 02 03

Kulut muista toimihenkilöistä ja palveluntarjoajista

5

256 000

256 000

Yhteensä

10 175 000

10 175 000

XX 01 02 11

Toimielimen muut hallintomenot

XX 01 02 11 01

Virkamatka- ja edustuskulut

5

56 391 000

56 391 000

XX 01 02 11 02

Konferenssi- ja kokouskulut

5

27 008 000

27 008 000

XX 01 02 11 03

Komiteoiden kokoukset

5

12 863 000

12 863 000

XX 01 02 11 04

Selvitykset ja kuulemiset

5

6 400 000

6 400 000

XX 01 02 11 05

Tieto- ja hallintajärjestelmät

5

26 985 000

26 985 000

XX 01 02 11 06

Henkilöstön täydennyskoulutus ja johtamiskoulutus

5

13 500 000

13 500 000

Yhteensä

143 147 000

143 147 000

XX 01 02 12

Unionin edustustoissa olevaan komission henkilöstöön liittyvät muut hallintomenot

XX 01 02 12 01

Virkamatkat, konferenssit ja edustuskulut

5

6 328 000

6 328 000

XX 01 02 12 02

Edustustohenkilöstön täydennyskoulutus

5

500 000

500 000

Yhteensä

6 828 000

6 828 000

Momentti XX 01 02 — Yhteensä

289 795 486

289 795 486

XX 01 03

Tieto- ja viestintätekniikkalaitteiden ja -palvelujen menot sekä rakennukset

XX 01 03 01

Komission tieto- ja viestintätekniikkalaitteiden ja -palvelujen menot

XX 01 03 01 03

Tieto- ja viestintätekniikkalaitteet

5

54 525 000

54 525 000

XX 01 03 01 04

Tieto- ja viestintätekniikkapalvelut

5

63 545 000

63 545 000

Yhteensä

118 070 000

118 070 000

XX 01 03 02

Unionin edustustojen rakennuksiin ja niissä olevaan komission henkilöstöön liittyvät menot

XX 01 03 02 01

Hankinta, vuokraus ja niihin liittyvät kulut

5

46 908 000

46 908 000

XX 01 03 02 02

Laitteisto, kalusto, tarvikkeet ja palvelut

5

9 638 000

9 638 000

Yhteensä

56 546 000

56 546 000

Momentti XX 01 03 — Yhteensä

174 616 000

174 616 000

XX 01 05

Menot epäsuoran tutkimustoiminnan palveluksessa olevasta henkilöstöstä

XX 01 05 01

Epäsuoran tutkimustoiminnan palveluksessa olevan henkilöstön palkat ja palkanlisät

1.1

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

XX 01 05 02

Epäsuoraan tutkimustoimintaan osallistuva ulkopuolinen henkilöstö

1.1

47 262 000

47 262 000

XX 01 05 03

Muut epäsuoran tutkimustoiminnan hallintomenot

1.1

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Momentti XX 01 05 — Yhteensä

324 744 000

-22 969 000

301 775 000

Luku XX 01 — Yhteensä

2 773 458 486

-22 969 000

2 750 489 486

LUKU XX 01 — TOIMINTALOHKOIHIN KOHDENNETUT HALLINTOMENOT

Momentti XX 01 05 — Menot epäsuoran tutkimustoiminnan palveluksessa olevasta henkilöstöstä

Alamomentti XX 01 05 01 — Epäsuoran tutkimustoiminnan palveluksessa olevan henkilöstön palkat ja palkanlisät

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

Selvitysosa

Seuraavassa esitetty selvitysosa koskee kaikkia politiikanaloja (yritys- ja teollisuustoiminta, liikenne ja liikkuminen, tutkimus, tietoyhteiskunta ja viestimet, koulutus ja kulttuuri sekä energia), joilla osallistutaan tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman epäsuoriin toimiin.

Määräraha on tarkoitettu kattamaan menot henkilöstösääntöjen alaisesta henkilöstöstä, joka hoitaa hyväksyttyyn henkilöstötaulukkoon sisältyviä virkoja tai toimia ja osallistuu ydinalan ja muun kuin ydinalan ohjelmiin kuuluvien epäsuorien toimien toteuttamiseen, mukaan lukien unionin edustustoihin sijoitettu henkilöstö.

Henkilöstökustannuksiin tarkoitetut määrärahat jakautuvat seuraavasti:

| Ohjelma | Määrärahat |
| --- | --- |
| Puiteohjelma, ydinala | 22 840 000 |
| Puiteohjelma, muu kuin ydinala | 167 159 000 |
| Yhteensä | 189 999 000 |

Ohjelma

Määrärahat

Puiteohjelma, ydinala

22 840 000

Puiteohjelma, muu kuin ydinala

167 159 000

Yhteensä

189 999 000

Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan sekä pöytäkirjan N:o 32 mukaiset Euroopan vapaakauppaliiton jäsenvaltioiden rahoitusosuudet lisätään alamomentille otettuihin määrärahoihin. Kyseiset tiedoksi esitetyt määrät, jotka aiheutuvat tulotaulukon momentille 6 3 0 otetuista Euroopan vapaakauppaliiton jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista ja jotka ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan e–g alakohdan mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, otetaan vastaavansuuruisiksi määrärahoiksi ja toteutetaan osana tämän pääluokan menotaulukon tämän osan liitettä ”Euroopan talousalue”, joka on yleisen talousarvion erottamaton osa.

Oikeusperusta

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).

Neuvoston päätös 2006/970/Euratom, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 60).

Neuvoston päätös 2006/971/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta Yhteistyö (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86).

Neuvoston päätös 2006/972/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta Ideat (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 243).

Neuvoston päätös 2006/973/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta Ihmiset (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 270).

Neuvoston päätös 2006/974/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta Valmiudet (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 299).

Neuvoston päätös 2006/976/Euratom, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännen ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2007–2011) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 404).

Neuvoston päätös 2012/93/Euratom, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013) (EUVL L 47, 18.2.2012, s. 25).

Neuvoston asetus (Euratom) N:o 139/2012, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelman epäsuoriin toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2012–2013) (EUVL L 47, 18.2.2012, s. 1).

Neuvoston päätös 2012/94/Euratom, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöönpanemiseksi epäsuorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta (EUVL L 47, 18.2.2012, s. 33).

Alamomentti XX 01 05 03 — Muut epäsuoran tutkimustoiminnan hallintomenot

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Selvitysosa

Seuraavassa esitetty selvitysosa koskee kaikkia politiikanaloja (yritys- ja teollisuustoiminta, liikenne ja liikkuminen, tutkimus, tietoyhteiskunta ja viestimet, koulutus ja kulttuuri sekä energia), joilla osallistutaan tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman epäsuoriin toimiin.

Määräraha on tarkoitettu kattamaan muut hallintomenot kaikessa epäsuoriin toimiin liittyvässä tutkimuksen hallinnoinnissa ydinalan ja muun kuin ydinalan ohjelmien yhteydessä, mukaan lukien unionin edustustoihin sijoitetusta henkilöstöstä aiheutuvat muut hallintomenot.

Henkilöstökustannuksiin tarkoitetut määrärahat jakautuvat seuraavasti:

| Ohjelma | Määrärahat |
| --- | --- |
| Puiteohjelma, ydinala | 10 984 000 |
| Puiteohjelma, muu kuin ydinala | 53 530 000 |
| Yhteensä | 64 514 000 |

Ohjelma

Määrärahat

Puiteohjelma, ydinala

10 984 000

Puiteohjelma, muu kuin ydinala

53 530 000

Yhteensä

64 514 000

Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan sekä pöytäkirjan N:o 32 mukaiset Euroopan vapaakauppaliiton jäsenvaltioiden rahoitusosuudet lisätään alamomentille otettuihin määrärahoihin. Kyseiset tiedoksi esitetyt määrät, jotka aiheutuvat tulotaulukon momentille 6 3 0 otetuista Euroopan vapaakauppaliiton jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista ja jotka ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan e–g alakohdan mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, otetaan vastaavansuuruisiksi määrärahoiksi ja toteutetaan osana tämän pääluokan menotaulukon tämän osan liitettä ”Euroopan talousalue”, joka on yleisen talousarvion erottamaton osa.

Oikeusperusta

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).

Neuvoston päätös 2006/970/Euratom, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 60).

Neuvoston päätös 2006/971/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta Yhteistyö (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86).

Neuvoston päätös 2006/972/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta Ideat (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 243).

Neuvoston päätös 2006/973/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta Ihmiset (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 270).

Neuvoston päätös 2006/974/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta Valmiudet (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 299).

Neuvoston päätös 2006/976/Euratom, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännen ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2007–2011) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 404).

Neuvoston päätös 2012/93/Euratom, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013) (EUVL L 47, 18.2.2012, s. 25).

Neuvoston asetus (Euratom) N:o 139/2012, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelman epäsuoriin toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2012–2013) (EUVL L 47, 18.2.2012, s. 1).

Neuvoston päätös 2012/94/Euratom, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöönpanemiseksi epäsuorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta (EUVL L 47, 18.2.2012, s. 33).

OSASTO 01 — TALOUS- JA RAHOITUSASIAT

Numerotiedot

| Osasto Luku | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 01 01 | Talous- ja rahoitusasioiden toimintalohkon hallintomenot | 5 | 82 524 796 | 82 524 796 | | | 82 524 796 | 82 524 796 |
| 01 02 | Talous- ja rahaliitto | | 13 000 000 | 12 953 676 | | | 13 000 000 | 12 953 676 |
| 01 03 | Kansainväliset talous- ja rahoitusasiat | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| 01 04 | Rahoitustoiminnot ja -välineet | | 365 610 000 | 276 532 610 | | | 365 610 000 | 276 532 610 |
| | Osasto 01 — Yhteensä | | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |

Osasto Luku

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

01 01

Talous- ja rahoitusasioiden toimintalohkon hallintomenot

5

82 524 796

82 524 796

82 524 796

82 524 796

01 02

Talous- ja rahaliitto

13 000 000

12 953 676

13 000 000

12 953 676

01 03

Kansainväliset talous- ja rahoitusasiat

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

01 04

Rahoitustoiminnot ja -välineet

365 610 000

276 532 610

365 610 000

276 532 610

Osasto 01 — Yhteensä

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

LUKU 01 03 — KANSAINVÄLISET TALOUS- JA RAHOITUSASIAT

Numerotiedot

| Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 01 03 | Kansainväliset talous- ja rahoitusasiat | | | | | | | |
| 01 03 01 | Osuudet kansainvälisten rahoituslaitosten pääomasta | | | | | | | |
| 01 03 01 01 | Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki – Merkitystä pääomasta maksettujen osien käyttöönasettaminen | 4 | — | — | | | — | — |
| 01 03 01 02 | Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki – Merkitystä pääomasta vaadittaessa maksettavissa oleva osa | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Momentti 01 03 01 — Yhteensä | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 01 03 02 | Makrotaloudellinen rahoitusapu | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| | Luku 01 03 — Yhteensä | | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Osasto Luku Momentti Alamomentti

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

01 03

Kansainväliset talous- ja rahoitusasiat

01 03 01

Osuudet kansainvälisten rahoituslaitosten pääomasta

01 03 01 01

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki – Merkitystä pääomasta maksettujen osien käyttöönasettaminen

4

—

—

—

—

01 03 01 02

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki – Merkitystä pääomasta vaadittaessa maksettavissa oleva osa

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Momentti 01 03 01 — Yhteensä

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

01 03 02

Makrotaloudellinen rahoitusapu

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Luku 01 03 — Yhteensä

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Momentti 01 03 02 — Makrotaloudellinen rahoitusapu

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Selvitysosa

Tämä luonteeltaan poikkeuksellinen rahoitusapu on tarkoitettu helpottamaan tiettyjen kolmansien maiden taloudellisia ongelmia niiden ollessa makrotaloudellisissa vaikeuksissa, joille on ominaista maksutaseen ja/tai talousarvion vakava epätasapaino.

Apu on suoranaisesti kytketty siihen, että edunsaajamaat toteuttavat makrotaloudellisia vakauttamistoimia ja rakenteellisia tarkistuksia. Unionin tuki täydentää yleensä kansainvälisen valuuttarahaston tukea, ja se sovitetaan yhteen muiden tahojen antaman kahdenvälisen tuen kanssa.

Komissio tiedottaa budjettivallan käyttäjälle edunsaajamaiden makrotaloudellisesta tilanteesta kahdesti vuodessa ja raportoi vuosittain kattavasti avun täytäntöönpanosta.

Momentin määrärahasta katetaan lisäksi rahoitusapu Venäjän kanssa syntyneestä konfliktista kärsivien Georgian alueiden jälleenrakennukseen. Toimenpiteiden ensisijaisena tavoitteena olisi pidettävä maan makrotaloudellista vakautta. Avun kokonaismäärästä päätettiin kansainvälisessä avunantajakonferenssissa vuonna 2008.

Oikeusperusta

Neuvoston päätös 2006/880/EY, tehty 30 päivänä marraskuuta 2006, yhteisön poikkeuksellisen rahoitusavun myöntämisestä Kosovolle (EUVL L 339, 6.12.2006, s. 36).

Neuvoston päätös 2007/860/EY, tehty 10 päivänä joulukuuta 2007, yhteisön makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Libanonille (EUVL L 337, 21.12.2007, s. 111).

Neuvoston päätös 2009/889/EY, tehty 30 päivänä marraskuuta 2009, makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Georgialle (EUVL L 320, 5.12.2009, s. 1).

Neuvoston päätös 2009/890/EY, tehty 30 päivänä marraskuuta 2009, makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Armenialle (EUVL L 320, 5.12.2009, s. 3).

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 938/2010/EU, annettu 20 päivänä lokakuuta 2010, makrotaloudellisen avun myöntämisestä Moldovan tasavallalle (EUVL L 277, 21.10.2010, s. 1).

OSASTO 04 — TYÖLLISYYS- JA SOSIAALIASIAT

Numerotiedot

| Osasto Luku | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 04 01 | Työllisyys- ja sosiaaliasioiden toimintalohkon hallintomenot | | 94 756 546 | 94 756 546 | | | 94 756 546 | 94 756 546 |
| 04 02 | Euroopan sosiaalirahasto | 1 | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 | | | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 |
| 04 03 | Työskentely Euroopassa – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja liikkuvuus | 1 | 79 097 000 | 58 354 054 | | | 79 097 000 | 58 354 054 |
| 04 04 | Työllisyys, sosiaalinen yhteisvastuu ja sukupuolten tasa-arvo | 1 | 122 286 000 | 108 376 020 | | | 122 286 000 | 108 376 020 |
| 04 05 | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| 04 06 | Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA) – Henkilövoimavarojen kehittäminen | 4 | 113 157 077 | 65 152 574 | | | 113 157 077 | 65 152 574 |
| | Osasto 04 — Yhteensä | | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |

Osasto Luku

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

04 01

Työllisyys- ja sosiaaliasioiden toimintalohkon hallintomenot

94 756 546

94 756 546

94 756 546

94 756 546

04 02

Euroopan sosiaalirahasto

1

11 804 862 310

13 358 557 851

11 804 862 310

13 358 557 851

04 03

Työskentely Euroopassa – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja liikkuvuus

1

79 097 000

58 354 054

79 097 000

58 354 054

04 04

Työllisyys, sosiaalinen yhteisvastuu ja sukupuolten tasa-arvo

1

122 286 000

108 376 020

122 286 000

108 376 020

04 05

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

04 06

Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA) – Henkilövoimavarojen kehittäminen

4

113 157 077

65 152 574

113 157 077

65 152 574

Osasto 04 — Yhteensä

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

LUKU 04 05 — EUROOPAN GLOBALISAATIORAHASTO (EGR)

Numerotiedot

| Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 04 05 | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | | | | | | | |
| 04 05 01 | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 1.1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| | Luku 04 05 — Yhteensä | | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Osasto Luku Momentti Alamomentti

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

04 05

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

04 05 01

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

1.1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Luku 04 05 — Yhteensä

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Momentti 04 05 01 — Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Selvitysosa

Määräraha on tarkoitettu kattamaan Euroopan globalisaatiorahasto (EGR), jotta unioni voi tarjota väliaikaista ja kohdennettua tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille, kun tällaisilla työpaikkojen menetyksillä on huomattavan haitallinen vaikutus alueelliseen tai paikalliseen talouteen. Ennen 31 päivää joulukuuta 2011 jätettyjen hakemusten osalta määrärahaa voidaan myös käyttää tuen tarjoamiseen maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin takia työttömiksi jääneille työntekijöille.

Rahaston menojen enimmäismääräksi vahvistetaan 500 000 000 euroa vuodessa.

Varauksen tarkoituksena on 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 28 kohdan mukaisesti tarjota väliaikaista lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden suurten rakennemuutosten seurauksista, ja auttaa kyseisiä työntekijöitä pääsemään takaisin työmarkkinoille.

Euroopan globalisaatiorahaston toimien olisi täydennettävä Euroopan sosiaalirahaston toimia. Näiden rahastojen myöntämä rahoitus ei saa olla päällekkäistä.

Säännöt määrärahojen ottamiseksi tähän varaukseen ja varojen käyttöön ottamiseksi on vahvistettu 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 28 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1927/2006 12 artiklassa.

Oikeusperusta

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1927/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta (EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1).

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 546/2009, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1927/2006 muuttamisesta (EUVL L 167, 29.6.2009, s. 26).

Viiteasiakirjat/-säädökset

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus, tehty 17 päivänä toukokuuta 2006, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta (EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1).

OSASTO 05 — MAATALOUS JA MAASEUDUN KEHITTÄMINEN

Numerotiedot

| Osasto Luku | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 05 01 | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohkon hallintomenot | | 133 234 504 | 133 234 504 | | | 133 234 504 | 133 234 504 |
| 05 02 | Maatalousmarkkinoiden interventiot | 2 | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 | | | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 |
| 05 03 | Suorat tuet | 2 | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 | | | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 |
| 05 04 | Maaseudun kehittäminen | 2 | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 | | | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 |
| 05 05 | Maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevat liittymistä valmistelevat toimenpiteet | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| 05 06 | Maataloutta ja maaseudun kehittämispolitiikkaa koskevat kansainväliset kysymykset | 4 | 6 629 000 | 5 069 602 | | | 6 629 000 | 5 069 602 |
| 05 07 | Maatalousmenojen tarkastaminen | 2 | -84 900 000 | -84 900 000 | | | -84 900 000 | -84 900 000 |
| 05 08 | Toimintastrategia ja koordinointi maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohkossa | 2 | 27 307 342 | 33 470 205 | | | 27 307 342 | 33 470 205 |
| | Osasto 05 — Yhteensä | | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |

Osasto Luku

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

05 01

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohkon hallintomenot

133 234 504

133 234 504

133 234 504

133 234 504

05 02

Maatalousmarkkinoiden interventiot

2

2 773 440 000

2 772 526 798

2 773 440 000

2 772 526 798

05 03

Suorat tuet

2

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

05 04

Maaseudun kehittäminen

2

14 804 955 797

13 022 586 520

14 804 955 797

13 022 586 520

05 05

Maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevat liittymistä valmistelevat toimenpiteet

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

05 06

Maataloutta ja maaseudun kehittämispolitiikkaa koskevat kansainväliset kysymykset

4

6 629 000

5 069 602

6 629 000

5 069 602

05 07

Maatalousmenojen tarkastaminen

2

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

05 08

Toimintastrategia ja koordinointi maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohkossa

2

27 307 342

33 470 205

27 307 342

33 470 205

Osasto 05 — Yhteensä

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

LUKU 05 05 — MAATALOUTTA JA MAASEUDUN KEHITTÄMISTÄ KOSKEVAT LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAT TOIMENPITEET

Numerotiedot

| Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 05 05 | Maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevat liittymistä valmistelevat toimenpiteet | | | | | | | |
| 05 05 01 | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard) – Aiempien toimenpiteiden loppuun saattaminen | | | | | | | |
| 05 05 01 01 | Liittymistä valmisteleva rahoitusväline Sapard – Ohjelman loppuun saattaminen (2000–2006) | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 01 02 | Liittymistä valmisteleva rahoitusväline Sapard – Liittymistä valmistelevan tuen loppuun saattaminen kahdeksan ehdokasmaan osalta | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Momentti 05 05 01 — Yhteensä | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 02 | Liittymistä valmisteleva tukiväline maaseudun kehittämisen alalla (Ipard) | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| | Luku 05 05 — Yhteensä | | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Osasto Luku Momentti Alamomentti

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

05 05

Maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevat liittymistä valmistelevat toimenpiteet

05 05 01

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard) – Aiempien toimenpiteiden loppuun saattaminen

05 05 01 01

Liittymistä valmisteleva rahoitusväline Sapard – Ohjelman loppuun saattaminen (2000–2006)

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 01 02

Liittymistä valmisteleva rahoitusväline Sapard – Liittymistä valmistelevan tuen loppuun saattaminen kahdeksan ehdokasmaan osalta

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Momentti 05 05 01 — Yhteensä

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 02

Liittymistä valmisteleva tukiväline maaseudun kehittämisen alalla (Ipard)

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Luku 05 05 — Yhteensä

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Momentti 05 05 02 — Liittymistä valmisteleva tukiväline maaseudun kehittämisen alalla (Ipard)

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Selvitysosa

Määräraha on tarkoitettu kattamaan unionin tuki liittymistä valmistelevan tukivälineen soveltamisalaan kuuluville ehdokasmaille, kun ne unionin jäsenyyttä varten asteittain lähentyvät unionin standardeja ja politiikkoja ja tarvittaessa myös unionin säännöstöä. Maaseudun kehittämisen osa-alueelta maita tuetaan yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanoon ja hallintoon valmistautumisessa, unionin rakenteisiin mukautumisessa ja liittymisen jälkeisten unionirahoitteisten maaseudun kehittämisohjelmien toteuttamisessa.

Oikeusperusta

Neuvoston asetus (EY) N:o 1085/2006, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2006, liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 82).

OSASTO 06 — LIIKENNE JA LIIKKUMINEN

Numerotiedot

| Osasto Luku | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 06 01 | Liikenteen ja liikkumisen toimintalohkon hallintomenot | | 68 011 011 | 68 011 011 | | | 68 011 011 | 68 011 011 |
| 06 02 | Maa-, lento- ja meriliikenne | 1 | 201 808 724 | 151 320 581 | | | 201 808 724 | 151 320 581 |
| 06 03 | Euroopan laajuiset verkot | 1 | 1 410 000 000 | 721 545 956 | | | 1 410 000 000 | 721 545 956 |
| 06 06 | Liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta | 1 | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |
| | Osasto 06 — Yhteensä | | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |

Osasto Luku

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

06 01

Liikenteen ja liikkumisen toimintalohkon hallintomenot

68 011 011

68 011 011

68 011 011

68 011 011

06 02

Maa-, lento- ja meriliikenne

1

201 808 724

151 320 581

201 808 724

151 320 581

06 03

Euroopan laajuiset verkot

1

1 410 000 000

721 545 956

1 410 000 000

721 545 956

06 06

Liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta

1

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Osasto 06 — Yhteensä

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

LUKU 06 06 — LIIKENTEESEEN LIITTYVÄ TUTKIMUSTOIMINTA

Numerotiedot

| Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 06 06 | Liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta | | | | | | | |
| 06 06 02 | Liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta (mukaan lukien ilmailu) | | | | | | | |
| 06 06 02 01 | Liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta (mukaan lukien ilmailu) | 1.1 | p.m. | 10 542 392 | | | p.m. | 10 542 392 |
| 06 06 02 02 | Liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta (mukaan lukien ilmailu) – Polttokenno- ja vety-yhteisyritys | 1.1 | 2 656 000 | 2 305 982 | | | 2 656 000 | 2 305 982 |
| 06 06 02 03 | SESAR-yhteisyritys | 1.1 | 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |
| | Momentti 06 06 02 — Yhteensä | | 60 980 795 | 42 500 948 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 54 958 505 |
| 06 06 04 | Kolmansilta osapuolilta (jotka eivät kuulu Euroopan talousalueeseen) peräisin olevat määrärahat tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 06 06 05 | Aikaisempien ohjelmien loppuun saattaminen | | | | | | | |
| 06 06 05 01 | Ennen vuotta 2003 aloitettujen ohjelmien loppuun saattaminen | 1.1 | — | p.m. | | | — | p.m. |
| 06 06 05 02 | EY:n kuudennen puiteohjelman (2003–2006) loppuun saattaminen | 1.1 | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | Momentti 06 06 05 — Yhteensä | | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | Luku 06 06 — Yhteensä | | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |

Osasto Luku Momentti Alamomentti

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

06 06

Liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta

06 06 02

Liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta (mukaan lukien ilmailu)

06 06 02 01

Liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta (mukaan lukien ilmailu)

1.1

p.m.

10 542 392

p.m.

10 542 392

06 06 02 02

Liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta (mukaan lukien ilmailu) – Polttokenno- ja vety-yhteisyritys

1.1

2 656 000

2 305 982

2 656 000

2 305 982

06 06 02 03

SESAR-yhteisyritys

1.1

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Momentti 06 06 02 — Yhteensä

60 980 795

42 500 948

12 457 557

60 980 795

54 958 505

06 06 04

Kolmansilta osapuolilta (jotka eivät kuulu Euroopan talousalueeseen) peräisin olevat määrärahat tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

06 06 05

Aikaisempien ohjelmien loppuun saattaminen

06 06 05 01

Ennen vuotta 2003 aloitettujen ohjelmien loppuun saattaminen

1.1

—

p.m.

—

p.m.

06 06 05 02

EY:n kuudennen puiteohjelman (2003–2006) loppuun saattaminen

1.1

—

582 998

—

582 998

Momentti 06 06 05 — Yhteensä

—

582 998

—

582 998

Luku 06 06 — Yhteensä

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Selvitysosa

Tätä selvitysosaa sovelletaan kaikkiin tämän luvun budjettikohtiin.

Määrärahoja käytetään Euroopan yhteisön seitsemännessä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmassa, joka kattaa vuodet 2007–2013.

Seitsemännen puiteohjelman toteutuksella pyritään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 179 artiklan mukaisiin yleisiin tavoitteisiin ja edesautetaan eurooppalaisen tutkimusalueen varaan rakentuvan osaamisyhteiskunnan aikaansaamista, eli tuetaan kaikenlaajuista valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä koko unionin alueella, lisätään tietämyksen eturintamassa harjoitettavan tutkimuksen dynamiikkaa, luovuutta ja huippuosaamista, lisätään sekä määrällisesti että laadullisesti Euroopan inhimillisiä voimavaroja tutkimuksen ja teknologian alalla sekä tehostetaan tutkimus- ja innovointivalmiuksia kaikkialla Euroopassa ja huolehditaan niiden parhaasta mahdollisesta käytöstä.

Momenteille ja alamomenteille otetaan myös kustannukset seuraavista: kokoukset, konferenssit, työpajat ja kollokviot, jotka komissio järjestää korkealla tieteellisellä tai teknologisella tasolla ja joista on Euroopalle erityistä etua; unionin lukuun toteutetut korkean tason tieteelliset ja teknologiset analyysit ja arvioinnit, joiden tarkoituksena on kartoittaa unionin toimintaan erityisesti eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisen yhteydessä soveltuvia uusia tutkimusaloja; tutkimusohjelmien seuranta ja niiden tulosten levittäminen, edellisten tutkimuspuiteohjelmien toimien tulokset mukaan luettuina.

Lisäksi määrärahat kattavat hallintomenot, joihin sisältyvät henkilöstösääntöjen alaisesta henkilöstöstä aiheutuvat menot, muut henkilöstömenot, tiedotus- ja julkaisumenot, hallinnolliset ja tekniset toimintamenot sekä eräät muut sisäiseen infrastruktuuriin liittyvät menot, jotka ovat erottamaton osa toimea, mukaan luettuina toimet ja aloitteet, jotka ovat tarpeellisia tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan unionin strategian valmistelun ja seurannan kannalta.

Kolmannet maat tai kolmansien maiden tutkimuslaitokset voivat osallistua tiettyihin Euroopan tason yhteistyöhankkeisiin tieteellisen ja teknisen tutkimuksen alalla. Niiden rahoitusosuus otetaan tulotaulukon alamomenteille 6 0 1 3 ja 6 0 1 5, joilta se voidaan ottaa lisämäärärahoiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan mukaisesti.

Euroopan tason yhteistyöhön tieteellisen ja teknisen tutkimuksen alalla osallistuvilta valtioilta saatavat tulot otetaan tulotaulukon alamomentille 6 0 1 6, jolta ne voidaan ottaa lisämäärärahoiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan mukaisesti.

Unionin ohjelmiin osallistuvien ehdokasmaiden ja tapauksen mukaan myös Länsi-Balkanin mahdollisten ehdokasmaiden rahoitusosuudesta saatavat tulot otetaan tulotaulukon alamomentille 6 0 3 1, ja ne voidaan ottaa lisämäärärahoiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan e–g alakohdan mukaisesti.

Unionin toimiin osallistuvien ulkopuolisten elinten rahoitusosuudesta saatavat tulot otetaan tulotaulukon alamomentille 6 0 3 3, jolta ne voidaan ottaa lisämäärärahoiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan mukaisesti.

Määrärahat otetaan momentille 06 06 04.

Momentti 06 06 02 — Liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta (mukaan lukien ilmailu)

Alamomentti 06 06 02 03 — SESAR-yhteisyritys

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Selvitysosa

Määräraha on tarkoitettu kattamaan SESAR-ohjelman kehittämisvaihe eurooppalaisen ilmaliikenteen politiikan teknologiaosion (SESAR) toteuttamiseksi, mukaan lukien SESAR-yhteisyrityksen toiminta.

Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan sekä pöytäkirjan N:o 32 mukaiset Euroopan vapaakauppaliiton jäsenvaltioiden rahoitusosuudet lisätään alamomentille otettuihin määrärahoihin. Kyseiset tiedoksi esitetyt määrät, jotka aiheutuvat tulotaulukon momentille 6 3 0 otetuista Euroopan vapaakauppaliiton jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista ja jotka ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan e–g alakohdan mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, otetaan vastaavansuuruisiksi määrärahoiksi ja toteutetaan osana tämän pääluokan menotaulukon tämän osan liitettä ”Euroopan talousalue”, joka on yleisen talousarvion erottamaton osa.

Oikeusperusta

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1906/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013) (EUVL L 391, 30.12.2006, s. 1).

Neuvoston päätös 2006/971/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö” (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86).

Neuvoston asetus (EY) N:o 219/2007, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi (EUVL L 64, 2.3.2007, s. 1).

Neuvoston asetus (EY) N:o 1361/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 219/2007 muuttamisesta (EUVL L 352, 31.12.2008, s. 12).

OSASTO 08 — TUTKIMUS

Numerotiedot

| Osasto Luku | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 08 01 | Tutkimustoiminnan toimintalohkon hallintomenot | | 346 871 798 | 346 871 798 | -26 884 000 | -26 884 000 | 319 987 798 | 319 987 798 |
| 08 02 | Yhteistyö – Terveys | 1 | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |
| 08 03 | Yhteistyö – Elintarvikkeet, maatalous ja kalastus sekä bioteknologia | 1 | 363 076 419 | 323 404 000 | | | 363 076 419 | 323 404 000 |
| 08 04 | Yhteistyö – Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat | 1 | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |
| 08 05 | Yhteistyö – Energia | 1 | 218 718 047 | 165 048 655 | | | 218 718 047 | 165 048 655 |
| 08 06 | Yhteistyö – Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos) | 1 | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |
| 08 07 | Yhteistyö – Liikenne (mukaan luettuna ilmailu) | 1 | 560 200 746 | 444 884 572 | | | 560 200 746 | 444 884 572 |
| 08 08 | Yhteistyö – Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet | 1 | 112 677 988 | 67 955 934 | | | 112 677 988 | 67 955 934 |
| 08 09 | Yhteistyö – Riskinjakorahoitusväline | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 08 10 | Ideat | 1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| 08 12 | Valmiudet – Tutkimusinfrastruktuurit | 1 | 74 993 775 | 128 562 844 | | | 74 993 775 | 128 562 844 |
| 08 13 | Valmiudet – Pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) hyödyttävä tutkimus | 1 | 274 436 455 | 236 286 122 | | | 274 436 455 | 236 286 122 |
| 08 14 | Valmiudet – Osaavat alueet | 1 | 27 351 639 | 19 269 599 | | | 27 351 639 | 19 269 599 |
| 08 15 | Valmiudet – Tutkimuspotentiaali | 1 | 74 266 567 | 56 254 471 | | | 74 266 567 | 56 254 471 |
| 08 16 | Valmiudet – Tiede yhteiskunnassa | 1 | 63 656 771 | 40 164 131 | | | 63 656 771 | 40 164 131 |
| 08 17 | Valmiudet – Kansainväliset yhteistyötoimet | 1 | 39 858 805 | 27 329 402 | | | 39 858 805 | 27 329 402 |
| 08 18 | Valmiudet – Riskinjakorahoitusväline | 1 | 50 221 512 | 50 237 726 | | | 50 221 512 | 50 237 726 |
| 08 19 | Valmiudet – Tuki tutkimuspolitiikan yhtenäiselle kehittämiselle | 1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| 08 20 | Euratom – Fuusioenergia | 1 | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |
| 08 21 | Euratom – Ydinfissio ja säteilysuojelu | 1 | 56 086 380 | 54 244 745 | | | 56 086 380 | 54 244 745 |
| 08 22 | Aikaisempien puiteohjelmien ja muiden toimien loppuun saattaminen | 1 | p.m. | 31 815 789 | | | p.m. | 31 815 789 |
| 08 23 | Hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelma | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Osasto 08 — Yhteensä | | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |

Osasto Luku

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

08 01

Tutkimustoiminnan toimintalohkon hallintomenot

346 871 798

346 871 798

-26 884 000

-26 884 000

319 987 798

319 987 798

08 02

Yhteistyö – Terveys

1

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

08 03

Yhteistyö – Elintarvikkeet, maatalous ja kalastus sekä bioteknologia

1

363 076 419

323 404 000

363 076 419

323 404 000

08 04

Yhteistyö – Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat

1

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

08 05

Yhteistyö – Energia

1

218 718 047

165 048 655

218 718 047

165 048 655

08 06

Yhteistyö – Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)

1

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

08 07

Yhteistyö – Liikenne (mukaan luettuna ilmailu)

1

560 200 746

444 884 572

560 200 746

444 884 572

08 08

Yhteistyö – Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet

1

112 677 988

67 955 934

112 677 988

67 955 934

08 09

Yhteistyö – Riskinjakorahoitusväline

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

08 10

Ideat

1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

08 12

Valmiudet – Tutkimusinfrastruktuurit

1

74 993 775

128 562 844

74 993 775

128 562 844

08 13

Valmiudet – Pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) hyödyttävä tutkimus

1

274 436 455

236 286 122

274 436 455

236 286 122

08 14

Valmiudet – Osaavat alueet

1

27 351 639

19 269 599

27 351 639

19 269 599

08 15

Valmiudet – Tutkimuspotentiaali

1

74 266 567

56 254 471

74 266 567

56 254 471

08 16

Valmiudet – Tiede yhteiskunnassa

1

63 656 771

40 164 131

63 656 771

40 164 131

08 17

Valmiudet – Kansainväliset yhteistyötoimet

1

39 858 805

27 329 402

39 858 805

27 329 402

08 18

Valmiudet – Riskinjakorahoitusväline

1

50 221 512

50 237 726

50 221 512

50 237 726

08 19

Valmiudet – Tuki tutkimuspolitiikan yhtenäiselle kehittämiselle

1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

08 20

Euratom – Fuusioenergia

1

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

08 21

Euratom – Ydinfissio ja säteilysuojelu

1

56 086 380

54 244 745

56 086 380

54 244 745

08 22

Aikaisempien puiteohjelmien ja muiden toimien loppuun saattaminen

1

p.m.

31 815 789

p.m.

31 815 789

08 23

Hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelma

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Osasto 08 — Yhteensä

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

Selvitysosa

Tätä selvitysosaa sovelletaan kaikkiin tämän osaston budjettikohtiin (paitsi lukuun 08 22).

Määrärahat käytetään noudattaen säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013), 18 päivänä joulukuuta 2006 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1906/2006 (EUVL L 391, 30.12.2006, s. 1) ja säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2011), 19 päivänä joulukuuta 2006 annettua neuvoston asetusta (Euratom) N:o 1908/2006 (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 1).

Kaikkiin tämän osaston määrärahoihin sovelletaan pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) määritelmää, jota käytetään samaan puiteohjelmaan kuuluvissa pk-yrityksille suunnatuissa monialaisissa ohjelmissa. Määritelmä kuuluu seuraavasti: ”Tukikelpoinen pk-yritys on oikeushenkilö, joka täyttää komission suosituksessa 2003/361/EY vahvistetun pk-yrityksen määritelmän ehdot eikä ole tutkimuskeskus tai -laitos, sopimuksen perusteella tutkimusta tekevä organisaatio eikä konsulttiyhtiö.” Kaikki seitsemännen puiteohjelman tutkimustoimet toteutetaan eettisiä perusperiaatteita noudattaen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1982/2006/EY (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1) 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset huomioon ottaen. Näihin sisältyvät erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa esitetyt periaatteet. Erityistä huomiota kiinnitetään tarpeeseen tehostaa toimia naisten aseman vahvistamiseksi ja naisten määrän lisäämiseksi tieteessä ja tutkimuksessa.

Momenteille ja alamomenteille otetaan myös kustannukset seuraavista: kokoukset, konferenssit, työpajat ja kollokviot, jotka komissio järjestää korkealla tieteellisellä tai teknologisella tasolla ja joista on Euroopalle erityistä etua; unionin lukuun toteutetut erityis- ja puiteohjelmien selvitykset, avustukset, seuranta ja arviointi sekä korkean tason tieteelliset ja teknologiset analyysit ja arvioinnit, joiden tarkoituksena on kartoittaa unionin toimintaan erityisesti eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisen yhteydessä soveltuvia uusia tutkimusaloja; tutkimusohjelmien seuranta ja niiden tulosten levittäminen, mukaan luettuina edellisten tutkimuspuiteohjelmien toimien tulokset.

Lisäksi määrärahat kattavat hallintomenot, joihin sisältyvät henkilöstösääntöjen alaisesta henkilöstöstä aiheutuvat menot, muut henkilöstömenot, tiedotus- ja julkaisumenot, hallinnolliset ja tekniset toimintamenot sekä eräät muut sisäiseen infrastruktuuriin liittyvät menot, jotka ovat erottamaton osa toimea, mukaan luettuina toimet ja aloitteet, jotka ovat tarpeellisia unionin tutkimusta, teknologian kehittämistä ja demonstrointia koskevan strategian valmistelun ja seurannan kannalta.

Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin välisistä yhteistyösopimuksista tai monenvälisestä Euroopan fuusiokehityssopimuksesta johtuvat tulot otetaan tulotaulukon alamomenteille 6 0 1 1 ja 6 0 1 2, joilta ne voidaan ottaa lisämäärärahoiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan mukaisesti.

Kolmannet maat tai kolmansien maiden tutkimuslaitokset voivat osallistua tiettyihin Euroopan tason yhteistyöhankkeisiin tieteellisen ja teknisen tutkimuksen alalla. Niiden rahoitusosuus otetaan tulotaulukon alamomenteille 6 0 1 3 ja 6 0 1 5, joilta se voidaan ottaa lisämäärärahoiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan mukaisesti.

Euroopan tason yhteistyöhön tieteellisen ja teknisen tutkimuksen alalla osallistuvilta valtioilta saatavat tulot otetaan tulotaulukon alamomentille 6 0 1 6, jolta ne voidaan ottaa lisämäärärahoiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan mukaisesti.

Unionin ohjelmiin osallistuvien ehdokasmaiden ja tapauksen mukaan myös Länsi-Balkanin mahdollisten ehdokasmaiden rahoitusosuudesta saatavat tulot otetaan tulotaulukon alamomentille 6 0 3 1, ja ne voidaan ottaa lisämäärärahoiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan e–g alakohdan mukaisesti.

Unionin toimiin osallistuvien ulkopuolisten elinten rahoitusosuudesta saatavat tulot otetaan tulotaulukon alamomentille 6 0 3 3, jolta ne voidaan ottaa lisämäärärahoiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan mukaisesti.

Lisämäärärahat otetaan momentille 08 22 04.

Jotta voidaan saavuttaa päätöksessä N:o 1982/2006/EY vahvistettu tavoite, jonka mukaan pk-yrityksillä on oltava 15 prosentin osuus näistä määrärahoista rahoitetuissa hankkeissa, tarvitaan suunnatumpia erityistoimia. Pk-yrityksille tarkoitettujen erityisohjelmien vaatimukset täyttäville hankkeille olisi voitava myöntää rahoitusta aihekohtaisista ohjelmista, jos hankkeet täyttävät tarvittavat (aihekohtaiset) vaatimukset.

LUKU 08 01 — TUTKIMUSTOIMINNAN TOIMINTALOHKON HALLINTOMENOT

Numerotiedot

| Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 08 01 | Tutkimustoiminnan toimintalohkon hallintomenot | | | | |
| 08 01 01 | Menot tutkimuksen toimintalohkon palveluksessa olevasta henkilöstöstä | 5 | 8 879 594 | | 8 879 594 |
| 08 01 02 | Ulkopuolinen henkilöstö ja muut hallintomenot tutkimuksen toimintalohkossa | | | | |
| 08 01 02 01 | Ulkopuolinen henkilöstö | 5 | 265 716 | | 265 716 |
| 08 01 02 11 | Muut hallintomenot | 5 | 394 554 | | 394 554 |
| | Momentti 08 01 02 — Yhteensä | | 660 270 | | 660 270 |
| 08 01 03 | Tieto- ja viestintätekniikkalaitteiden ja -palvelujen menot tutkimustoiminnan toimintalohkossa | 5 | 561 934 | | 561 934 |
| 08 01 04 | Tutkimuksen toimintalohkon tukimenot | | | | |
| 08 01 04 30 | Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA) | 1.1 | 39 000 000 | | 39 000 000 |
| 08 01 04 31 | Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA) | 1.1 | 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |
| 08 01 04 40 | Eurooppalainen ITER-yhteisyritys – Fusion for Energy (F4E) – Hallintomenot | 1.1 | 39 390 000 | | 39 390 000 |
| | Momentti 08 01 04 — Yhteensä | | 127 690 000 | -3 915 000 | 123 775 000 |
| 08 01 05 | Tutkimuksen toimintalohkon tukimenot | | | | |
| 08 01 05 01 | Tutkimushenkilöstöä koskevat menot | 1.1 | 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |
| 08 01 05 02 | Ulkopuolinen tutkimushenkilöstö | 1.1 | 26 287 000 | | 26 287 000 |
| 08 01 05 03 | Muut hallintomenot tutkimuksen toimintalohkossa | 1.1 | 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |
| | Momentti 08 01 05 — Yhteensä | | 209 080 000 | -22 969 000 | 186 111 000 |
| | Luku 08 01 — Yhteensä | | 346 871 798 | -26 884 000 | 319 987 798 |

Osasto Luku Momentti Alamomentti

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

08 01

Tutkimustoiminnan toimintalohkon hallintomenot

08 01 01

Menot tutkimuksen toimintalohkon palveluksessa olevasta henkilöstöstä

5

8 879 594

8 879 594

08 01 02

Ulkopuolinen henkilöstö ja muut hallintomenot tutkimuksen toimintalohkossa

08 01 02 01

Ulkopuolinen henkilöstö

5

265 716

265 716

08 01 02 11

Muut hallintomenot

5

394 554

394 554

Momentti 08 01 02 — Yhteensä

660 270

660 270

08 01 03

Tieto- ja viestintätekniikkalaitteiden ja -palvelujen menot tutkimustoiminnan toimintalohkossa

5

561 934

561 934

08 01 04

Tutkimuksen toimintalohkon tukimenot

08 01 04 30

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA)

1.1

39 000 000

39 000 000

08 01 04 31

Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)

1.1

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

08 01 04 40

Eurooppalainen ITER-yhteisyritys – Fusion for Energy (F4E) – Hallintomenot

1.1

39 390 000

39 390 000

Momentti 08 01 04 — Yhteensä

127 690 000

-3 915 000

123 775 000

08 01 05

Tutkimuksen toimintalohkon tukimenot

08 01 05 01

Tutkimushenkilöstöä koskevat menot

1.1

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

08 01 05 02

Ulkopuolinen tutkimushenkilöstö

1.1

26 287 000

26 287 000

08 01 05 03

Muut hallintomenot tutkimuksen toimintalohkossa

1.1

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

Momentti 08 01 05 — Yhteensä

209 080 000

-22 969 000

186 111 000

Luku 08 01 — Yhteensä

346 871 798

-26 884 000

319 987 798

Momentti 08 01 04 — Tutkimuksen toimintalohkon tukimenot

Alamomentti 08 01 04 31 — Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

Selvitysosa

Määräraha on tarkoitettu kattamaan sellaiset tutkimuksen toimeenpanoviraston toimintakulut, jotka johtuvat viraston toimimisesta tutkimuksen alalla toteutettavien erityisohjelmien ”Ihmiset”, ”Valmiudet” ja ”Yhteistyö” hallinnoijana.

Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan sekä pöytäkirjan N:o 32 mukaiset EFTA-valtioiden rahoitusosuudet lisätään alamomentille otettuihin määrärahoihin. Kyseiset tiedoksi esitetyt määrät, jotka aiheutuvat tulotaulukon momentille 6 3 0 otetuista EFTA-valtioiden rahoitusosuuksista ja jotka ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan e–g alakohdan mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, otetaan vastaavansuuruisiksi määrärahoiksi ja toteutetaan osana tämän pääluokan menotaulukon tämän osan liitettä ”Euroopan talousalue”, joka on yleisen talousarvion erottamaton osa.

Viraston henkilöstötaulukko sisältyy tämän pääluokan liitteeseen ”Henkilöstö”.

Oikeusperusta

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1906/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013) (EUVL L 391, 30.12.2006, s. 1).

Neuvoston päätös 2006/971/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö” (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86).

Neuvoston päätös 2006/973/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Ihmiset” (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 270).

Neuvoston päätös 2006/974/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Valmiudet” (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 299).

Viiteasiakirjat/-säädökset

Komission päätös 2008/46/EY, tehty 14 päivänä joulukuuta 2007, yhteisön tutkimuksen alan erityisohjelmien Ihmiset, Valmiudet ja Yhteistyö tiettyjä osa-alueita hallinnoivan tutkimuksen toimeenpanoviraston perustamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesti (EUVL L 11, 15.1.2008, s. 9).

Momentti 08 01 05 — Tutkimuksen toimintalohkon tukimenot

Alamomentti 08 01 05 01 — Tutkimushenkilöstöä koskevat menot

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

Alamomentti 08 01 05 03 — Muut hallintomenot tutkimuksen toimintalohkossa

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

LUKU 08 02 — YHTEISTYÖ – TERVEYS

Numerotiedot

| Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 08 02 | Yhteistyö – Terveys | | | | | | | |
| 08 02 01 | Yhteistyö – Terveys | 1.1 | 799 767 530 | 737 750 113 | | | 799 767 530 | 737 750 113 |
| 08 02 02 | Yhteistyö – Terveys – Innovatiiviset lääkkeet -aloitteen yhteisyritys | 1.1 | 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |
| 08 02 03 | Yhteistyö – Terveys – Innovatiiviset lääkkeet -aloitteen yhteisyrityksen tukimenot | 1.1 | 4 240 000 | 4 190 897 | | | 4 240 000 | 4 190 897 |
| | Luku 08 02 — Yhteensä | | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |

Osasto Luku Momentti Alamomentti

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

08 02

Yhteistyö – Terveys

08 02 01

Yhteistyö – Terveys

1.1

799 767 530

737 750 113

799 767 530

737 750 113

08 02 02

Yhteistyö – Terveys – Innovatiiviset lääkkeet -aloitteen yhteisyritys

1.1

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

08 02 03

Yhteistyö – Terveys – Innovatiiviset lääkkeet -aloitteen yhteisyrityksen tukimenot

1.1

4 240 000

4 190 897

4 240 000

4 190 897

Luku 08 02 — Yhteensä

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

Momentti 08 02 02 — Yhteistyö – Terveys – Innovatiiviset lääkkeet -aloitteen yhteisyritys

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

Selvitysosa

Innovatiiviset lääkkeet -aloitetta varten perustetulla yhteisyrityksellä tuetaan seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman ja etenkin sen Yhteistyö-erityisohjelman aihealueeseen ”Terveys” kuuluvien toimien toteuttamista. Sen tavoitteena on parantaa huomattavasti lääkekehitysprosessin tehokkuutta ja tuloksellisuutta, jotta lääkeala tuottaisi pitkällä aikavälillä tehokkaampia ja turvallisempia innovatiivisia lääkkeitä. Erityisesti se:

| — | tukee kilpailua edeltävän vaiheen lääketutkimusta ja -kehitystä jäsenvaltioissa ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneissa maissa soveltamalla koordinoitua lähestymistapaa, jolla pyritään poistamaan lääkekehitysprosessissa todetut tutkimuksen pullonkaulat, |
| --- | --- |

—

tukee kilpailua edeltävän vaiheen lääketutkimusta ja -kehitystä jäsenvaltioissa ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneissa maissa soveltamalla koordinoitua lähestymistapaa, jolla pyritään poistamaan lääkekehitysprosessissa todetut tutkimuksen pullonkaulat,

| — | tukee innovatiivisia lääkkeitä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen tutkimusohjelman toteuttamista (”tutkimustoimet”) erityisesti myöntämällä rahoitustukea kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen kautta, |
| --- | --- |

—

tukee innovatiivisia lääkkeitä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen tutkimusohjelman toteuttamista (”tutkimustoimet”) erityisesti myöntämällä rahoitustukea kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen kautta,

| — | varmistaa, että toteutettavilla toimilla täydennetään muita seitsemännen puiteohjelman toimia, |
| --- | --- |

—

varmistaa, että toteutettavilla toimilla täydennetään muita seitsemännen puiteohjelman toimia,

| — | on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuva hanke, jonka tavoitteena on lisätä jäsenvaltioissa ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneissa maissa biolääketieteen alalla tehtäviä tutkimusinvestointeja kokoamalla yhteen resursseja ja tukemalla julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä, |
| --- | --- |

—

on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuva hanke, jonka tavoitteena on lisätä jäsenvaltioissa ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneissa maissa biolääketieteen alalla tehtäviä tutkimusinvestointeja kokoamalla yhteen resursseja ja tukemalla julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä,

| — | edistää pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista toimintaansa seitsemännen puiteohjelman tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

—

edistää pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista toimintaansa seitsemännen puiteohjelman tavoitteiden mukaisesti.

Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan sekä pöytäkirjan N:o 32 mukaiset EFTA-valtioiden rahoitusosuudet lisätään momentille otettuihin määrärahoihin. Kyseiset tiedoksi esitetyt määrät, jotka aiheutuvat tulotaulukon momentille 6 3 0 otetuista EFTA-valtioiden rahoitusosuuksista ja jotka ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan e–g alakohdan mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, otetaan vastaavansuuruisiksi määrärahoiksi ja toteutetaan osana tämän pääluokan menotaulukon tämän osan liitettä ”Euroopan talousalue”, joka on yleisen talousarvion erottamaton osa.

Oikeusperusta

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).

Neuvoston päätös 2006/971/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö” (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86).

Neuvoston asetus (EY) N:o 73/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, yhteisyrityksen perustamisesta innovatiivisia lääkkeitä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi (EUVL L 30, 4.2.2008, s. 38).

LUKU 08 04 — YHTEISTYÖ – NANOTIETEET, NANOTEKNOLOGIA, MATERIAALIT JA UUDET TUOTANTOTEKNOLOGIAT

Numerotiedot

| Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 08 04 | Yhteistyö – Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat | | | | | | | |
| 08 04 01 | Yhteistyö – Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat | 1.1 | 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |
| 08 04 02 | Yhteistyö – Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat – Polttokenno- ja vety-yhteisyritys | 1.1 | 8 792 000 | 7 107 722 | | | 8 792 000 | 7 107 722 |
| | Luku 08 04 — Yhteensä | | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |

Osasto Luku Momentti Alamomentti

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

08 04

Yhteistyö – Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat

08 04 01

Yhteistyö – Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat

1.1

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

08 04 02

Yhteistyö – Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat – Polttokenno- ja vety-yhteisyritys

1.1

8 792 000

7 107 722

8 792 000

7 107 722

Luku 08 04 — Yhteensä

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

Momentti 08 04 01 — Yhteistyö – Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

Selvitysosa

Tämän alan toimien tavoitteena on saada aikaan kriittinen massa valmiuksista, joita tarvitaan tulevina vuosina osaamis- ja älypohjaisten tuotteiden, palvelujen ja valmistusmenetelmien edellyttämien huipputeknologioiden kehittämiseksi ja hyödyntämiseksi siten, että huomioon otetaan ekotehokkuus ja tarve vähentää vaarallisten aineiden päästöjä.

Ympäristö- ja terveysriskien arviointiin liittyvään nanotutkimukseen on osoitettava riittävä rahoitus ottaen huomioon, että tällä hetkellä ainoastaan 5–10 prosenttia nanotutkimuksesta omistetaan tähän tarkoitukseen.

On osoitettava riittävästi määrärahoja toimintoihin, joilla edistetään tutkimusta sekä resurssitehokkaiden prosessien ja käytäntöjen käyttöönottoa, mukaan luettuina ympäristömyötäinen tuotesuunnittelu, uudelleenkäytettävyys, kierrätettävyys ja vaarallisten tai erittäin vaarallisten aineiden korvaamista koskeva tutkimus.

Määrärahoihin sisältyvät myös komission tieteen ja teknologian korkean tason edustajille järjestämien, yleiseurooppalaista etua palvelevien kokousten, konferenssien ja workshopien kustannukset sekä erityisten ohjelmien valmistelun, tuen, seurannan ja arvioinnin rahoitus. Niistä katetaan myös IMS-ohjelman sihteeristö, tieteen ja teknologian korkean tason edustajien tekemät selvitykset ja arvioinnit sekä aikaisemmista puiteohjelmista johtuvat toimet.

Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan sekä pöytäkirjan N:o 32 mukaiset EFTA-valtioiden rahoitusosuudet lisätään momentille otettuihin määrärahoihin. Kyseiset tiedoksi esitetyt määrät, jotka aiheutuvat tulotaulukon momentille 6 3 0 otetuista EFTA-valtioiden rahoitusosuuksista ja jotka ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan e–g alakohdan mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, otetaan vastaavansuuruisiksi määrärahoiksi ja toteutetaan osana tämän pääluokan menotaulukon tämän osan liitettä ”Euroopan talousalue”, joka on yleisen talousarvion erottamaton osa.

Oikeusperusta

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1906/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013) (EUVL L 391, 30.12.2006, s. 1).

Neuvoston päätös 2006/971/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö” (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86).

LUKU 08 06 — YHTEISTYÖ – YMPÄRISTÖ (MUKAAN LUETTUNA ILMASTONMUUTOS)

Numerotiedot

| Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 08 06 | Yhteistyö – Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos) | | | | | | | |
| 08 06 01 | Yhteistyö – Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos) | 1.1 | 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |
| 08 06 02 | Yhteistyö – Ympäristö – Polttokenno- ja vety-yhteisyritys | 1.1 | 3 951 000 | 2 671 697 | | | 3 951 000 | 2 671 697 |
| | Luku 08 06 — Yhteensä | | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |

Osasto Luku Momentti Alamomentti

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

08 06

Yhteistyö – Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)

08 06 01

Yhteistyö – Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)

1.1

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

08 06 02

Yhteistyö – Ympäristö – Polttokenno- ja vety-yhteisyritys

1.1

3 951 000

2 671 697

3 951 000

2 671 697

Luku 08 06 — Yhteensä

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

Momentti 08 06 01 — Yhteistyö – Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

Selvitysosa

Ympäristöön liittyvä tutkimus toteutetaan seitsemännessä puiteohjelmassa aihealueella ”Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)”. Tavoitteena on edistää luonnon- ja kulttuuriympäristön sekä luonnonvarojen kestävää hallintaa. Tähän pyritään parantamalla tietämystä biosfäärin, ekosysteemien ja ihmisen toiminnan välisistä vuorovaikutussuhteista sekä kehittämällä uusia teknologioita, välineitä ja palveluja, joiden avulla maailmanlaajuisia ympäristökysymyksiä voidaan käsitellä integroidusti. Toimissa keskitytään ilmastojärjestelmien, ekologisten järjestelmien sekä maa- ja meriympäristön järjestelmien muutosten ennustamiseen sekä välineisiin ja teknologioihin, joiden avulla voidaan seurata, ehkäistä ja lieventää ympäristöön (terveys mukaan luettuna) kohdistuvia paineita ja riskejä ja hoitaa luonnon- ja kulttuuriympäristöä kestävästi.

Aihealueen tutkimuksella tuetaan kansainvälisiä sitoumuksia ja aloitteita, kuten kaukokartoitusta käsittelevää toimikuntaa (Group on Earth Observation, GEO). Lisäksi tuetaan tutkimustarpeita, joita aiheutuu olemassa olevasta ja tulevasta unionin lainsäädännöstä tai toimista, niihin liittyvistä teemakohtaisista strategioista sekä ympäristöteknologian toimintasuunnitelmasta ja ympäristöä ja terveyttä koskevasta toimintasuunnitelmasta. Tutkimuksella edistetään myös teknologian kehitystä, joka parantaa eurooppalaisten yritysten ja erityisesti pienen ja keskisuurten yritysten markkina-asemaa muun muassa ympäristöteknologian markkinoilla.

Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan sekä pöytäkirjan N:o 32 mukaiset EFTA-valtioiden rahoitusosuudet lisätään momentille otettuihin määrärahoihin. Kyseiset tiedoksi esitetyt määrät, jotka aiheutuvat tulotaulukon momentille 6 3 0 otetuista EFTA-valtioiden rahoitusosuuksista ja jotka ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan e–g alakohdan mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, otetaan vastaavansuuruisiksi määrärahoiksi ja toteutetaan osana tämän pääluokan menotaulukon tämän osan liitettä ”Euroopan talousalue”, joka on yleisen talousarvion erottamaton osa.

Oikeusperusta

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1906/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013) (EUVL L 391, 30.12.2006, s. 1).

Neuvoston päätös 2006/971/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö” (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86).

LUKU 08 10 — IDEAT

Numerotiedot

| Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 08 10 | Ideat | | | | | | | |
| 08 10 01 | Ideat | 1.1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| | Luku 08 10 — Yhteensä | | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Osasto Luku Momentti Alamomentti

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

08 10

Ideat

08 10 01

Ideat

1.1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Luku 08 10 — Yhteensä

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Momentti 08 10 01 — Ideat

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Selvitysosa

”Ideat”-erityisohjelman toimien yleisenä tavoitteena on Euroopan tutkimusneuvoston perustamisen avulla yksilöidä Euroopan parhaat tutkimusryhmät ja stimuloida tieteen eturintamassa harjoitettavaa tutkimusta rahoittamalla riskialttiita monitieteisiä hankkeita, joiden ainoana arviointiperusteena on tieteellinen laatu (huippuosaaminen), joka määritetään Euroopan tasolla tehtävässä vertaisarvioinnissa. Hankkeilla myös kannustetaan erityisesti eri maiden tutkimusryhmien välisten verkostojen luomista, jotta voidaan edistää Euroopan tiedeyhteisön kehittämistä.

Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan sekä pöytäkirjan N:o 32 mukaiset EFTA-valtioiden rahoitusosuudet lisätään momentille otettuihin määrärahoihin. Kyseiset tiedoksi esitetyt määrät, jotka aiheutuvat tulotaulukon momentille 6 3 0 otetuista EFTA-valtioiden rahoitusosuuksista ja jotka ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan e–g alakohdan mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, otetaan vastaavansuuruisiksi määrärahoiksi ja toteutetaan osana tämän pääluokan menotaulukon tämän osan liitettä ”Euroopan talousalue”, joka on yleisen talousarvion erottamaton osa.

Määräraha on tarkoitettu myös kattamaan menot, jotka vastaavat tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen osallistuvilta (Euroopan talousalueen ulkopuolisilta) kolmansilta osapuolilta tai mailta peräisin olevista tuloista saatavia lisämäärärahoja.

Tulotaulukon alamomenteille 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 mahdollisesti otetut tulot voidaan ottaa lisämäärärahoiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan mukaisesti.

Oikeusperusta

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1906/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013) (EUVL L 391, 30.12.2006, s. 1).

Neuvoston päätös 2006/972/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Ideat” (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 243).

LUKU 08 19 — VALMIUDET – TUKI TUTKIMUSPOLITIIKAN YHTENÄISELLE KEHITTÄMISELLE

Numerotiedot

| Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 08 19 | Valmiudet – Tuki tutkimuspolitiikan yhtenäiselle kehittämiselle | | | | | | | |
| 08 19 01 | Valmiudet – Tuki tutkimuspolitiikan yhtenäiselle kehittämiselle | 1.1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| | Luku 08 19 — Yhteensä | | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Osasto Luku Momentti Alamomentti

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

08 19

Valmiudet – Tuki tutkimuspolitiikan yhtenäiselle kehittämiselle

08 19 01

Valmiudet – Tuki tutkimuspolitiikan yhtenäiselle kehittämiselle

1.1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Luku 08 19 — Yhteensä

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Momentti 08 19 01 — Valmiudet – Tuki tutkimuspolitiikan yhtenäiselle kehittämiselle

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Selvitysosa

Eurooppa 2020 -strategiassa pyritään ensisijaisesti lisäämään investointeja tutkimukseen ja kehittämiseen aina 3 prosentin tavoitteeseen asti ja parantamaan investointien tehokkuutta. Johdonmukaisen politiikkojen yhdistelmän kehittäminen julkisten ja yksityisten tutkimusinvestointien edistämiseksi on sen vuoksi tärkeää julkiselle vallalle. Tämän erityisohjelman toimien tarkoituksena on tukea tehokkaan ja johdonmukaisen tutkimuspolitiikan kehittämistä alueellisella, kansallisella ja unionin tasolla jäsennellyn tiedon, indikaattoreiden ja analyysien avulla sekä tutkimuspolitiikan koordinointiin tähtäävien toimien avulla erityisesti soveltamalla tutkimuspolitiikkaan avointa koordinointimenetelmää.

Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan sekä pöytäkirjan N:o 32 mukaiset EFTA-valtioiden rahoitusosuudet lisätään momentille otettuihin määrärahoihin. Kyseiset tiedoksi esitetyt määrät, jotka aiheutuvat tulotaulukon momentille 6 3 0 otetuista EFTA-valtioiden rahoitusosuuksista ja jotka ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan e–g alakohdan mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, otetaan vastaavansuuruisiksi määrärahoiksi ja toteutetaan osana tämän pääluokan menotaulukon tämän osan liitettä ”Euroopan talousalue”, joka on yleisen talousarvion erottamaton osa.

Oikeusperusta

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1906/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013) (EUVL L 391, 30.12.2006, s. 1).

Neuvoston päätös 2006/974/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Valmiudet” (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 299).

LUKU 08 20 — EURATOM – FUUSIOENERGIA

Numerotiedot

| Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 08 20 | Euratom – Fuusioenergia | | | | | | | |
| 08 20 01 | Euratom – Fuusioenergia | 1.1 | 72 163 290 | 78 549 779 | | | 72 163 290 | 78 549 779 |
| 08 20 02 | Euratom – Eurooppalainen ITER-yhteisyritys – Fusion for Energy (F4E) | 1.1 | 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |
| | Luku 08 20 — Yhteensä | | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |

Osasto Luku Momentti Alamomentti

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

08 20

Euratom – Fuusioenergia

08 20 01

Euratom – Fuusioenergia

1.1

72 163 290

78 549 779

72 163 290

78 549 779

08 20 02

Euratom – Eurooppalainen ITER-yhteisyritys – Fusion for Energy (F4E)

1.1

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Luku 08 20 — Yhteensä

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

Momentti 08 20 02 — Euratom – Eurooppalainen ITER-yhteisyritys – Fusion for Energy (F4E)

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Selvitysosa

Fuusio tarjoaa toteutuessaan lähes rajattoman puhtaan energian lähteen, ja ITER on olennainen seuraava askel edettäessä kohti tätä päämäärää. Tarkoitusta varten perustettiin ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaava eurooppalainen organisaatio yhteisyrityksen muodossa. ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaavalla eurooppalaisella yhteisyrityksellä (Fusion for Energy) on seuraavat tehtävät:

| a) | Euratomin osuus fuusioenergia-alan kansainvälisessä ITER-organisaatiossa; |
| --- | --- |

a)

Euratomin osuus fuusioenergia-alan kansainvälisessä ITER-organisaatiossa;

| b) | Euratomin osuus Japanin kanssa toteutettavissa fuusioenergian nopeaan toteuttamiseen tähtäävissä laajemman lähestymistavan toimissa; |
| --- | --- |

b)

Euratomin osuus Japanin kanssa toteutettavissa fuusioenergian nopeaan toteuttamiseen tähtäävissä laajemman lähestymistavan toimissa;

| c) | demonstraatioreaktorin ja siihen liittyvien laitteistojen, kuten kansainvälisen materiaalikoelaitoksen (IFMIF), rakentamista valmistelevan toimintaohjelman toteutus. |
| --- | --- |

c)

demonstraatioreaktorin ja siihen liittyvien laitteistojen, kuten kansainvälisen materiaalikoelaitoksen (IFMIF), rakentamista valmistelevan toimintaohjelman toteutus.

Oikeusperusta

Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä syyskuuta 2006, ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-järjestön perustamista koskevan sopimuksen, ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-järjestön perustamista koskevan sopimuksen väliaikaista soveltamista koskevan järjestelyn sekä ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-järjestön erioikeuksia ja vapauksia koskevan sopimuksen tekemisestä komission toimesta.

Komission päätös 2006/943/Euratom, tehty 17 päivänä marraskuuta 2006, ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamista koskevan sopimuksen ja ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation erioikeuksia ja vapauksia koskevan sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 358, 16.12.2006, s. 60).

Neuvoston päätös 2006/970/Euratom, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 60).

Neuvoston asetus (Euratom) N:o 1908/2006, annettu 19 päivänä joulukuuta 2006, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2011) (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 1).

Neuvoston päätös 2006/976/Euratom, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännen ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2007–2011) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 404).

Neuvoston päätös 2007/198/Euratom, tehty 27 päivänä maaliskuuta 2007, eurooppalaisen yhteisyrityksen perustamisesta ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten sekä etujen myöntämisestä perustettavalle yhteisyritykselle (EUVL L 90, 30.3.2007, s. 58).

Neuvoston päätös 2012/93/Euratom, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013) (EUVL L 47, 18.2.2012, s. 25).

Neuvoston asetus (Euratom) N:o 139/2012, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelman epäsuoriin toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2012–2013) (EUVL L 47, 18.2.2012, s. 1).

Neuvoston päätös 2012/94/Euratom, tehty 19 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöönpanemiseksi epäsuorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta (EUVL L 47, 18.2.2012, s. 33).

OSASTO 09 — VIESTINTÄVERKOT, SISÄLLÖT JA TEKNOLOGIa

Numerotiedot

| Osasto Luku | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 09 01 | Viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian toimintalohkon hallintomenot | | 127 323 333 | 127 323 333 | | | 127 323 333 | 127 323 333 |
| 09 02 | Digitaalistrategian sääntelykehys | | 18 137 969 | 25 484 774 | | | 18 137 969 | 25 484 774 |
| 40 02 41 | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 | | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 |
| 09 03 | Tieto- ja viestintätekniikan käyttöönotto | 1 | 144 265 000 | 132 209 900 | | | 144 265 000 | 132 209 900 |
| 09 04 | Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologia (TVT) | 1 | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |
| 09 05 | Valmiudet – Tutkimusinfrastruktuurit | 1 | 37 403 000 | 53 948 802 | | | 37 403 000 | 53 948 802 |
| | Osasto 09 — Yhteensä | | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| | 40 01 40, 40 02 41


  Yhteensä + varaus | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 508 097 196 | | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 548 909 877 |

Osasto Luku

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

09 01

Viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian toimintalohkon hallintomenot

127 323 333

127 323 333

127 323 333

127 323 333

09 02

Digitaalistrategian sääntelykehys

18 137 969

25 484 774

18 137 969

25 484 774

40 02 41

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

09 03

Tieto- ja viestintätekniikan käyttöönotto

1

144 265 000

132 209 900

144 265 000

132 209 900

09 04

Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologia (TVT)

1

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

09 05

Valmiudet – Tutkimusinfrastruktuurit

1

37 403 000

53 948 802

37 403 000

53 948 802

Osasto 09 — Yhteensä

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

Yhteensä + varaus

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

LUKU 09 04 — YHTEISTYÖ – TIETO- JA VIESTINTÄTEKNOLOGIA (TVT)

Numerotiedot

| Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 09 04 | Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologia (TVT) | | | | | | | |
| 09 04 01 | Tuki tieto- ja viestintäteknologian tutkimusyhteistyölle (TVT – Yhteistyö) | | | | | | | |
| 09 04 01 01 | Tuki tieto- ja viestintäteknologian tutkimusyhteistyölle (TVT – Yhteistyö) | 1.1 | 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |
| 09 04 01 02 | Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologia – ARTEMIS-yhteisyritys | 1.1 | 65 000 000 | 19 016 953 | | | 65 000 000 | 19 016 953 |
| 09 04 01 03 | Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologia – ARTEMIS-yhteisyrityksen tukimenot | 1.1 | 911 793 | 901 234 | | | 911 793 | 901 234 |
| 09 04 01 04 | Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologia – ENIAC-yhteisyritys | 1.1 | 110 000 000 | 35 143 790 | | | 110 000 000 | 35 143 790 |
| 09 04 01 05 | Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologia – ENIAC-yhteisyrityksen tukimenot | 1.1 | 429 142 | 424 172 | | | 429 142 | 424 172 |
| | Momentti 09 04 01 — Yhteensä | | 1 483 700 335 | 1 157 865 792 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 198 678 473 |
| 09 04 02 | (Euroopan talousalueen ulkopuolisilta) kolmansilta osapuolilta peräisin olevat määrärahat tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 09 04 03 | Ennen vuotta 2007 aloitettujen Euroopan yhteisön puiteohjelmien loppuun saattaminen | 1.1 | — | 10 872 610 | | | — | 10 872 610 |
| | Luku 09 04 — Yhteensä | | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |

Osasto Luku Momentti Alamomentti

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

09 04

Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologia (TVT)

09 04 01

Tuki tieto- ja viestintäteknologian tutkimusyhteistyölle (TVT – Yhteistyö)

09 04 01 01

Tuki tieto- ja viestintäteknologian tutkimusyhteistyölle (TVT – Yhteistyö)

1.1

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

09 04 01 02

Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologia – ARTEMIS-yhteisyritys

1.1

65 000 000

19 016 953

65 000 000

19 016 953

09 04 01 03

Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologia – ARTEMIS-yhteisyrityksen tukimenot

1.1

911 793

901 234

911 793

901 234

09 04 01 04

Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologia – ENIAC-yhteisyritys

1.1

110 000 000

35 143 790

110 000 000

35 143 790

09 04 01 05

Yhteistyö – Tieto- ja viestintäteknologia – ENIAC-yhteisyrityksen tukimenot

1.1

429 142

424 172

429 142

424 172

Momentti 09 04 01 — Yhteensä

1 483 700 335

1 157 865 792

40 812 681

1 483 700 335

1 198 678 473

09 04 02

(Euroopan talousalueen ulkopuolisilta) kolmansilta osapuolilta peräisin olevat määrärahat tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

09 04 03

Ennen vuotta 2007 aloitettujen Euroopan yhteisön puiteohjelmien loppuun saattaminen

1.1

—

10 872 610

—

10 872 610

Luku 09 04 — Yhteensä

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

Momentti 09 04 01 — Tuki tieto- ja viestintäteknologian tutkimusyhteistyölle (TVT – Yhteistyö)

Alamomentti 09 04 01 01 — Tuki tieto- ja viestintäteknologian tutkimusyhteistyölle (TVT – Yhteistyö)

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

Selvitysosa

Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) ja ”Yhteistyö”-erityisohjelman tieto- ja viestintäteknologia-aihealueen tarkoituksena on parantaa eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä ja antaa Euroopalle kyky hallita ja muovata TVT:n tulevaisuuden kehitystä unionin pitkän aikavälin TVT-strategian mukaisesti siten, että sen yhteiskunnalliset ja taloudelliset tarpeet otetaan huomioon ja että eurooppalaiset standardit auttavat muovaamaan maailmanlaajuista TVT-kehitystä eivätkä muut kasvavat maailmanlaajuiset markkinat mene niiden ohi.

Toimet vahvistavat Euroopan tieteellistä ja teknologista perustaa ja globaalia johtoasemaa tieto- ja viestintäteknologiassa, synnyttävät ja edistävät innovointia TVT:n käytön kautta ja takaavat, että TVT:ssä saavutettu edistys muunnetaan nopeasti Euroopan kansalaisia, yrityksiä, teollisuutta ja hallintoa hyödyttäviksi sovelluksiksi.

TVT:n aihealueella asetetaan etusijalle keskeisten teknologiapilareiden ympärille jäsennelty strategisesti tärkeä tutkimus, varmistetaan teknologioiden täysi integraatio ja tuotetaan osaaminen ja keinot kehittää laaja valikoima innovatiivisia TVT-sovelluksia.

Toimet edistävät teollista ja teknistä kehitystä tieto- ja viestintäteknologian alalla ja parantavat kilpailukykyä keskeisillä tietotekniikkaintensiivisillä aloilla, kun käyttöön voidaan ottaa innovatiivisia ja korkealaatuisia TVT-pohjaisia tuotteita ja palveluja ja parantaa olemassa olevia tai luoda uusia organisaatioprosesseja sekä yrityksissä että julkishallinnossa. Lisäksi aihealueen tutkimuksella tuetaan muita unionin politiikan aloja asettamalla tieto- ja viestintäteknologia poliittisten ja yhteiskunnallisten tarpeiden palvelukseen.

Toimiin kuuluu yhteistyö ja parhaiden käytäntöjen vaihto, ja tavoitteena on luoda unionin yhteiset standardit, jotka ovat yhteensopivia maailmanlaajuisten standardien, verkottuneiden toimien ja kansallisten ohjelman koordinointia koskevien aloitteiden kanssa. Alamomentille otetaan myös kustannukset seuraavista: ehdotusten arviointeihin ja hankekatselmuksiin osallistuvat riippumattomat asiantuntijat; komission järjestämät tapahtumat, kokoukset, konferenssit, työpajat ja seminaarit, joista on Euroopalle erityistä etua; selvitykset, analyysit ja arvioinnit; puiteohjelmien ja erityisohjelmien seuranta ja arviointi sekä toimet ohjelmien seuraamiseksi ja niiden tulosten levittämiseksi, edellisten tutkimuspuiteohjelmien toimet mukaan luettuina.

Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan sekä pöytäkirjan N:o 32 mukaiset EFTA-valtioiden rahoitusosuudet lisätään alamomentille otettuihin määrärahoihin. Kyseiset tiedoksi esitetyt määrät, jotka aiheutuvat tulotaulukon momentille 6 3 0 otetuista EFTA-valtioiden rahoitusosuuksista ja jotka ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan e–g alakohdan mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, otetaan vastaavansuuruisiksi määrärahoiksi ja toteutetaan osana tämän pääluokan menotaulukon tämän osan liitettä ”Euroopan talousalue”, joka on yleisen talousarvion erottamaton osa.

Osa määrärahasta on tarkoitettu käytettäväksi sellaisten yhteisten lähestymistapojen edistämiseen, joiden avulla voidaan vastata keskeisiin maailmanlaajuisiin haasteisiin, jotka liittyvät esimerkiksi TVT-strategiaan, jonka on paitsi kilpailtava nopeasti kehittyvien TVT-markkinoiden kanssa (esimerkiksi Aasiassa) myös luotava globaalia TVT-politiikkaa varten standardeja, joissa otetaan huomioon eurooppalaiset arvot, yhdistämällä resursseja ja helpottamalla parhaiden käytäntöjen vaihtoa TVT-alan tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin viemiseksi eteenpäin. Toimilla pyritään tehostamaan kansainvälisen yhteisön toimia, ja ne täydentävät nykyisiä mekanismeja ja toimivia yhteistyösuhteita. Määräraha käytetään Euroopan maiden ja kolmansien maiden välisten innovatiivisten hankkeiden rahoittamiseen. Nämä hankkeet ulottuvat pidemmälle kuin mitä yksittäinen maa voisi toteuttaa, ja siitä on hyötyä sekä unionille että sen kumppaneille, kun ne valmistautuvat ottamaan johtavan roolin tulevien TVT-standardien laadinnassa. Komissio varmistaa toimintaa toteuttaessaan tuen tasaisen jakautumisen. Se auttaa maailmanlaajuisia toimijoita sitoutumaan tutkimusyhteistyöhön, jolla edistetään TVT-alan innovointia.

Oikeusperusta

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1906/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013) (EUVL L 391, 30.12.2006, s. 1).

Neuvoston päätös 2006/971/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö” (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86).

OSASTO 10 — SUORA TUTKIMUSTOIMINTA

Numerotiedot

| Osasto Luku | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 10 01 | Suoran tutkimustoiminnan toimintalohkon hallintomenot | 1 | 350 080 000 | 350 080 000 | | | 350 080 000 | 350 080 000 |
| 10 02 | Suoraan rahoitettavan tutkimuksen toimintamäärärahat – Seitsemäs puiteohjelma (2007–2013) – EU | 1 | 33 089 156 | 30 721 154 | | | 33 089 156 | 30 721 154 |
| 10 03 | Suoraan rahoitettavan tutkimuksen toimintamäärärahat – Seitsemäs puiteohjelma (2007–2011) ja (2012–2013) – Euratom | 1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 04 | Aikaisempien puiteohjelmien ja muiden toimien loppuun saattaminen | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 10 05 | Edellisiltä vuosilta peräisin olevat rasitteet, jotka johtuvat yhteisen tutkimuskeskuksen Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti ydinalalla toteuttamista toimista | 1 | 30 900 000 | 29 204 688 | | | 30 900 000 | 29 204 688 |
| | Osasto 10 — Yhteensä | | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |

Osasto Luku

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

10 01

Suoran tutkimustoiminnan toimintalohkon hallintomenot

1

350 080 000

350 080 000

350 080 000

350 080 000

10 02

Suoraan rahoitettavan tutkimuksen toimintamäärärahat – Seitsemäs puiteohjelma (2007–2013) – EU

1

33 089 156

30 721 154

33 089 156

30 721 154

10 03

Suoraan rahoitettavan tutkimuksen toimintamäärärahat – Seitsemäs puiteohjelma (2007–2011) ja (2012–2013) – Euratom

1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 04

Aikaisempien puiteohjelmien ja muiden toimien loppuun saattaminen

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

10 05

Edellisiltä vuosilta peräisin olevat rasitteet, jotka johtuvat yhteisen tutkimuskeskuksen Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti ydinalalla toteuttamista toimista

1

30 900 000

29 204 688

30 900 000

29 204 688

Osasto 10 — Yhteensä

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

Selvitysosa

Tätä selvitysosaa sovelletaan kaikkiin suoran tutkimustoiminnan toimintalohkoon kuuluviin budjettikohtiin paitsi lukuun 10 05.

Määrärahat kattavat toimintamenojen ja henkilöstösääntöjen alaisesta henkilöstöstä aiheutuvien menojen lisäksi muut henkilöstömenot, urakkasopimuksiin liittyvät menot, infrastruktuurimenot, tiedotukseen ja julkaisuihin liittyvät menot sekä muut hallinnolliset menot, jotka aiheutuvat teknologisesta tutkimus- ja kehittämistoiminnasta, kartoittava tutkimus mukaan luettuna.

Tulotaulukon alamomenteille 6 2 2 4 ja 6 2 2 5 otetut tulot voidaan ottaa lisämäärärahoiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan mukaisesti.

Sekalaiset tulot voidaan ottaa lisämäärärahoiksi. Ne otetaan käyttötarkoituksen mukaan lukuun 10 02, 10 03 tai 10 04 tai momentille 10 01 05.

Unionin ohjelmiin osallistuvien ehdokasmaiden ja tapauksen mukaan myös Länsi-Balkanin mahdollisten ehdokasmaiden rahoitusosuudesta saatavat tulot otetaan tulotaulukon alamomentille 6 0 3 1, ja ne voidaan ottaa lisämäärärahoiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan e–g alakohdan mukaisesti.

Kolmannet maat tai kolmansien maiden organisaatiot voivat osallistua tiettyihin Euroopan tason yhteistyöhankkeisiin tieteellisen ja teknisen tutkimuksen alalla. Tästä aiheutuva mahdollinen maksuosuus otetaan tulotaulukon alamomentille 6 0 1 3, ja se voidaan ottaa lisämäärärahoiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan mukaisesti.

Määrärahat otetaan momenteille 10 02 02 ja 10 03 02.

Tämän osaston määrärahat kattavat yhteisen tutkimuskeskuksen varainhoidosta ja hallinnosta vastaavissa yksiköissä työskentelevän henkilöstön ja yksiköiden tarvitseman tuen kustannukset (noin 15 prosenttia kustannuksista).

LUKU 10 03 — SUORAAN RAHOITETTAVAN TUTKIMUKSEN TOIMINTAMÄÄRÄRAHAT – SEITSEMÄS PUITEOHJELMA (2007–2011) JA (2012–2013) – EURATOM

Numerotiedot

| Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 10 03 | Suoraan rahoitettavan tutkimuksen toimintamäärärahat – Seitsemäs puiteohjelma (2007–2011) ja (2012–2013) – Euratom | | | | | | | |
| 10 03 01 | Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinalaan liittyvä toiminta | 1.1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 03 02 | Kolmansilta osapuolilta (jotka eivät kuulu Euroopan talousalueeseen) peräisin olevat määrärahat tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Luku 10 03 — Yhteensä | | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Osasto Luku Momentti Alamomentti

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

10 03

Suoraan rahoitettavan tutkimuksen toimintamäärärahat – Seitsemäs puiteohjelma (2007–2011) ja (2012–2013) – Euratom

10 03 01

Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinalaan liittyvä toiminta

1.1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 03 02

Kolmansilta osapuolilta (jotka eivät kuulu Euroopan talousalueeseen) peräisin olevat määrärahat tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Luku 10 03 — Yhteensä

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Momentti 10 03 01 — Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinalaan liittyvä toiminta

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Selvitysosa

Määräraha on tarkoitettu kattamaan tieteellinen ja tekninen tukitoiminta ja tutkimustoiminta, jota yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa ydinalaa koskevan erityisohjelmansa mukaisesti seuraavilla aihealueilla:

| — | ydinjätehuolto, ympäristövaikutukset sekä käytöstäpoistoa koskeva perustietämys ja tutkimus, |
| --- | --- |

—

ydinjätehuolto, ympäristövaikutukset sekä käytöstäpoistoa koskeva perustietämys ja tutkimus,

| — | ydinturvallisuus, |
| --- | --- |

—

ydinturvallisuus,

| — | ydinvalvonta. |
| --- | --- |

—

ydinvalvonta.

Määräraha kattaa toiminnan, joka on tarpeen niiden ydinmateriaalivalvontaan liittyvien velvoitteiden noudattamiseksi, jotka johtuvat Euratomin perustamissopimuksen II osaston 7 luvusta, ydinsulkusopimuksesta sekä Kansainvälistä atomienergiajärjestöä (IAEA) koskevasta komission tukiohjelmasta.

Määräraha kattaa kyseisen tutkimus- ja tukitoiminnan erityismenot (kaikenlaiset hankinnat ja sopimukset). Tähän sisältyvät kyseisistä hankkeista suoraan aiheutuvat tutkimusinfrastruktuurimenot.

Määräraha kattaa myös sellaiset tälle momentille kuuluvaa toimintaa koskevaan, yhteisen tutkimuskeskuksen tehtäväksi annettuun tutkimustoimintaan liittyvät menot, jotka aiheutuvat tutkimuskeskuksen osallistumisesta kilpailulliselta pohjalta epäsuoriin toimiin.

Tulotaulukon alamomentille 6 2 2 6 otetut tulot voidaan ottaa lisämäärärahoiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan ja 183 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti.

Oikeusperusta

Neuvoston päätös 2006/970/Euratom, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 60).

Neuvoston päätös 2006/977/Euratom, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteuttamasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännen ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2007–2011) täytäntöön panemiseksi (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 434).

Neuvoston asetus (Euratom) N:o 1908/2006, annettu 19 päivänä joulukuuta 2006, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2011) (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 1).

Neuvoston päätös 2012/93/Euratom, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013) (EUVL L 47, 18.2.2012, s. 25).

Neuvoston asetus (Euratom) N:o 139/2012, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelman epäsuoriin toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2012–2013) (EUVL L 47, 18.2.2012, s. 1).

Neuvoston päätös 2012/95/Euratom, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteuttamasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöön panemiseksi (EUVL L 47, 18.2.2012, s. 40).

OSASTO 13 — ALUEPOLITIIKKA

Numerotiedot

| Osasto Luku | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 13 01 | Aluepolitiikan toimintalohkon hallintomenot | | 88 792 579 | 88 792 579 | | | 88 792 579 | 88 792 579 |
| 13 03 | Euroopan aluekehitysrahasto ja muut aluetukitoimet | 1 | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 | | | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 |
| 13 04 | Koheesiorahasto | 1 | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 | | | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 |
| 13 05 | Rakennepoliittiset liittymistukitoimet | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |
| 13 06 | Solidaarisuusrahasto | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| | Osasto 13 — Yhteensä | | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |

Osasto Luku

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

13 01

Aluepolitiikan toimintalohkon hallintomenot

88 792 579

88 792 579

88 792 579

88 792 579

13 03

Euroopan aluekehitysrahasto ja muut aluetukitoimet

1

30 639 878 699

31 410 089 436

30 639 878 699

31 410 089 436

13 04

Koheesiorahasto

1

12 499 800 000

11 414 497 449

12 499 800 000

11 414 497 449

13 05

Rakennepoliittiset liittymistukitoimet

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

13 06

Solidaarisuusrahasto

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Osasto 13 — Yhteensä

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

LUKU 13 05 — RAKENNEPOLIITTISET LIITTYMISTUKITOIMET

Numerotiedot

| Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 13 05 | Rakennepoliittiset liittymistukitoimet | | | | | | | |
| 13 05 01 | Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) – Aikaisempien hankkeiden loppuun saattaminen (2000–2006) | | | | | | | |
| 13 05 01 01 | Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) – Muiden aikaisempien hankkeiden loppuun saattaminen (2000–2006) | 4 | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 01 02 | Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline – Liittymistuen loppuun saattaminen kahdeksan ehdokasmaan osalta | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Momentti 13 05 01 — Yhteensä | | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 02 | Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA) – Aluekehityksen osa-alue | 4 | 462 000 000 | 172 734 477 | | | 462 000 000 | 172 734 477 |
| 13 05 03 | Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA) – Rajat ylittävän yhteistyön osa-alue | | | | | | | |
| 13 05 03 01 | Rajat ylittävä yhteistyö – Rahoitusosuus alaotsakkeesta 1 b | 1.2 | 51 491 401 | 50 000 000 | | | 51 491 401 | 50 000 000 |
| 13 05 03 02 | Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden rajat ylittävä yhteistyö ja näiden maiden osallistuminen rakennerahastojen alaan kuuluviin valtioiden ja alueiden välisiin ohjelmiin – Rahoitusosuus otsakkeesta 4 | 4 | 36 279 051 | 34 675 735 | | | 36 279 051 | 34 675 735 |
| | Momentti 13 05 03 — Yhteensä | | 87 770 452 | 84 675 735 | | | 87 770 452 | 84 675 735 |
| | Luku 13 05 — Yhteensä | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |

Osasto Luku Momentti Alamomentti

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

13 05

Rakennepoliittiset liittymistukitoimet

13 05 01

Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) – Aikaisempien hankkeiden loppuun saattaminen (2000–2006)

13 05 01 01

Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) – Muiden aikaisempien hankkeiden loppuun saattaminen (2000–2006)

4

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 01 02

Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline – Liittymistuen loppuun saattaminen kahdeksan ehdokasmaan osalta

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Momentti 13 05 01 — Yhteensä

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 02

Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA) – Aluekehityksen osa-alue

4

462 000 000

172 734 477

462 000 000

172 734 477

13 05 03

Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA) – Rajat ylittävän yhteistyön osa-alue

13 05 03 01

Rajat ylittävä yhteistyö – Rahoitusosuus alaotsakkeesta 1 b

1.2

51 491 401

50 000 000

51 491 401

50 000 000

13 05 03 02

Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden rajat ylittävä yhteistyö ja näiden maiden osallistuminen rakennerahastojen alaan kuuluviin valtioiden ja alueiden välisiin ohjelmiin – Rahoitusosuus otsakkeesta 4

4

36 279 051

34 675 735

36 279 051

34 675 735

Momentti 13 05 03 — Yhteensä

87 770 452

84 675 735

87 770 452

84 675 735

Luku 13 05 — Yhteensä

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

Momentti 13 05 01 — Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) – Aikaisempien hankkeiden loppuun saattaminen (2000–2006)

Selvitysosa

Liittymistä edeltävän rakennepolitiikan välineestä (ISPA) myönnettävän tuen tarkoituksena oli auttaa Keski- ja Itä-Euroopan maita niiden liittymisessä unioniin. ISPA:n avulla pyrittiin auttamaan edunsaajamaita noudattamaan unionin säännöstöä ympäristön ja liikenteen aloilla.

Alamomentti 13 05 01 01 — Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) – Muiden aikaisempien hankkeiden loppuun saattaminen (2000–2006)

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

Selvitysosa

Määräraha on tarkoitettu kattamaan ISPA:n tukitoimenpiteet sekä niiden toteuttamiseen Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaissa tarvittava muu kuin komission toimittama tekninen apu.

Alamomentilta ei rahoiteta yhdenkään edunsaajan hallintomenoja.

Oikeusperusta

Neuvoston asetus (EY) N:o 1266/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strategiaa annettavan tuen yhteensovittamisesta (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 68).

Neuvoston asetus (EY) N:o 1267/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, liittymistä edeltävästä rakennepolitiikan välineestä (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 73).

Neuvoston asetus (EY) N:o 2257/2004, annettu 20 päivänä joulukuuta 2004, asetusten (ETY) N:o 3906/89, (EY) N:o 1267/1999, (EY) N:o 1268/1999 ja (EY) N:o 2666/2000 muuttamisesta Kroatian ehdokasaseman ottamiseksi huomioon (EUVL L 389, 30.12.2004, s. 1).

LUKU 13 06 — SOLIDAARISUUSRAHASTO

Numerotiedot

| Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 13 06 | Solidaarisuusrahasto | | | | | | | |
| 13 06 01 | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto – Jäsenvaltiot | 3.2 | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| 13 06 02 | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto – Valtiot, joiden kanssa liittymisneuvottelut on aloitettu | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Luku 13 06 — Yhteensä | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Osasto Luku Momentti Alamomentti

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

13 06

Solidaarisuusrahasto

13 06 01

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto – Jäsenvaltiot

3.2

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

13 06 02

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto – Valtiot, joiden kanssa liittymisneuvottelut on aloitettu

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Luku 13 06 — Yhteensä

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Momentti 13 06 01 — Euroopan unionin solidaarisuusrahasto – Jäsenvaltiot

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Selvitysosa

Momentti on tarkoitettu määrärahoille, jotka otetaan käyttöön Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta, jos jäsenvaltioissa tapahtuu suurkatastrofeja. Apua olisi annettava lähinnä luonnonkatastrofien yhteydessä, mutta sitä voidaan antaa asianomaisille jäsenvaltioille tilanteen kiireellisyyden perusteella edellyttäen, että myönnetyn taloudellisen avun käytölle asetetaan määräaika ja että apua saavien maiden olisi perusteltava, miten ne käyttävät saamansa avun. Saatu apu, joka korvataan myöhemmin kolmansilta osapuolilta esimerkiksi aiheuttamisperiaatteen mukaisesti saatavilla maksuilla tai jota vahinkojen lopullinen arviointi huomioon ottaen on saatu liikaa, olisi perittävä takaisin.

Määrärahojen kohdentamisesta päätetään lisätalousarviossa, jonka yksinomaisena tarkoituksena on Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto.

Oikeusperusta

Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3).

Viiteasiakirjat/-säädökset

Komission 6 päivänä huhtikuuta 2005 esittämä ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta (COM(2005)0108).

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen 17 päivänä toukokuuta 2006 tehty toimielinten sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta (EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1).

OSASTO 15 — KOULUTUS JA KULTTUURI

Numerotiedot

| Osasto Luku | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 15 01 | Koulutuksen ja kulttuurin toimintalohkon hallintomenot | | 123 603 923 | 123 603 923 | | | 123 603 923 | 123 603 923 |
| 15 02 | Elinikäinen oppiminen, mukaan lukien monikielisyys | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 | | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 |
| 15 04 | Kulttuuriin ja audiovisuaalialaan liittyvän yhteistyön kehittäminen Euroopassa | | 175 715 000 | 159 896 411 | | | 175 715 000 | 159 896 411 |
| 15 05 | Nuoriso- ja urheilualan yhteistyön edistäminen | 3 | 149 539 000 | 130 166 227 | | | 149 539 000 | 130 166 227 |
| 15 07 | Ihmiset – Tutkijoiden liikkuvuutta koskeva ohjelma | 1 | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |
| | Osasto 15 — Yhteensä | | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |

Osasto Luku

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

15 01

Koulutuksen ja kulttuurin toimintalohkon hallintomenot

123 603 923

123 603 923

123 603 923

123 603 923

15 02

Elinikäinen oppiminen, mukaan lukien monikielisyys

1 417 215 664

1 379 114 216

1 417 215 664

1 379 114 216

15 04

Kulttuuriin ja audiovisuaalialaan liittyvän yhteistyön kehittäminen Euroopassa

175 715 000

159 896 411

175 715 000

159 896 411

15 05

Nuoriso- ja urheilualan yhteistyön edistäminen

3

149 539 000

130 166 227

149 539 000

130 166 227

15 07

Ihmiset – Tutkijoiden liikkuvuutta koskeva ohjelma

1

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

Osasto 15 — Yhteensä

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

LUKU 15 07 — IHMISET – TUTKIJOIDEN LIIKKUVUUTTA KOSKEVA OHJELMA

Numerotiedot

| Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimike | RHK | Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 15 07 | Ihmiset – Tutkijoiden liikkuvuutta koskeva ohjelma | | | | | | | |
| 15 07 77 | Ihmiset | 1.1 | 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |
| 15 07 78 | Kolmansilta osapuolilta (jotka eivät kuulu Euroopan talousalueeseen) peräisin olevat määrärahat tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 15 07 79 | Pilottihanke – Osaamiskumppanuudet | 1.1 | p.m. | 499 900 | | | p.m. | 499 900 |
| | Luku 15 07 — Yhteensä | | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |

Osasto Luku Momentti Alamomentti

Nimike

RHK

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

15 07

Ihmiset – Tutkijoiden liikkuvuutta koskeva ohjelma

15 07 77

Ihmiset

1.1

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

15 07 78

Kolmansilta osapuolilta (jotka eivät kuulu Euroopan talousalueeseen) peräisin olevat määrärahat tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

15 07 79

Pilottihanke – Osaamiskumppanuudet

1.1

p.m.

499 900

p.m.

499 900

Luku 15 07 — Yhteensä

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

Momentti 15 07 77 — Ihmiset

Numerotiedot

| Talousarvio 2013 | lisätalousarvioesitys nro: 9/2013 | Uusi määrä |
| --- | --- | --- |
| Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut | Maksusitoumukset | Maksut |
| 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |

Talousarvio 2013

lisätalousarvioesitys nro: 9/2013

Uusi määrä

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

Maksusitoumukset

Maksut

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

Selvitysosa

Euroopasta on tehtävä houkuttelevampi tutkijoille, jotta voidaan lisätä sen valmiuksia ja suorituskykyä tutkimuksessa ja teknologian kehittämisessä ja samalla lujittaa ja kehittää edelleen eurooppalaista tutkimusaluetta. Kilpailun lisääntyessä maailmanlaajuisesti Euroopassa on kehitettävä avoimia ja kilpailuun perustuvia tutkijoiden työmarkkinoita, jotka tarjoavat monipuolisia ja houkuttelevia uranäkymiä.

”Ihmiset”-erityisohjelmasta (joka pannaan täytäntöön Marie Curie -toimien, tutkijailtojen ja EURAXESS-toimien avulla) myönnettävä tuki edistää tutkijoiden kansainvälistä, tieteidenvälistä ja alojen välistä liikkuvuutta eurooppalaisen innovoinnin keskeisinä toimijoina. Marie Curie -toimilla tehostetaan myös koulutuksen, tutkimuksen ja eri maiden yritysten välistä yhteistyötä tutkijoiden koulutuksessa ja urakehityksessä, jotta he voivat laajentaa taitojaan ja valmistautua tulevaisuuden työpaikkoihin. Marie Curie -toimilla vahvistetaan koulutuksen ja yritysten tiiviimpää kumppanuutta, jotta voidaan lisätä tietämyksen siirtoa ja tehostaa teollisuuden tarpeisiin soveltuvaa tohtorinkoulutusta. Edistämällä tutkijoiden eurooppalaisen peruskirjan ja säännöstön mukaisia työoloja voidaan osaltaan lisätä tutkijanuran houkuttelevuutta Euroopassa.

Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan sekä pöytäkirjan N:o 32 mukaiset EFTA-valtioiden rahoitusosuudet lisätään momentille otettuihin määrärahoihin. Kyseiset tiedoksi esitetyt määrät, jotka aiheutuvat tulotaulukon momentille 6 3 0 otetuista EFTA-valtioiden rahoitusosuuksista ja jotka ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan e–g alakohdan mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, otetaan vastaavansuuruisiksi määrärahoiksi ja toteutetaan osana tämän pääluokan menotaulukon tämän osan liitettä ”Euroopan talousalue”, joka on yleisen talousarvion erottamaton osa.

Määräraha on tarkoitettu myös kattamaan menot, jotka vastaavat tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen osallistuvilta (Euroopan talousalueen ulkopuolisilta) kolmansilta osapuolilta tai mailta peräisin olevista tuloista saatavia määrärahoja.

Tulotaulukon alamomenteille 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 mahdollisesti otetut tulot voidaan ottaa määrärahoiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan mukaisesti.

Oikeusperusta

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1906/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013) (EUVL L 391, 30.12.2006, s. 1).

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).

Neuvoston päätös 2006/973/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Ihmiset” (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 272).

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/203 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/203

---

P7_TA(2013)0475

EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto – kuivuus ja metsäpalot Romaniassa ja tulvat Saksassa, Itävallassa ja Tšekissä

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 26 kohdan mukaisesti (kuivuus ja metsäpalot Romaniassa ja tulvat Saksassa, Itävallassa ja Tšekissä) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

(2016/C 436/30)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0692 – C7-0343/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0692 – C7-0343/2013),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 26 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 26 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (2),

| — | ottaa huomioon solidaarisuusrahastosta 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon solidaarisuusrahastosta 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0369/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0369/2013),

| 1. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen;

| 2. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä 2014/95/EU.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/204

---

P7_TA(2013)0476

Joustovälineen varojen käyttöön ottaminen EU:n yleisen talousarvion 2013 täydentämiseksi, jotta voidaan lisätä Euroopan sosiaalirahastosta Ranskalle, Italialle ja Espanjalle myönnettävää rahoitusta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi joustovälineen varojen käyttöön ottamisesta (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

(2016/C 436/31)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2013 (1),

| — | ottaa huomioon komission 25. heinäkuuta 2013 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 7/2013 (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 25. heinäkuuta 2013 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 7/2013 (COM(2013)0557),

| — | ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) ja erityisesti sen 27 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) ja erityisesti sen 27 kohdan,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0559 – C7-0235/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0559 – C7-0235/2013),

| — | ottaa huomioon neuvoston 7. lokakuuta 2013 vahvistaman kannan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 7. lokakuuta 2013 vahvistaman kannan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0370/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0370/2013),

| A. | katsoo, että kun kaikki mahdollisuudet määrärahojen uudelleen kohdentamiseen otsakkeen 1 b sisällä on tutkittu, näyttää siltä, että joustovälineestä on tarpeen ottaa käyttöön varoja, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että kun kaikki mahdollisuudet määrärahojen uudelleen kohdentamiseen otsakkeen 1 b sisällä on tutkittu, näyttää siltä, että joustovälineestä on tarpeen ottaa käyttöön varoja,

| B. | ottaa huomioon, että komissio on ehdottanut, että joustovälineestä otetaan käyttöön 134 049 037 euron määrä, jolla täydennetään Euroopan unionin varainhoitovuoden 2013 yleiseen talousarvioon otettua rahoitusta ylittämällä otsakkeen 1 b enimmäismäärä ja joka käytetään Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) Ranskalle, Italialle ja Espanjalle vuodeksi 2013 myönnettävän rahoituksen lisäämiseen yhteensä 150 miljoonalla eurolla, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komissio on ehdottanut, että joustovälineestä otetaan käyttöön 134 049 037 euron määrä, jolla täydennetään Euroopan unionin varainhoitovuoden 2013 yleiseen talousarvioon otettua rahoitusta ylittämällä otsakkeen 1 b enimmäismäärä ja joka käytetään Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) Ranskalle, Italialle ja Espanjalle vuodeksi 2013 myönnettävän rahoituksen lisäämiseen yhteensä 150 miljoonalla eurolla,

| 1. | panee merkille komission ehdotuksen, että otsakkeen 1 b enimmäismäärä varainhoitovuodeksi 2013 ylitetään 134 049 037 eurolla, joka käytetään Euroopan sosiaalirahastosta Ranskalle, Italialle ja Espanjalle vuodeksi 2013 myönnettävän rahoituksen lisäämiseen yhteensä 150 miljoonalla eurolla, ja että nämä varat otetaan käyttöön joustovälineestä; |
| --- | --- |

1.

panee merkille komission ehdotuksen, että otsakkeen 1 b enimmäismäärä varainhoitovuodeksi 2013 ylitetään 134 049 037 eurolla, joka käytetään Euroopan sosiaalirahastosta Ranskalle, Italialle ja Espanjalle vuodeksi 2013 myönnettävän rahoituksen lisäämiseen yhteensä 150 miljoonalla eurolla, ja että nämä varat otetaan käyttöön joustovälineestä;

| 2. | hyväksyy sen, että joustovälineestä otetaan käyttöön maksusitoumusmäärärahoina enintään 134 049 037 euron määrä näiden otsakkeeseen 1 b kuuluvien lisämäärärahojen rahoittamiseksi; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy sen, että joustovälineestä otetaan käyttöön maksusitoumusmäärärahoina enintään 134 049 037 euron määrä näiden otsakkeeseen 1 b kuuluvien lisämäärärahojen rahoittamiseksi;

| 3. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

3.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen;

| 4. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 66, 8.3.2013.

(2)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

joustovälineen varojen käyttöön ottamisesta

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä 2014/94/EU.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/206

---

P7_TA(2013)0477

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/32)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0814), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0814),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 172 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0464/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 172 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0464/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 11. syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 11. syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, budjettivaliokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A7-0321/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, budjettivaliokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A7-0321/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen julkilausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen julkilausuman;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 179.

---

P7_TC1-COD(2011)0392

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 876/2002 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1285/2013.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission

yhteinen julkilausuma

TOIMIELINTEN VÄLISESTÄ GALILEO-PANEELISTA

| 1. | Eurooppalaisten GNSS-ohjelmien tärkeyden, ainutlaatuisuuden ja monimutkaisuuden huomioon ottaen ja koska unioni on ohjelmista johtuvien järjestelmien omistaja ja ohjelmat rahoitetaan vuosina 2014–2020 kokonaisuudessaan unionin talousarviosta, Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan komissio pitävät kyseisten kolmen toimielimen läheistä yhteistyötä tarpeellisena. |
| --- | --- |

1.

Eurooppalaisten GNSS-ohjelmien tärkeyden, ainutlaatuisuuden ja monimutkaisuuden huomioon ottaen ja koska unioni on ohjelmista johtuvien järjestelmien omistaja ja ohjelmat rahoitetaan vuosina 2014–2020 kokonaisuudessaan unionin talousarviosta, Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan komissio pitävät kyseisten kolmen toimielimen läheistä yhteistyötä tarpeellisena.

| 2. | Toimielinten välisen Galileo-paneelin päämääränä on auttaa kutakin toimielintä täyttämään velvoitteensa. Tätä varten perustetaan toimielinten välinen Galileo-paneeli, jonka tehtävänä on seurata tiiviisti






  a) | edistymistä eurooppalaisten GNSS-ohjelmien toteuttamisessa erityisesti ESAn suhteen, etenkin hankinta- ja urakkasopimusten täytäntöönpanon osalta; |
| --- | --- | --- |

2.

Toimielinten välisen Galileo-paneelin päämääränä on auttaa kutakin toimielintä täyttämään velvoitteensa. Tätä varten perustetaan toimielinten välinen Galileo-paneeli, jonka tehtävänä on seurata tiiviisti

a)

edistymistä eurooppalaisten GNSS-ohjelmien toteuttamisessa erityisesti ESAn suhteen, etenkin hankinta- ja urakkasopimusten täytäntöönpanon osalta;

| b) | kolmansien maiden kanssa tehtäviä kansainvälisiä sopimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan säännösten soveltamista; |
| --- | --- |

b)

kolmansien maiden kanssa tehtäviä kansainvälisiä sopimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan säännösten soveltamista;

| c) | satelliittinavigointimarkkinoiden valmistelua; |
| --- | --- |

c)

satelliittinavigointimarkkinoiden valmistelua;

| d) | hallinnointijärjestelyjen tehokkuutta; sekä |
| --- | --- |

d)

hallinnointijärjestelyjen tehokkuutta; sekä

| e) | työohjelman vuosittaista tarkistamista. |
| --- | --- |

e)

työohjelman vuosittaista tarkistamista.

| 3. | Voimassa olevien sääntöjen mukaisesti toimielinten välinen Galileo-paneeli noudattaa pidättyvyyttä erityisesti tiettyjen tietojen kaupallisen luottamuksellisuuden ja arkaluontoisuuden huomioon ottaen. |
| --- | --- |

3.

Voimassa olevien sääntöjen mukaisesti toimielinten välinen Galileo-paneeli noudattaa pidättyvyyttä erityisesti tiettyjen tietojen kaupallisen luottamuksellisuuden ja arkaluontoisuuden huomioon ottaen.

| 4. | Komissio ottaa huomioon toimielinten välisen Galileo-paneelin esittämät näkemykset. |
| --- | --- |

4.

Komissio ottaa huomioon toimielinten välisen Galileo-paneelin esittämät näkemykset.

| 5. | Toimielinten välinen Galileo-paneeli koostuu seitsemästä edustajasta, joista






  — | kolme on neuvostosta |
| --- | --- | --- |

5.

Toimielinten välinen Galileo-paneeli koostuu seitsemästä edustajasta, joista

—

kolme on neuvostosta

| — | kolme on Euroopan parlamentista |
| --- | --- |

—

kolme on Euroopan parlamentista

| — | yksi on komissiosta.
  Se kokoontuu säännöllisesti (periaatteessa neljä kertaa vuodessa). |
| --- | --- |

—

yksi on komissiosta.

Se kokoontuu säännöllisesti (periaatteessa neljä kertaa vuodessa).

| 6. | Toimielinten välisen Galileo-paneelin toiminta ei vaikuta jo vakiintuneisiin vastuualueisiin tai toimielinten välisiin suhteisiin. |
| --- | --- |

6.

Toimielinten välisen Galileo-paneelin toiminta ei vaikuta jo vakiintuneisiin vastuualueisiin tai toimielinten välisiin suhteisiin.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/208

---

P7_TA(2013)0478

Makrotaloudellisen rahoitusavun myöntäminen Jordanialle ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Jordanian hašemiittiselle kuningaskunnalle (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/33)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0242), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0242),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 212 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 212 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0119/2013),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 29. lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 29. lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A7-0335/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A7-0335/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

P7_TC1-COD(2013)0128

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2013/EU antamiseksi makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Jordanian hašemiittiselle kuningaskunnalle

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä N:o 1351/2013/EU.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/209

---

P7_TA(2013)0479

Huumausaineiden lähtöaineita koskeva EU:n ja Venäjän välinen sopimus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi huumausaineiden lähtöaineita koskevan Euroopan unionin ja Venäjän federaation välisen sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

(Hyväksyntä)

(2016/C 436/34)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12221/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12221/2013),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Venäjän federaation väliseksi sopimukseksi huumausaineiden lähtöaineista (08178/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Venäjän federaation väliseksi sopimukseksi huumausaineiden lähtöaineista (08178/2013),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0308/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0308/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0342/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0342/2013),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Venäjän federaation hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Venäjän federaation hallituksille ja parlamenteille.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/210

---

P7_TA(2013)0480

Kolmannet valtiot ja organisaatiot, joiden kanssa Europol tekee sopimuksia *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi päätöksen 2009/935/YOS muuttamisesta siltä osin kuin on kyse niiden kolmansien valtioiden ja organisaatioiden luettelosta, joiden kanssa Europol tekee sopimuksia (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

(Kuuleminen)

(2016/C 436/35)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (16229/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (16229/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta 6. huhtikuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/371/YOS (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 1 kohdan a alakohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta 6. huhtikuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/371/YOS (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 1 kohdan a alakohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0011/2013),

| — | ottaa huomioon täytäntöönpanosääntöjen hyväksymisestä, jotka koskevat Europolin suhteita kumppaneihin, henkilötietojen ja turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihto mukaan lukien, 30. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/934/YOS (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon täytäntöönpanosääntöjen hyväksymisestä, jotka koskevat Europolin suhteita kumppaneihin, henkilötietojen ja turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihto mukaan lukien, 30. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/934/YOS (2),

| — | ottaa huomioon luettelon määrittämiseksi kolmansista valtioista ja organisaatioista, joiden kanssa Europol tekee sopimuksia, 30. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/935/YOS (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luettelon määrittämiseksi kolmansista valtioista ja organisaatioista, joiden kanssa Europol tekee sopimuksia, 30. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/935/YOS (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0351/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0351/2013),

| 1. | hylkää esityksen neuvoston päätökseksi; |
| --- | --- |

1.

hylkää esityksen neuvoston päätökseksi;

| 2. | kehottaa neuvostoa olemaan hyväksymättä päätöstä, koska komissio on äskettäin antanut ehdotuksen uudeksi Europolia koskevaksi asetukseksi (27. maaliskuuta 2013 annettu komission ehdotus asetukseksi Euroopan unionin lainvalvontayhteistyö- ja koulutusvirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS ja 2005/681/YOS kumoamisesta (COM(2013)0173)), jolla muutetaan säännöksiä ja menettelyä sopimusten tekemiseksi kolmansien valtioiden ja organisaatioiden kanssa; katsoo, että näin ollen mitään muutoksia ei pitäisi tehdä päätöksen 2009/371/YOS täytäntöönpanotoimenpiteisiin; |
| --- | --- |

2.

kehottaa neuvostoa olemaan hyväksymättä päätöstä, koska komissio on äskettäin antanut ehdotuksen uudeksi Europolia koskevaksi asetukseksi (27. maaliskuuta 2013 annettu komission ehdotus asetukseksi Euroopan unionin lainvalvontayhteistyö- ja koulutusvirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS ja 2005/681/YOS kumoamisesta (COM(2013)0173)), jolla muutetaan säännöksiä ja menettelyä sopimusten tekemiseksi kolmansien valtioiden ja organisaatioiden kanssa; katsoo, että näin ollen mitään muutoksia ei pitäisi tehdä päätöksen 2009/371/YOS täytäntöönpanotoimenpiteisiin;

| 3. | kehottaa Europolin johtajaa ja hallintoneuvostoa siinä tapauksessa, että esitys neuvoston päätökseksi hyväksytään, pidättymään operatiivisia sopimuksia koskevien neuvottelujen aloittamisesta minkään esityksessä luetellun maan kanssa, koska tietosuojan taso ei ole eräissä neuvoston päätösesityksessä luetelluissa maissa riittävä ja koska henkilötietojen suojaa koskevan perusoikeuden noudattamista ei kyetä varmistamaan; korostaa, että aina kun henkilötietoja vaihdetaan kolmansien valtioiden tai kansainvälisten organisaatioiden kanssa, on annettava tiukat turvatakeet yksityisyyden ja perusoikeuksien suojasta; |
| --- | --- |

3.

kehottaa Europolin johtajaa ja hallintoneuvostoa siinä tapauksessa, että esitys neuvoston päätökseksi hyväksytään, pidättymään operatiivisia sopimuksia koskevien neuvottelujen aloittamisesta minkään esityksessä luetellun maan kanssa, koska tietosuojan taso ei ole eräissä neuvoston päätösesityksessä luetelluissa maissa riittävä ja koska henkilötietojen suojaa koskevan perusoikeuden noudattamista ei kyetä varmistamaan; korostaa, että aina kun henkilötietoja vaihdetaan kolmansien valtioiden tai kansainvälisten organisaatioiden kanssa, on annettava tiukat turvatakeet yksityisyyden ja perusoikeuksien suojasta;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle, komissiolle ja Europolille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle, komissiolle ja Europolille.

---

(1)  EUVL L 121, 15.5.2009, s. 37.

(2)  EUVL L 325, 11.12.2009, s. 6.

(3)  EUVL L 325, 11.12.2009, s. 12.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/211

---

P7_TA(2013)0481

Eurooppalaiseen tutkimusinfrastruktuurikonsortioon sovellettava oikeudellinen kehys *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi eurooppalaiseen tutkimusinfrastruktuurikonsortioon (ERIC) sovellettavasta yhteisön oikeudellisesta kehyksestä annetun asetuksen (EY) N:o 723/2009 muuttamisesta (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

(Kuuleminen)

(2016/C 436/36)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2012)0682), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2012)0682),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 ja 188 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0421/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 ja 188 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0421/2012),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan ja 46 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan ja 46 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A7-0331/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A7-0331/2013),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/212

---

P7_TA(2013)0482

Eurooppalaisia rahastoja koskevat yhteiset säännökset ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteiseen strategiakehykseen kuuluvia Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/37)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0615) ja muutetut ehdotukset (COM(2012)0496, COM(2013)0146 ja COM(2013)0246), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0615) ja muutetut ehdotukset (COM(2012)0496, COM(2013)0146 ja COM(2013)0246),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 177 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0107/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 177 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0107/2013),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Italian edustajainhuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan (N:o 2) mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan säädösesitys ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Italian edustajainhuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan (N:o 2) mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan säädösesitys ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012, 12. joulukuuta 2012 ja 22. toukokuuta 2013 antamat lausunnot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012, 12. joulukuuta 2012 ja 22. toukokuuta 2013 antamat lausunnot (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 3. toukokuuta 2012 ja 29. marraskuuta 2012 antamat lausunnot (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 3. toukokuuta 2012 ja 29. marraskuuta 2012 antamat lausunnot (2),

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 15. joulukuuta 2011, 13. joulukuuta 2012 ja 18. heinäkuuta 2013 antamat lausunnot (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 15. joulukuuta 2011, 13. joulukuuta 2012 ja 18. heinäkuuta 2013 antamat lausunnot (3),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 18. marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 18. marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, talous- ja raha-asioiden valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan, kalatalousvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0274/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, talous- ja raha-asioiden valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan, kalatalousvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0274/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevat yhteiset lausumat; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevat yhteiset lausumat;

| 3. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat neuvoston ja komission lausumat; |
| --- | --- |

3.

panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat neuvoston ja komission lausumat;

| 4. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

4.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 191, 29.6.2012, s. 30, EUVL C 44, 15.2.2013, s. 76 ja EUVL C 271, 19.9.2013, s. 101.

(2)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 58 ja EUVL C 17, 19.1.2013, s. 56..

(3)  EUVL C 47, 17.2.2012, s. 1, EUVL C 13, 16.1.2013, s. 1 ja EUVL C 267, 17.9.2013, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0276

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1303/2013.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausuma määrärahojen uudelleen käyttöön ottamiseen liittyvästä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 tarkistamisesta

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat siitä, että varainhoitoasetuksen tarkistamiseen, jolla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukautetaan vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen, sisällytetään säännöksiä, jotka ovat tarpeen suoritusvarauksen osoittamiseen liittyvien järjestelyjen soveltamiseen ja jotka koskevat Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin sovellettavia yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 39 artiklassa (pk-yrityksiä koskeva aloite) tarkoitettujen rahoitusvälineiden täytäntöönpanoa seuraavien määrärahojen uudelleen käyttöön ottamisen osalta:

| i. | määrärahat, jotka oli sidottu suoritusvaraukseen liittyviin ohjelmiin ja jotka oli vapautettava, koska kyseisille ohjelmille asetettujen ensisijaisten tavoitteiden välitavoitteita ei ollut saavutettu, ja |
| --- | --- |

i.

määrärahat, jotka oli sidottu suoritusvaraukseen liittyviin ohjelmiin ja jotka oli vapautettava, koska kyseisille ohjelmille asetettujen ensisijaisten tavoitteiden välitavoitteita ei ollut saavutettu, ja

| ii. | määrärahat, jotka oli sidottu 39 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin erityisiin ohjelmiin ja jotka oli vapautettava, koska jäsenvaltion osallistuminen rahoitusvälineeseen oli päättynyt. |
| --- | --- |

ii.

määrärahat, jotka oli sidottu 39 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin erityisiin ohjelmiin ja jotka oli vapautettava, koska jäsenvaltion osallistuminen rahoitusvälineeseen oli päättynyt.

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausuma 1 artiklasta

Mikäli yhteisiin sääntöihin on perusteltua hyväksyä lisää poikkeuksia Euroopan meri- ja kalatalousrahaston ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston erityispiirteiden huomioon ottamiseksi, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sitoutuvat hyväksymään kyseiset poikkeukset käynnistämällä asianmukaista huolellisuutta noudattaen prosessin, jolla tarvittavat muutokset Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin sovellettavia yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen pannaan täytäntöön.

Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen lausuma 5 artiklan 3 kohdan mahdollisen taannehtivan soveltamisen pois sulkemisesta

Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat siitä, että

| — | Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin sovellettavia yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 14 artiklan 2 kohdan, 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 26 artiklan 2 kohdan soveltamisen osalta jäsenvaltioiden toteuttamiin toimiin, joilla 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kumppanit otetaan mukaan kumppanuussopimuksen ja 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen ohjelmien valmistelemiseen, sisällytetään kaikki jäsenvaltioiden käytännön tasolla toteuttamat toimet riippumatta niiden ajankohdasta sekä toimet, joita ne ovat toteuttaneet ennen kyseisen asetuksen voimaantuloa ja sen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksytyn Euroopan käytännesääntöjä koskevan delegoidun säädöksen voimaantuloa jäsenvaltion ohjelmasuunnittelumenettelyn valmisteluvaiheessa, edellyttäen että kyseisessä asetuksessa asetetut kumppanuusperiaatetta koskevat tavoitteet saavutetaan; jäsenvaltiot tekevät tässä yhteydessä kansallisen ja alueellisen toimivaltansa mukaisesti päätöksen sekä ehdotetun kumppanuussopimuksen että ehdotettujen ohjelmaluonnosten sisällöstä kyseisen asetuksen asiaankuuluvien säännösten ja rahastokohtaisten sääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

—

Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin sovellettavia yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 14 artiklan 2 kohdan, 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 26 artiklan 2 kohdan soveltamisen osalta jäsenvaltioiden toteuttamiin toimiin, joilla 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kumppanit otetaan mukaan kumppanuussopimuksen ja 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen ohjelmien valmistelemiseen, sisällytetään kaikki jäsenvaltioiden käytännön tasolla toteuttamat toimet riippumatta niiden ajankohdasta sekä toimet, joita ne ovat toteuttaneet ennen kyseisen asetuksen voimaantuloa ja sen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksytyn Euroopan käytännesääntöjä koskevan delegoidun säädöksen voimaantuloa jäsenvaltion ohjelmasuunnittelumenettelyn valmisteluvaiheessa, edellyttäen että kyseisessä asetuksessa asetetut kumppanuusperiaatetta koskevat tavoitteet saavutetaan; jäsenvaltiot tekevät tässä yhteydessä kansallisen ja alueellisen toimivaltansa mukaisesti päätöksen sekä ehdotetun kumppanuussopimuksen että ehdotettujen ohjelmaluonnosten sisällöstä kyseisen asetuksen asiaankuuluvien säännösten ja rahastokohtaisten sääntöjen mukaisesti;

| — | asetuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksytyllä Euroopan käytännesääntöjä koskevalla delegoidulla säädöksellä ei ole missään olosuhteissa eikä suoraan tai välillisesti taannehtivaa vaikutusta, etenkään kun on kyse kumppanuussopimuksien ja ohjelmien hyväksymismenettelystä, sillä EU:n lainsäädäntövallan käyttäjät eivät pyri siirtämään komissiolle toimivaltaa, jonka nojalla se voisi torjua kumppanuussopimuksen ja ohjelmien hyväksymisen yksinomaan sillä perusteella, että 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttyjä Euroopan käytännesääntöjä ei ole noudatettu; |
| --- | --- |

—

asetuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksytyllä Euroopan käytännesääntöjä koskevalla delegoidulla säädöksellä ei ole missään olosuhteissa eikä suoraan tai välillisesti taannehtivaa vaikutusta, etenkään kun on kyse kumppanuussopimuksien ja ohjelmien hyväksymismenettelystä, sillä EU:n lainsäädäntövallan käyttäjät eivät pyri siirtämään komissiolle toimivaltaa, jonka nojalla se voisi torjua kumppanuussopimuksen ja ohjelmien hyväksymisen yksinomaan sillä perusteella, että 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttyjä Euroopan käytännesääntöjä ei ole noudatettu;

| — | Euroopan parlamentti ja neuvosto kehottavat komissiota asettamaan 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttävää delegoitua säädöstä koskevan luonnoksen niiden saataville mahdollisimman pian ja viimeistään silloin, kun neuvostossa on päästy poliittiseen sopimukseen Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin sovellettavia yhteisiä säännöksiä koskevasta asetuksesta tai kun kyseistä asetusta koskevasta mietintöluonnoksesta äänestetään Euroopan parlamentin täysistunnossa sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentti ja neuvosto kehottavat komissiota asettamaan 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttävää delegoitua säädöstä koskevan luonnoksen niiden saataville mahdollisimman pian ja viimeistään silloin, kun neuvostossa on päästy poliittiseen sopimukseen Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin sovellettavia yhteisiä säännöksiä koskevasta asetuksesta tai kun kyseistä asetusta koskevasta mietintöluonnoksesta äänestetään Euroopan parlamentin täysistunnossa sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.

Neuvoston ja komission yhteinen lausuma 145 artiklan 7 kohdasta

Neuvosto ja komissio vahvistavat, että tarkasteltaessa hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkaassa toiminnassa ilmenneiden vakavien puutteiden arviointia yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 145 artiklan 7 kohdan mukaisesti viittaus käsitteeseen ”sovellettava lainsäädäntö” sisältää tällaista lainsäädäntöä koskevia tulkintoja, joita ovat tehneet Euroopan unionin tuomioistuin, Euroopan unionin yleinen tuomioistuin tai komissio (mukaan lukien komission tulkintaan liittyvät huomautukset) ja joita on sovellettu silloin, kun asianomainen hallinnollinen vahvistuslausuma, vuotuiset tarkastuskertomukset ja tarkastuslausunnot on toimitettu komissiolle.

Euroopan parlamentin lausuma 5 artiklan soveltamisesta

’Euroopan parlamentti paneee merkille puheenjohtajavaltion 19 päivänä joulukuuta 2012 antamat tiedot, jotka on annettu sellaisten pysyvien edustajien komiteassa käytyjen neuvottelujen, joissa jäsenvaltiot ilmaisivat aikomuksensa ottaa ohjelmatyön valmisteluvaiheessa mahdollisuuksien mukaan huomioon Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin sovellettavia yhteisiä säännöksiä koskevassa asetusehdotuksessa, sellaisena kuin se oli näiden tietojen antamisen hetkellä, vahvistetut strategista ohjelmatyökokonaisuutta koskevat periaatteet, 5 artiklassa määritetyn kumppanuusperiaatteen henki ja sisältö mukaan lukien.

Komission lausuma 22 artiklasta

| 1. | Komissio katsoo, että tuloskehyksen päätarkoituksena on edistää ohjelmien täytäntöönpanoa käytännössä, jotta suunnitellut tulokset saavutetaan, ja että 6 ja 7 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä olisi sovellettava tuota tarkoitusta silmällä pitäen. |
| --- | --- |

1.

Komissio katsoo, että tuloskehyksen päätarkoituksena on edistää ohjelmien täytäntöönpanoa käytännössä, jotta suunnitellut tulokset saavutetaan, ja että 6 ja 7 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä olisi sovellettava tuota tarkoitusta silmällä pitäen.

| 2. | Jos komissio on keskeyttänyt 6 kohdan nojalla prioriteetin välimaksut kokonaan tai osittain, jäsenvaltio voi edelleen toimittaa kyseiseen prioriteettiin liittyviä maksupyyntöjä, jotta se välttäisi ohjelmaa koskevan sitoumuksen vapauttamisen 86 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Jos komissio on keskeyttänyt 6 kohdan nojalla prioriteetin välimaksut kokonaan tai osittain, jäsenvaltio voi edelleen toimittaa kyseiseen prioriteettiin liittyviä maksupyyntöjä, jotta se välttäisi ohjelmaa koskevan sitoumuksen vapauttamisen 86 artiklan mukaisesti.

| 3. | Komissio vahvistaa soveltavansa 22 artiklan 7 kohdan säännöksiä niin, ettei alisuoriutuminen prioriteetin määrärahojen käyttämistä koskevien tavoitteiden saavuttamisessa aiheuta varojen kaksinkertaista menettämistä. Jos osa ohjelman sitoumuksista on vapautettu yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 86–88 artiklan mukaisesti ja prioriteetin määrärahat ovat sen vuoksi vähentyneet, tai jos ohjelmakauden lopussa prioriteetille myönnettyä määrää ei ole kokonaisuudessaan käytetty, tuloskehyksessä asetettuja vastaavia tavoitteita mukautetaan samassa suhteessa 22 artiklan 7 kohdan soveltamiseksi. |
| --- | --- |

3.

Komissio vahvistaa soveltavansa 22 artiklan 7 kohdan säännöksiä niin, ettei alisuoriutuminen prioriteetin määrärahojen käyttämistä koskevien tavoitteiden saavuttamisessa aiheuta varojen kaksinkertaista menettämistä. Jos osa ohjelman sitoumuksista on vapautettu yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 86–88 artiklan mukaisesti ja prioriteetin määrärahat ovat sen vuoksi vähentyneet, tai jos ohjelmakauden lopussa prioriteetille myönnettyä määrää ei ole kokonaisuudessaan käytetty, tuloskehyksessä asetettuja vastaavia tavoitteita mukautetaan samassa suhteessa 22 artiklan 7 kohdan soveltamiseksi.

Komission lausuma indikaattoreita koskevasta puheenjohtajavaltion välitysehdotuksesta

Komissio vahvistaa, että se viimeistelee kolmen kuukauden kuluessa asetusten antamisesta ohjeasiakirjansa, jotka koskevat Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston, koheesiorahaston ja Euroopan alueellisen yhteistyön yhteisiä indikaattoreita kuullen asianomaisia arviointiverkostoja, kansalliset arviointiasiantuntijat mukaan luettuina. Näissä ohjeasiakirjoissa määritellään jokainen yhteinen indikaattori sekä esitetään yhteisiä indikaattoreita koskevien tietojen keruu- ja raportointimenetelmät.

Komission lausuma kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien muuttamisesta 23 artiklan soveltamisen yhteydessä

Rajoittamatta 23 artiklan 4 ja 5 kohdan säännösten soveltamista komissio katsoo voivansa esittää huomautuksia jäsenvaltioiden 23 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittämiin ehdotuksiin, jotka koskevat kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien muuttamista, erityisesti silloin, kun kyseiset ehdotukset eivät ole yhdenmukaisia jäsenvaltioiden aiemmin 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti antamien vastausten kanssa, ja joka tapauksessa 16 ja 30 artiklan perusteella. Se katsoo, että kumppanuussopimukseen ja siihen liittyviin ohjelmiin tehtävien muutosten vahvistamista koskevan päätöksen hyväksymiselle 23 artiklan 5 kohdassa asetetun kolmen kuukauden määräajan laskeminen alkaa muutosehdotusten 4 kohdan mukaisesta jättämishetkestä, edellyttäen, että ehdotuksissa on otettu asianmukaisesti huomioon komission mahdollisesti esittämät huomautukset.

Komission lausuma lainsäädäntövallan käyttäjien saavuttaman suoritusvarausta ja ennakkomaksutasoja koskevan yhteisymmärryksen vaikutuksista maksumäärärahojen enimmäismääriin

Komissio katsoo, että maksumäärärahoihin vuosina 2014–2020 mahdollisesti tarvittavat lisäykset, jotka johtuvat suoritusvaraukseen ja ennakkomaksuihin tehdyistä muutoksista, jäävät vähäisiksi.

Seuraukset lienevät hallittavissa monivuotista rahoituskehystä koskevaa asetusta noudattaen.

Maksumäärärahojen kokonaismäärän vuotuista vaihtelua, mainituista muutoksista johtuva vaihtelu mukaan lukien, hallitaan maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran sekä monivuotista rahoituskehystä koskevaan asetusluonnokseen sisällytettyjen erityisvälineiden avulla.

Komissio seuraa tilannetta tiiviisti ja esittää siitä arvionsa välitarkastelun yhteydessä.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/216

---

P7_TA(2013)0483

Euroopan sosiaalirahasto ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/38)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0607/2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0607/2),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 164 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0327/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 164 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0327/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. helmikuuta 2012 (1) ja 22. toukokuuta 2013 (2) antamat lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. helmikuuta 2012 (1) ja 22. toukokuuta 2013 (2) antamat lausunnot,

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 3. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 3. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (3),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 14. marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 14. marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0250/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0250/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 143, 22.5.2012, s. 82.

(2)  EUVL C 271, 19.9.2013, s. 101.

(3)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 127.

---

P7_TC1-COD(2011)0268

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1304/2013.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/217

---

P7_TA(2013)0484

Euroopan aluekehitysrahasto ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoite ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/39)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0614),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 178 ja 349 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0328/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 178 ja 349 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0328/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 3. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 3. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 18. marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 18. marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A7-0268/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A7-0268/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman;

| 3. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman; |
| --- | --- |

3.

panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman;

| 4. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

4.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 191, 29.6.2012, s. 44.

(2)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 114.

---

P7_TC1-COD(2011)0275

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1301/2013.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen julkilausuma EAKR-asetuksen 6 artiklan, Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan asetuksen 15 artiklan ja koheesiorahastoasetuksen 4 artiklan soveltamisesta

Euroopan parlamentti ja neuvosto panevat merkille komission unionin lainsäätäjille antaman vakuutuksen siitä, että EAKR-asetuksen, Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan asetuksen ja koheesiorahastoasetuksen liitteeseen sisällytettävät yhteiset tuotosindikaattorit perustuvat pitkäaikaiseen valmisteluprosessiin, johon osallistui komission ja jäsenvaltioiden arvioinnista vastaavia asiantuntijoita, ja että niiden odotetaan periaatteessa pysyvän muuttumattomina.

Komission lausuma

Komissio tukee Euroopan parlamentin ilmaisemaa tavoitetta valtiontukimenettelyjen yksinkertaistamisesta sellaisen toimintatuen osalta, jota myönnetään syrjäisimmille alueille sijoittautuneille yrityksille ja joka on tarkoitettu korvaamaan kyseisillä alueilla niiden erityisestä taloudellisesta ja sosiaalisesta tilanteesta aiheutuvia lisäkustannuksia.

Komission yksiköiden hiljattain julkistaman tulevaa yleistä ryhmäpoikkeusasetusta koskevan ehdotuksen (1) perusteella toimintatukea, jonka tarkoituksena on korvata tiettyjä näille alueille sijoittautuneille tuensaajille aiheutuvia lisäkustannuksia (2), voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana kyseisessä asetuksessa säädetyin edellytyksin, ja se voitaisiin siten vapauttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta ilmoittamisesta. Komissio katsoo, että tämän perusteella voidaan saada aikaan toivottu yksinkertaistaminen, ja ottaa huomioon kaikki jäsenvaltioilta saatavat huomiot käynnissä olevassa kuulemismenettelyssä asetuksen hyväksymiseksi vuonna 2014.

---

(1)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_gber/index_en.html.

(2)  Syrjäisimmillä alueilla tuotettujen tuotteiden kuljetuskustannukset ja muut ylimääräiset tuotanto- ja toimintakustannukset kuin kuljetuskustannukset.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/219

---

P7_TA(2013)0485

Euroopan aluekehitysrahasto ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoite ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi erityissäännöksistä Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen tukemiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/40)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0611),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 178 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0326/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 178 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0326/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 19. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 19. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 18. marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 18. marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A7-0280/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A7-0280/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 191, 29.6.2012, s. 49.

(2)  EUVL C 277, 13.9.2012, s. 96.

---

P7_TC1-COD(2011)0273

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1299/2013.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen lausuma Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen 6 artiklan, Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan asetuksen 15 artiklan ja koheesiorahastosta annetun asetuksen 4 artiklan soveltamisesta

Euroopan parlamentti ja neuvosto panevat merkille komission unionin lainsäätäjille antaman vakuutuksen siitä, että EAKR-asetuksen, Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan asetuksen ja koheesiorahastoasetuksen liitteeseen sisällytettävät yhteiset tuotosindikaattorit perustuvat pitkäaikaiseen valmisteluprosessiin, johon osallistui komission ja jäsenvaltioiden arvioinnista vastaavia asiantuntijoita, ja että niiden odotetaan periaatteessa pysyvän muuttumattomina.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/221 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/221

---

P7_TA(2013)0486

Koheesiorahasto ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi koheesiorahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 kumoamisesta (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/41)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0612), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0612),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 177 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0325/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 177 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0325/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 3. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 3. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 18. marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 18. marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A7-0270/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A7-0270/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 191, 29.6.2012, s. 38.

(2)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0274

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o ...2013 antamiseksi koheesiorahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1300/2013.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen julkilausuma EAKR-asetuksen 6 artiklan, Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan asetuksen 15 artiklan ja koheesiorahastoasetuksen 4 artiklan soveltamisesta

Euroopan parlamentti ja neuvosto panevat merkille komission unionin lainsäätäjille antaman vakuutuksen siitä, että EAKR-asetuksen, Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan asetuksen ja koheesiorahastoasetuksen liitteeseen sisällytettävät yhteiset tuotosindikaattorit perustuvat pitkäaikaiseen valmisteluprosessiin, johon osallistui komission ja jäsenvaltioiden arvioinnista vastaavia asiantuntijoita, ja että niiden odotetaan periaatteessa pysyvän muuttumattomina.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/223

---

P7_TA(2013)0487

Eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) 5 päivänä heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1082/2006 muuttamisesta yhtymien perustamisen ja toteuttamisen selkeyttämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/42)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0610/2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0610/2),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 175 artiklan 3 kohdan, 209 artiklan 1 kohdan ja 212 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0324/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 175 artiklan 3 kohdan, 209 artiklan 1 kohdan ja 212 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0324/2011),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 175 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 175 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 15. helmikuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 15. helmikuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 19. syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 19. syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A7-0309/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A7-0309/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevat Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteiset julistukset; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevat Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteiset julistukset;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 191, 29.6.2012, s. 53.

(2)  EUVL C 113, 18.4.2012, s. 22.

---

P7_TC1-COD(2011)0272

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen (EY) N:o 1082/2006 muuttamisesta tällaisten yhtymien perustamisen ja toiminnan selkeyttämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1302/2013.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus tietoisuuden lisäämisestä sekä eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymää koskevan asetuksen 4 ja 4 a artiklasta

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat toteuttavansa koordinoidumpia toimia tietoisuuden lisäämiseksi toimielimissä ja jäsenvaltioissa, jotta lisätään näkyvyyttä, joka koskee mahdollisuutta käyttää EAYY:itä vaihtoehtoisena välineenä alueellisen yhteistyön alalla unionin kaikilla politiikan aloilla.

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio kehottavat jäsenvaltioita erityisesti toteuttamaan asianmukaisia koordinointi- ja tiedotustoimia kansallisten viranomaisten kesken ja eri jäsenvaltioiden viranomaisten välillä, jotta varmistetaan uusien EAYY:iden selkeät, tehokkaat ja avoimet hyväksymismenettelyt asetetussa määräajassa.

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymää koskevan asetuksen 1 artiklan 9 kohdasta

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat, että kun jäsenvaltiot soveltavat asetuksen (EU) N:o 1082/2006, sellaisena kuin se on muutettuna, 9 artiklan 2 kohdan i alakohtaa, ne pyrkivät sopimusluonnoksessa ehdotettuja EAYY:n henkilöstön jäseniin sovellettavia sääntöjä arvioidessaan tarkastelemaan erilaisia saatavilla olevia työsuhdevaihtoehtoja, joita EAYY voi valita yksityis- tai julkisoikeuden nojalla.

Jos EAYY:n henkilöstön jäsenten työsopimukset ovat yksityisoikeuden alaisia, jäsenvaltiot ottavat huomioon myös asiaankuuluvan unionin lainsäädännön, kuten sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista (Rooma I) 17 päivänä kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 593/2008, sekä EAYY:ssä edustettuina olevien muiden jäsenvaltioiden asiaan liittyvän oikeuskäytännön.

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat myös, että kun EAYY:n henkilöstön jäsenten työsopimukset ovat julkisoikeuden alaisia, sovelletaan sen jäsenvaltion kansallisen julkisoikeuden sääntöjä, jossa kyseinen EAYY:n elin sijaitsee. Jäsenvaltion, jossa EAYY on rekisteröity, kansallisen julkisoikeuden sääntöjä voidaan kuitenkin soveltaa EAYY:n henkilöstön jäseniin, joita nämä säännöt ovat koskeneet ennen tulemista EAYY:n henkilöstön jäseneksi.

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus alueiden komitean roolista EAYY-foorumin yhteydessä

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio panevat merkille alueiden komitean EAYY-fooruminsa yhteydessä tekemän arvokkaan työn ja kannustavat alueiden komiteaa seuraamaan olemassa olevien ja perusteilla olevien EAYY:iden toimintaa, järjestämään parhaiden toimintatapojen vaihtoa ja yksilöimään yhteisiä haasteita.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/225 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/225

---

P7_TA(2013)0488

Julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapaino ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/43)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0614),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 157 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0382/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 157 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0382/2012),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Tšekin tasavallan edustajainhuoneen, Alankomaiden parlamentin ylähuoneen, Alankomaiden parlamentin alahuoneen, Puolan parlamentin alahuoneen, Puolan senaatin, Ruotsin valtiopäivien, Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuoneen ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuoneen Euroopan parlamentin puhemiehelle toimittamat perustellut lausunnot siitä, onko säädösesitys toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tšekin tasavallan edustajainhuoneen, Alankomaiden parlamentin ylähuoneen, Alankomaiden parlamentin alahuoneen, Puolan parlamentin alahuoneen, Puolan senaatin, Ruotsin valtiopäivien, Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuoneen ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuoneen Euroopan parlamentin puhemiehelle toimittamat perustellut lausunnot siitä, onko säädösesitys toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,

| — | ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan mukaisen oikeudellisten asioiden valiokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan yhteisen käsittelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan mukaisen oikeudellisten asioiden valiokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan yhteisen käsittelyn,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot (A7-0340/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot (A7-0340/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

P7_TC1-COD(2012)0299

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Naisten ja miesten tasa-arvo on yksi unionin perusarvoista ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan keskeisistä tavoitteista. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan mukaisesti unioni pyrkii poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään tasa-arvoa kaikessa toiminnassaan. Mainitun sopimuksen 157 artiklan 3 kohta on oikeusperusta unionin toimenpiteille, joilla varmistetaan miesten ja naisten tasa-arvoisten mahdollisuuksien ja tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltaminen työtä ja ammattia koskevissa kysymyksissä. |
| --- | --- |

(1)

Naisten ja miesten tasa-arvo on yksi unionin perusarvoista ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan keskeisistä tavoitteista. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan mukaisesti unioni pyrkii poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään tasa-arvoa kaikessa toiminnassaan. Mainitun sopimuksen 157 artiklan 3 kohta on oikeusperusta unionin toimenpiteille, joilla varmistetaan miesten ja naisten tasa-arvoisten mahdollisuuksien ja tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltaminen työtä ja ammattia koskevissa kysymyksissä.

| (2) | Mahdollisuus erityisetuja tarjoaviin toimenpiteisiin ja sen merkitys todellisen naisten ja miesten tasa-arvon saavuttamiselle käytännössä tunnustetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 157 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 23 artiklassa, jossa määrätään, että naisten ja miesten tasa-arvo on varmistettava kaikilla aloilla ja että tasa-arvon periaate ei estä pitämästä voimassa tai toteuttamasta toimenpiteitä, jotka tarjoavat erityisetuja aliedustettuna olevalle sukupuolelle. |
| --- | --- |

(2)

Mahdollisuus erityisetuja tarjoaviin toimenpiteisiin ja sen merkitys todellisen naisten ja miesten tasa-arvon saavuttamiselle käytännössä tunnustetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 157 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 23 artiklassa, jossa määrätään, että naisten ja miesten tasa-arvo on varmistettava kaikilla aloilla ja että tasa-arvon periaate ei estä pitämästä voimassa tai toteuttamasta toimenpiteitä, jotka tarjoavat erityisetuja aliedustettuna olevalle sukupuolelle.

| (2 a) | Sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen työelämässä edellyttää, että sovelletaan molempien sukupuolten tasapainoiseen edustukseen perustuvaa päätöksentekomallia asianomaisen yrityksen kaikilla tasoilla ja että on myös toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että poistetaan sukupuolten palkkaerot, jotka myötävaikuttavat merkittävästi köyhyyden naisistumiseen. [tark. 1] |
| --- | --- |

(2 a)

Sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen työelämässä edellyttää, että sovelletaan molempien sukupuolten tasapainoiseen edustukseen perustuvaa päätöksentekomallia asianomaisen yrityksen kaikilla tasoilla ja että on myös toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että poistetaan sukupuolten palkkaerot, jotka myötävaikuttavat merkittävästi köyhyyden naisistumiseen. [tark. 1]

| (3) | Neuvoston suosituksessa 84/635/ETY (3) suositeltiin, että jäsenvaltiot toteuttavat toimia varmistaakseen, että erityisetuja tarjoaviin toimiin kuuluu mahdollisuuksien mukaan toimia, jotka vaikuttavat naisten aktiiviseen osallistumiseen päätöksentekoelimiin. Neuvoston suosituksessa 96/694/EY (4) suositeltiin, että jäsenvaltiot kannustaisivat yksityissektoria vahvistamaan naisten osallistumista kaikilla päätöksenteon tasoilla erityisesti ottamalla käyttöön tasa-arvosuunnitelmia ja positiivisia toimia koskevia ohjelmia tai tällaisten suunnitelmien ja ohjelmien puitteissa. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston suosituksessa 84/635/ETY (3) suositeltiin, että jäsenvaltiot toteuttavat toimia varmistaakseen, että erityisetuja tarjoaviin toimiin kuuluu mahdollisuuksien mukaan toimia, jotka vaikuttavat naisten aktiiviseen osallistumiseen päätöksentekoelimiin. Neuvoston suosituksessa 96/694/EY (4) suositeltiin, että jäsenvaltiot kannustaisivat yksityissektoria vahvistamaan naisten osallistumista kaikilla päätöksenteon tasoilla erityisesti ottamalla käyttöön tasa-arvosuunnitelmia ja positiivisia toimia koskevia ohjelmia tai tällaisten suunnitelmien ja ohjelmien puitteissa.

| (4) | Komissio on esittänyt viime vuosina useita selontekoja (5), jotka koskevat sukupuolijakaumaa talouselämän päätöksenteossa. Komissio on kannustanut julkisesti noteerattuja yhtiöitä unionissa lisäämään naisten

  aliedustettua sukupuolta olevien henkilöiden
  määrää johtokunnissaan itsesääntelyllisin toimenpitein ja tekemään asiaa koskevia konkreettisia, vapaaehtoisia sitoumuksia (6). Komissio korosti 5 päivänä maaliskuuta 2010 annetussa naisten peruskirjassa (7), että naisilla ei edelleenkään ole täyttä mahdollisuutta vallan ja päätöksenteon jakamiseen politiikassa ja talouselämässä, ja vahvisti sitoutumisensa valtansa käyttämiseen naisten ja miesten edustuksen tasapuolistamiseksi johtotehtävissä. Komissio määritteli naisten ja miesten tasa-arvostrategiassa vuosiksi 2010–2015 (8) sukupuolijakauman tasapainottamisen yhdeksi ensisijaisista tehtävistään. [tark. 2] |
| --- | --- |

(4)

Komissio on esittänyt viime vuosina useita selontekoja (5), jotka koskevat sukupuolijakaumaa talouselämän päätöksenteossa. Komissio on kannustanut julkisesti noteerattuja yhtiöitä unionissa lisäämään naisten

  aliedustettua sukupuolta olevien henkilöiden
  määrää johtokunnissaan itsesääntelyllisin toimenpitein ja tekemään asiaa koskevia konkreettisia, vapaaehtoisia sitoumuksia (6). Komissio korosti 5 päivänä maaliskuuta 2010 annetussa naisten peruskirjassa (7), että naisilla ei edelleenkään ole täyttä mahdollisuutta vallan ja päätöksenteon jakamiseen politiikassa ja talouselämässä, ja vahvisti sitoutumisensa valtansa käyttämiseen naisten ja miesten edustuksen tasapuolistamiseksi johtotehtävissä. Komissio määritteli naisten ja miesten tasa-arvostrategiassa vuosiksi 2010–2015 (8) sukupuolijakauman tasapainottamisen yhdeksi ensisijaisista tehtävistään. [tark. 2]

| (5) | Neuvosto totesi 7 päivänä maaliskuuta 2011 hyväksytyssä Euroopan tasa-arvosopimuksessa vuosiksi 2011–2020, että sukupuolten tasa-arvon

  tasa-arvoa
  edistävät politiikat ovat välttämättömiä talouskasvulle, vauraudelle ja kilpailukyvylle ja vahvisti sitoutumisensa miesten ja naisten työllisyyden ja sosiaaliturvan erojen poistamiseen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi etenkin kolmella sukupuolten tasa-arvon kannalta hyvin tärkeällä alalla, jotka ovat työllisyys, koulutus ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen, ja kehotti toimiin, joilla edistetään naisten ja miesten tasapuolista osallistumista kaikentasoiseen päätöksentekoon kaikilla aloilla, jotta kaikki kyvyt
  , tietämys ja ideat
  hyödynnetään täysimääräisesti
  ja lisätään näin inhimillisten voimavarojen moninaisuutta ja parannetaan liiketoimintamahdollisuuksia
  . [tark. 3] |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto totesi 7 päivänä maaliskuuta 2011 hyväksytyssä Euroopan tasa-arvosopimuksessa vuosiksi 2011–2020, että sukupuolten tasa-arvon

  tasa-arvoa
  edistävät politiikat ovat välttämättömiä talouskasvulle, vauraudelle ja kilpailukyvylle ja vahvisti sitoutumisensa miesten ja naisten työllisyyden ja sosiaaliturvan erojen poistamiseen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi etenkin kolmella sukupuolten tasa-arvon kannalta hyvin tärkeällä alalla, jotka ovat työllisyys, koulutus ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen, ja kehotti toimiin, joilla edistetään naisten ja miesten tasapuolista osallistumista kaikentasoiseen päätöksentekoon kaikilla aloilla, jotta kaikki kyvyt
  , tietämys ja ideat
  hyödynnetään täysimääräisesti
  ja lisätään näin inhimillisten voimavarojen moninaisuutta ja parannetaan liiketoimintamahdollisuuksia
  . [tark. 3]

| (6) | Euroopan parlamentti kehotti naisista ja yritysjohtajuudesta 6 päivänä heinäkuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa (9) yrityksiä saavuttamaan naisten osuutta johtoelinten jäsenistä koskevan 30 prosentin rajan vuoteen 2015 mennessä ja 40 prosentin rajan vuoteen 2020 mennessä. Se kehotti komissiota
  , siinä tapauksessa että jäsenvaltioiden toteuttamat toimet olisivat riittämättömiä,
  ehdottamaan vuoteen 2012 mennessä lainsäädäntöä, muun muassa

  mukaan lukien
  kiintiöitä, mikäli yritysten ja jäsenvaltioiden toteuttamat toimet olisivat riittämättömiä

  siten, että lainsäädäntö otettaisiin käyttöön tilapäisesti ja se toimisi muutoksen ja sellaisten nopeiden uudistusten liikkeellepanevana voimana, joilla pyrittäisiin poistamaan taloudellisessa päätöksenteossa yhä ilmenevät sukupuolten väliset erot ja stereotypiat
  . Euroopan parlamentti toisti lainsäädännön antamista koskevan pyyntönsä 13 päivänä maaliskuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2011 (10). [tark. 4] |
| --- | --- |

(6)

Euroopan parlamentti kehotti naisista ja yritysjohtajuudesta 6 päivänä heinäkuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa (9) yrityksiä saavuttamaan naisten osuutta johtoelinten jäsenistä koskevan 30 prosentin rajan vuoteen 2015 mennessä ja 40 prosentin rajan vuoteen 2020 mennessä. Se kehotti komissiota
  , siinä tapauksessa että jäsenvaltioiden toteuttamat toimet olisivat riittämättömiä,
  ehdottamaan vuoteen 2012 mennessä lainsäädäntöä, muun muassa

  mukaan lukien
  kiintiöitä, mikäli yritysten ja jäsenvaltioiden toteuttamat toimet olisivat riittämättömiä

  siten, että lainsäädäntö otettaisiin käyttöön tilapäisesti ja se toimisi muutoksen ja sellaisten nopeiden uudistusten liikkeellepanevana voimana, joilla pyrittäisiin poistamaan taloudellisessa päätöksenteossa yhä ilmenevät sukupuolten väliset erot ja stereotypiat
  . Euroopan parlamentti toisti lainsäädännön antamista koskevan pyyntönsä 13 päivänä maaliskuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2011 (10). [tark. 4]

| (6 a) | Unionin toimielinten, elinten ja laitosten kuten Euroopan keskuspankin olisi näytettävä esimerkkiä sukupuolten tasa-arvon osalta päätöksenteossa muun muassa asettamalla tasapainoista sukupuolijakaumaa koskevia tavoitteita kaikilla tasoilla. Olisi pantava viipymättä täytäntöön tiukkoja sääntöjä, jotka koskevat sisäistä ja ulkoista rekrytointia kaikkiin unionin toimielimiin, elimiin ja laitoksiin, ja seurattava sääntöjen noudattamista. Ylimmän johdon rekrytointiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Kunkin unionin toimielimen, elimen ja laitoksen olisi julkaistava vuotuinen kertomus, josta käy ilmi, mitä toimia ne ovat toteuttaneet tämän saavuttamiseksi. [tark. 5] |
| --- | --- |

(6 a)

Unionin toimielinten, elinten ja laitosten kuten Euroopan keskuspankin olisi näytettävä esimerkkiä sukupuolten tasa-arvon osalta päätöksenteossa muun muassa asettamalla tasapainoista sukupuolijakaumaa koskevia tavoitteita kaikilla tasoilla. Olisi pantava viipymättä täytäntöön tiukkoja sääntöjä, jotka koskevat sisäistä ja ulkoista rekrytointia kaikkiin unionin toimielimiin, elimiin ja laitoksiin, ja seurattava sääntöjen noudattamista. Ylimmän johdon rekrytointiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Kunkin unionin toimielimen, elimen ja laitoksen olisi julkaistava vuotuinen kertomus, josta käy ilmi, mitä toimia ne ovat toteuttaneet tämän saavuttamiseksi. [tark. 5]

| (7) | Henkilöresurssien tehokas käyttö on tärkein talouden kilpailukykyä
  , kehitystä ja kasvua
  määrittävä seikka ja ratkaisevaa unionin väestökehitykseen liittyvissä haasteissa, menestyksekkäässä kilpailussa globalisoituneessa taloudessa ja suhteellisen edun hankkimisessa muihin maihin verrattuna. Korkeasti koulutettujen ja pätevien naisten joukko kasvaa jatkuvasti, mitä osoittaa sekin, että 60 prosenttia yliopistotutkinnon suorittaneista on naisia. Tämän joukon jatkuva hyödyntämättä jättäminen nimitettäessä henkilöitätalouselämän

  yritysten johto- ja
  päätöksentekotehtäviin merkitsisi, että ammattitaitoiset henkilöresurssit jäävät hyödyntämättä täysimääräisesti. [tark. 6] |
| --- | --- |

(7)

Henkilöresurssien tehokas käyttö on tärkein talouden kilpailukykyä
  , kehitystä ja kasvua
  määrittävä seikka ja ratkaisevaa unionin väestökehitykseen liittyvissä haasteissa, menestyksekkäässä kilpailussa globalisoituneessa taloudessa ja suhteellisen edun hankkimisessa muihin maihin verrattuna. Korkeasti koulutettujen ja pätevien naisten joukko kasvaa jatkuvasti, mitä osoittaa sekin, että 60 prosenttia yliopistotutkinnon suorittaneista on naisia. Tämän joukon jatkuva hyödyntämättä jättäminen nimitettäessä henkilöitätalouselämän

  yritysten johto- ja
  päätöksentekotehtäviin merkitsisi, että ammattitaitoiset henkilöresurssit jäävät hyödyntämättä täysimääräisesti. [tark. 6]

| (7 a) | Yhtiöiden ja yritysten olisi harkittava sellaisen uraputken luomista johtokuntaan ja johtotehtäviin soveltuville naisille, jolla kannustetaan, tuetaan ja kehitetään naisten kykyjä kaikilla tasoilla ja kaikissa heidän uransa vaiheissa. [tark. 7] |
| --- | --- |

(7 a)

Yhtiöiden ja yritysten olisi harkittava sellaisen uraputken luomista johtokuntaan ja johtotehtäviin soveltuville naisille, jolla kannustetaan, tuetaan ja kehitetään naisten kykyjä kaikilla tasoilla ja kaikissa heidän uransa vaiheissa. [tark. 7]

| (7 b) | Jäsenvaltioiden olisi sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi otettava käyttöön säännöksiä, jotka mahdollistavat työn ja perhe-elämän yhteensovittamisen sekä miehille että naisille ja joihin sisältyy erityisesti joustavia järjestelyjä ja tukimuotoja niille, joilla on hoitovelvollisuuksia. [tark. 8] |
| --- | --- |

(7 b)

Jäsenvaltioiden olisi sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi otettava käyttöön säännöksiä, jotka mahdollistavat työn ja perhe-elämän yhteensovittamisen sekä miehille että naisille ja joihin sisältyy erityisesti joustavia järjestelyjä ja tukimuotoja niille, joilla on hoitovelvollisuuksia. [tark. 8]

| (7 c) | Sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen koko yhteiskunnassa edellyttää sitä, että miehille ja naisille vahvistetaan tasapuoliset akateemiset ja ammatilliset oikeudet ja että perheeseen, lastenhoitoon ja kotitöihin liittyvät velvollisuudet jaetaan miesten ja naisten kesken. Se, että valtaosa perheeseen ja kotitöihin liittyvistä tehtävistä on tyypillisesti naisten vastuulla, saattaa estää naisten pääsyä johtotehtäviin. Miesten aktiivinen osallistuminen perheeseen liittyvien velvoitteiden hoitamiseen on ratkaisevan tärkeää työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi ja yhtäläisten uramahdollisuuksien luomiseksi sekä miehille että naisille. Olisi kiinnitettävä huomiota sukupuolistereotypioiden torjumiseen, jäykkään ja vanhanaikaiseen työllisyyspolitiikkaan ja vanhempainlomajärjestelyitä koskeviin puutteisiin. Olisi toteutettava toimenpiteitä, joiden avulla naiset ja miehet voivat yhdistää perhe- ja työelämän niin halutessaan. Jäsenvaltioita olisi kannustettava varmistamaan, että otetaan käyttöön sosiaalietuuksia, kuten oikeudenmukaiset vanhempainlomakorvaukset sekä naisille että miehille, kattavat lasten päivähoitojärjestelyt sekä mahdollisuudet jaettuun vanhempainlomaan. [tark. 9] |
| --- | --- |

(7 c)

Sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen koko yhteiskunnassa edellyttää sitä, että miehille ja naisille vahvistetaan tasapuoliset akateemiset ja ammatilliset oikeudet ja että perheeseen, lastenhoitoon ja kotitöihin liittyvät velvollisuudet jaetaan miesten ja naisten kesken. Se, että valtaosa perheeseen ja kotitöihin liittyvistä tehtävistä on tyypillisesti naisten vastuulla, saattaa estää naisten pääsyä johtotehtäviin. Miesten aktiivinen osallistuminen perheeseen liittyvien velvoitteiden hoitamiseen on ratkaisevan tärkeää työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi ja yhtäläisten uramahdollisuuksien luomiseksi sekä miehille että naisille. Olisi kiinnitettävä huomiota sukupuolistereotypioiden torjumiseen, jäykkään ja vanhanaikaiseen työllisyyspolitiikkaan ja vanhempainlomajärjestelyitä koskeviin puutteisiin. Olisi toteutettava toimenpiteitä, joiden avulla naiset ja miehet voivat yhdistää perhe- ja työelämän niin halutessaan. Jäsenvaltioita olisi kannustettava varmistamaan, että otetaan käyttöön sosiaalietuuksia, kuten oikeudenmukaiset vanhempainlomakorvaukset sekä naisille että miehille, kattavat lasten päivähoitojärjestelyt sekä mahdollisuudet jaettuun vanhempainlomaan. [tark. 9]

| (8) | Yrityksissä tunnustetaan laajasti, että naisten mukanaolo yritysten johtokunnissa parantaa yritysten hallintotapaa, koska ryhmän työskentely ja päätöksenteon laatu paranevat, mikä johtuu monipuolisemmasta ja kollektiivisemmasta ajattelutavasta, jossa otetaan monipuolisemmin huomioon erilaisia näkökantoja
  ja ennakoivampia liiketoimintamalleja
  ja jonka ansiosta päädytään tasapainoisempiin päätöksiin
  , jotka kuvastavat paremmin todellisia yhteiskunnallisia oloja ja kuluttajien todellisuutta
  . Lukuisat tutkimukset ovat myös osoittaneet, että yrityksen ylemmän johdon sukupuolijakauman tasapuolisuus parantaa yrityksen taloudellista tulosta ja kannattavuutta.
  Kun otetaan huomioon unionissa toimivien julkisesti noteerattujen yhtiöiden merkittävä taloudellinen ja yhteiskunnallinen vastuu,
  naisten osuuden kasvattaminen unionissa toimivien julkisesti noteerattujen

  näiden
  yhtiöiden johtokunnissa voi näin ollen vaikuttaa myönteisesti yritysten
  taloudelliseen
  tulokseen.
  Siksi olisi ryhdyttävä toteuttamaan ja tehostettava toimia naisten uralla etenemisen edistämiseksi kaikilla yritysjohdon tasoilla. [tark. 10] |
| --- | --- |

(8)

Yrityksissä tunnustetaan laajasti, että naisten mukanaolo yritysten johtokunnissa parantaa yritysten hallintotapaa, koska ryhmän työskentely ja päätöksenteon laatu paranevat, mikä johtuu monipuolisemmasta ja kollektiivisemmasta ajattelutavasta, jossa otetaan monipuolisemmin huomioon erilaisia näkökantoja
  ja ennakoivampia liiketoimintamalleja
  ja jonka ansiosta päädytään tasapainoisempiin päätöksiin
  , jotka kuvastavat paremmin todellisia yhteiskunnallisia oloja ja kuluttajien todellisuutta
  . Lukuisat tutkimukset ovat myös osoittaneet, että yrityksen ylemmän johdon sukupuolijakauman tasapuolisuus parantaa yrityksen taloudellista tulosta ja kannattavuutta.
  Kun otetaan huomioon unionissa toimivien julkisesti noteerattujen yhtiöiden merkittävä taloudellinen ja yhteiskunnallinen vastuu,
  naisten osuuden kasvattaminen unionissa toimivien julkisesti noteerattujen

  näiden
  yhtiöiden johtokunnissa voi näin ollen vaikuttaa myönteisesti yritysten
  taloudelliseen
  tulokseen.
  Siksi olisi ryhdyttävä toteuttamaan ja tehostettava toimia naisten uralla etenemisen edistämiseksi kaikilla yritysjohdon tasoilla. [tark. 10]

| (8 a) | Naisten nimittämistä johtokunnan jäseniksi haittaavat monenlaiset esteet, joiden purkamiseksi tarvitaan paitsi seuraamuksia myös koulutustoimia ja kannustimia, joilla edistetään hyviä käytäntöjä. On ensinnäkin olennaisen tärkeää, että kaupallisen alan oppilaitoksissa ja korkeakouluissa lisätään tietoisuutta sukupuolten tasa-arvon yrityksen kilpailukyvylle tuomista eduista. On myös tarpeen kannustaa johtokunnan jäsenten säännöllistä vaihtumista ja ottaa käyttöön positiivisia toimia, jolla kannustetaan ja palkitaan sellaisia valtioita ja yrityksiä, jotka edistävät näitä muutoksia päättäväisemmin talouden korkeimman tason päätöksentekoelimissä unionin tasolla. Myös verotus- ja hankintapolitiikalla voidaan edistää sukupuolijakauman tasapainottamista yritysten johtokunnissa. [tark. 11] |
| --- | --- |

(8 a)

Naisten nimittämistä johtokunnan jäseniksi haittaavat monenlaiset esteet, joiden purkamiseksi tarvitaan paitsi seuraamuksia myös koulutustoimia ja kannustimia, joilla edistetään hyviä käytäntöjä. On ensinnäkin olennaisen tärkeää, että kaupallisen alan oppilaitoksissa ja korkeakouluissa lisätään tietoisuutta sukupuolten tasa-arvon yrityksen kilpailukyvylle tuomista eduista. On myös tarpeen kannustaa johtokunnan jäsenten säännöllistä vaihtumista ja ottaa käyttöön positiivisia toimia, jolla kannustetaan ja palkitaan sellaisia valtioita ja yrityksiä, jotka edistävät näitä muutoksia päättäväisemmin talouden korkeimman tason päätöksentekoelimissä unionin tasolla. Myös verotus- ja hankintapolitiikalla voidaan edistää sukupuolijakauman tasapainottamista yritysten johtokunnissa. [tark. 11]

| (9) | On näyttöä myös siitä, että tasa-arvo työmarkkinoilla voi parantaa talouskasvua huomattavasti. Naisten määrän lisääminen julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokunnissa unionissa ei vaikuta ainoastaan johtokuntatehtäviin nimitettäviin naisiin vaan houkuttelee osaltaan naiskykyjä kyseisiin yrityksiin ja lisää naisten osuutta kaikilla hallintotasoilla ja työvoimassa. Tämän vuoksi naisten osuuden kasvattamisella yritysten johtokunnissa on

  olisi
  myönteinen vaikutus sekä sukupuolten työllisyys- että palkkaerojen kaventamiseen. Kyvykkäiden naisten varannon täysimääräinen hyödyntäminen parantaisi merkittävästi koulutuksen kannattavuutta niin yksilöiden kuin julkisen sektorinkin näkökulmasta. Naisten aliedustus julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokunnissa unionissa on hukattu mahdollisuus saavuttaa pitkäaikaista kestävää kasvua yleisesti jäsenvaltioiden talouksissa. [tark. 12] |
| --- | --- |

(9)

On näyttöä myös siitä, että tasa-arvo työmarkkinoilla voi parantaa talouskasvua huomattavasti. Naisten määrän lisääminen julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokunnissa unionissa ei vaikuta ainoastaan johtokuntatehtäviin nimitettäviin naisiin vaan houkuttelee osaltaan naiskykyjä kyseisiin yrityksiin ja lisää naisten osuutta kaikilla hallintotasoilla ja työvoimassa. Tämän vuoksi naisten osuuden kasvattamisella yritysten johtokunnissa on

  olisi
  myönteinen vaikutus sekä sukupuolten työllisyys- että palkkaerojen kaventamiseen. Kyvykkäiden naisten varannon täysimääräinen hyödyntäminen parantaisi merkittävästi koulutuksen kannattavuutta niin yksilöiden kuin julkisen sektorinkin näkökulmasta. Naisten aliedustus julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokunnissa unionissa on hukattu mahdollisuus saavuttaa pitkäaikaista kestävää kasvua yleisesti jäsenvaltioiden talouksissa. [tark. 12]

| (10) | Vaikka unionilla on lainsäädäntöä sukupuoleen perustuvan syrjinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi, neuvosto on antanut erityisiä suosituksia naisten osuuden kasvattamisesta talouselämän päätöksenteossa ja unionissa on kannustettu itsesääntelyyn, naisia on

  naiset ovat
  edelleen huomattavasti vähemmän kuin miehiä

  aliedustettuina
  yritysten tärkeimmissä päätöksentekoelimissä kaikkialla unionissa. Sukupuolijakauman epätasapaino on erityisen merkittävä ja ongelmallinen yksityissektorilla ja etenkin julkisesti noteeratuissa yhtiöissä
  , mutta myös tietyissä unionin toimielimissä, elimissä ja laitoksissa, kuten Euroopan keskuspankissa, sukupuolijakauman epätasapaino on hyvin ongelmallinen
  . Komission keskeisin indikaattori – sukupuolijakauma yritysten johtokunnissa – osoittaa, että naisten osuus liike-elämän huipputason päätöksenteossa on edelleen hyvin vähäinen. Tammikuussa 2012 naisilla oli keskimäärin vain 13,7 prosenttia johtokuntapaikoista jäsenvaltioiden suurimmissa julkisesti noteeratuissa yhtiöissä. Yritysten toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä naisia oli vain 15 prosenttia
  , mikä on selkeä osoitus demokratiavajeesta ja naisten epäoikeudenmukaisesta ja syrjivästä edustuksesta ja on vastoin sukupuolten yhtäläisiä mahdollisuuksia ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevia unionin periaatteita
  . [tark. 13] |
| --- | --- |

(10)

Vaikka unionilla on lainsäädäntöä sukupuoleen perustuvan syrjinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi, neuvosto on antanut erityisiä suosituksia naisten osuuden kasvattamisesta talouselämän päätöksenteossa ja unionissa on kannustettu itsesääntelyyn, naisia on

  naiset ovat
  edelleen huomattavasti vähemmän kuin miehiä

  aliedustettuina
  yritysten tärkeimmissä päätöksentekoelimissä kaikkialla unionissa. Sukupuolijakauman epätasapaino on erityisen merkittävä ja ongelmallinen yksityissektorilla ja etenkin julkisesti noteeratuissa yhtiöissä
  , mutta myös tietyissä unionin toimielimissä, elimissä ja laitoksissa, kuten Euroopan keskuspankissa, sukupuolijakauman epätasapaino on hyvin ongelmallinen
  . Komission keskeisin indikaattori – sukupuolijakauma yritysten johtokunnissa – osoittaa, että naisten osuus liike-elämän huipputason päätöksenteossa on edelleen hyvin vähäinen. Tammikuussa 2012 naisilla oli keskimäärin vain 13,7 prosenttia johtokuntapaikoista jäsenvaltioiden suurimmissa julkisesti noteeratuissa yhtiöissä. Yritysten toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä naisia oli vain 15 prosenttia
  , mikä on selkeä osoitus demokratiavajeesta ja naisten epäoikeudenmukaisesta ja syrjivästä edustuksesta ja on vastoin sukupuolten yhtäläisiä mahdollisuuksia ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevia unionin periaatteita
  . [tark. 13]

| (11) | Naisten osuus yritysten johtokunnissa kasvaa hyvin hitaasti, sillä keskimääräinen kasvu viime vuosina on ollut 0,6 prosenttiyksikköä vuodessa. Edistyminen on ollut hyvin epätasaista eri jäsenvaltioissa, mikä on johtanut hyvin erilaisiin tuloksiin. Se on ollut merkittävintä niissä jäsenvaltioissa, joissa on otettu käyttöön sitovia toimenpiteitä

  jäsenvaltioista esimerkiksi Ranskassa, joka asetti tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamisen aikarajaksi vuoden 2017 ja saavutti alle kahdessa vuodessa vuodeksi 2014 asetetun 20 prosentin tavoitteen, tai Norjassa, jossa 40 prosentin tavoitteeseen päästiin kolmessa vuodessa
  .
  Molemmissa näissä maissa tulokset saavutettiin sitovilla toimenpiteillä.
  Erot jäsenvaltioiden välillä todennäköisesti kasvavat johtuen eri jäsenvaltioiden hyvin erilaisista lähestymistavoista naisten osuuden lisäämiseen johtokunnissa. [tark. 14] |
| --- | --- |

(11)

Naisten osuus yritysten johtokunnissa kasvaa hyvin hitaasti, sillä keskimääräinen kasvu viime vuosina on ollut 0,6 prosenttiyksikköä vuodessa. Edistyminen on ollut hyvin epätasaista eri jäsenvaltioissa, mikä on johtanut hyvin erilaisiin tuloksiin. Se on ollut merkittävintä niissä jäsenvaltioissa, joissa on otettu käyttöön sitovia toimenpiteitä

  jäsenvaltioista esimerkiksi Ranskassa, joka asetti tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamisen aikarajaksi vuoden 2017 ja saavutti alle kahdessa vuodessa vuodeksi 2014 asetetun 20 prosentin tavoitteen, tai Norjassa, jossa 40 prosentin tavoitteeseen päästiin kolmessa vuodessa
  .
  Molemmissa näissä maissa tulokset saavutettiin sitovilla toimenpiteillä.
  Erot jäsenvaltioiden välillä todennäköisesti kasvavat johtuen eri jäsenvaltioiden hyvin erilaisista lähestymistavoista naisten osuuden lisäämiseen johtokunnissa. [tark. 14]

| (11 a) | Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön strategioita, joilla edistetään yhteiskunnallisia ja kulttuurisia muutoksia suhtautumisessa tasapainoiseen sukupuolijakaumaan, ja käytettävä monipuolisia keinoja, joilla kannustetaan naisia osallistumaan johtoelimiin ja työnantajia ottamaan käyttöön ennakoivia lähestymistapoja ja toimia. Tällaisia keinoja voisivat olla muun muassa joustavien työaikojen ja perheystävällisten työpaikkojen edistäminen päivähoitomahdollisuuksia tarjoamalla. [tark. 15] |
| --- | --- |

(11 a)

Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön strategioita, joilla edistetään yhteiskunnallisia ja kulttuurisia muutoksia suhtautumisessa tasapainoiseen sukupuolijakaumaan, ja käytettävä monipuolisia keinoja, joilla kannustetaan naisia osallistumaan johtoelimiin ja työnantajia ottamaan käyttöön ennakoivia lähestymistapoja ja toimia. Tällaisia keinoja voisivat olla muun muassa joustavien työaikojen ja perheystävällisten työpaikkojen edistäminen päivähoitomahdollisuuksia tarjoamalla. [tark. 15]

| (12) | Sen lisäksi, että julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokuntien sukupuolijakaumaa koskevan kansallisen tason sääntelyn hajanaisuus ja moninaisuus tai puute johtaa eroavuuksiin naisten osuudessa toimivaan johtoon kuulumattomista jäsenistä sekä eri jäsenvaltioiden edistymistahdissa, se tuo sisämarkkinoille esteitä asettamalla julkisesti noteeratuille yhtiöille unionissa erilaisia hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevia vaatimuksia. Nämä erot johtokuntien muodostamista koskevissa lainsäädännöllisissä ja itsesääntelyllisissä vaatimuksissa voivat aiheuttaa käytännön hankaluuksia ylikansallisesti toimiville julkisesti noteeratuille yhtiöille etenkin tytäryhtiöiden perustamisen, sulautumien ja hankintojen yhteydessä sekä johtokuntien jäsenehdokkaille.
  Unionin yhtiöiden johtokuntien toimivaan johtoon kuulumattomien jäsenten erilaiset valintatavat eivät saisi kuitenkaan vaikuttaa tämän direktiivin täytäntöönpanoon. [tark. 16] |
| --- | --- |

(12)

Sen lisäksi, että julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokuntien sukupuolijakaumaa koskevan kansallisen tason sääntelyn hajanaisuus ja moninaisuus tai puute johtaa eroavuuksiin naisten osuudessa toimivaan johtoon kuulumattomista jäsenistä sekä eri jäsenvaltioiden edistymistahdissa, se tuo sisämarkkinoille esteitä asettamalla julkisesti noteeratuille yhtiöille unionissa erilaisia hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevia vaatimuksia. Nämä erot johtokuntien muodostamista koskevissa lainsäädännöllisissä ja itsesääntelyllisissä vaatimuksissa voivat aiheuttaa käytännön hankaluuksia ylikansallisesti toimiville julkisesti noteeratuille yhtiöille etenkin tytäryhtiöiden perustamisen, sulautumien ja hankintojen yhteydessä sekä johtokuntien jäsenehdokkaille.
  Unionin yhtiöiden johtokuntien toimivaan johtoon kuulumattomien jäsenten erilaiset valintatavat eivät saisi kuitenkaan vaikuttaa tämän direktiivin täytäntöönpanoon. [tark. 16]

| (12 a) | Sukupuolijakauman epätasapaino on suurempi yhtiöiden ylemmillä johdon tasoilla. Lisäksi monet ylemmän johdon tasolla edustettuina olevat naiset työskentelevät esimerkiksi henkilöstöhallinto- tai tiedotustehtävissä, kun taas ylemmän johdon tasolla työskentelevät miehet pääsevät todennäköisemmin yhtiön yleisjohdon tai linjajohdon tehtäviin. Koska suurimmalla osalla yritysten johtokuntien jäseniksi rekrytoitavista ehdokkaista on kokemusta ylemmän johdon tehtävistä, on erittäin tärkeää, että tällaisiin johtotehtäviin yhtiöissä pääsevien naisten määrää lisätään. [tark. 17] |
| --- | --- |

(12 a)

Sukupuolijakauman epätasapaino on suurempi yhtiöiden ylemmillä johdon tasoilla. Lisäksi monet ylemmän johdon tasolla edustettuina olevat naiset työskentelevät esimerkiksi henkilöstöhallinto- tai tiedotustehtävissä, kun taas ylemmän johdon tasolla työskentelevät miehet pääsevät todennäköisemmin yhtiön yleisjohdon tai linjajohdon tehtäviin. Koska suurimmalla osalla yritysten johtokuntien jäseniksi rekrytoitavista ehdokkaista on kokemusta ylemmän johdon tehtävistä, on erittäin tärkeää, että tällaisiin johtotehtäviin yhtiöissä pääsevien naisten määrää lisätään. [tark. 17]

| (12 b) | Yksi keskeinen tekijä tämän direktiivin asianmukaisen täytäntöönpanon kannalta on se, että toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten valinnassa sovelletaan perusteita, jotka vahvistetaan etukäteen ja täysin avoimesti, ja ehdokkaiden pätevyyttä tarkastellaan tasavertaisesti sukupuolesta riippumatta. [tark. 18] |
| --- | --- |

(12 b)

Yksi keskeinen tekijä tämän direktiivin asianmukaisen täytäntöönpanon kannalta on se, että toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten valinnassa sovelletaan perusteita, jotka vahvistetaan etukäteen ja täysin avoimesti, ja ehdokkaiden pätevyyttä tarkastellaan tasavertaisesti sukupuolesta riippumatta. [tark. 18]

| (12 c) | Unionin väestön ikääntymisen ja osaamisvajeen vuoksi puolta unionin väestöstä edustavien naisten resurssien hyödyntämisen laiminlyönti yritysten johtokunnissa saattaa hidastaa unionin talouden kehittymistä ja sen rahoitusrakenteiden elpymistä. Jos puolet lahjakkuusvarannosta jätetään vaille huomiota johtotehtävien täyttämisen yhteydessä, itse nimittämisprosessi ja sen laatu saattavat vaarantua, mikä lisää epäluottamusta yritysten valtarakenteisiin ja saattaa vähentää käytettävissä olevien henkilöresurssien tehokasta hyödyntämistä. Kumpaakin sukupuolta edustavien ehdokkaiden järjestelmällisellä huomioon ottamisella varmistetaan, että uudet johtokunnan jäsenet valitaan parhaiden ehdokkaiden, sekä miesten että naisten, keskuudesta ja että koko yhteiskunta on asianmukaisesti edustettuna yrityksen päätöksenteossa. [tark. 19] |
| --- | --- |

(12 c)

Unionin väestön ikääntymisen ja osaamisvajeen vuoksi puolta unionin väestöstä edustavien naisten resurssien hyödyntämisen laiminlyönti yritysten johtokunnissa saattaa hidastaa unionin talouden kehittymistä ja sen rahoitusrakenteiden elpymistä. Jos puolet lahjakkuusvarannosta jätetään vaille huomiota johtotehtävien täyttämisen yhteydessä, itse nimittämisprosessi ja sen laatu saattavat vaarantua, mikä lisää epäluottamusta yritysten valtarakenteisiin ja saattaa vähentää käytettävissä olevien henkilöresurssien tehokasta hyödyntämistä. Kumpaakin sukupuolta edustavien ehdokkaiden järjestelmällisellä huomioon ottamisella varmistetaan, että uudet johtokunnan jäsenet valitaan parhaiden ehdokkaiden, sekä miesten että naisten, keskuudesta ja että koko yhteiskunta on asianmukaisesti edustettuna yrityksen päätöksenteossa. [tark. 19]

| (13) | Valintamenettelyjen ja johtokuntapaikkoja koskevien pätevyysvaatimusten nykyinen avoimuuden puute useimmissa jäsenvaltioissa muodostaa merkittävän esteen johtokuntien jäsenistön sukupuolijakauman tasapainottamiselle ja vaikuttaa kielteisesti sekä johtokuntaehdokkaiden uraan ja vapaaseen liikkuvuuteen että sijoittajien päätöksiin. Tällainen avoimuuden puute vaikeuttaa mahdollisten johtokuntaehdokkaiden hakeutumista johtokuntatehtäviin, joissa heidän taidoilleen olisi tärkeää käyttöä, ja sukupuolisesti syrjivien nimityspäätösten riitauttamista, mikä rajoittaa vapaata liikkuvuutta sisämarkkinoilla. Sijoittajilla puolestaan on erilaisia sijoitusstrategioita, jotka edellyttävät myös johtokunnan jäsenten asiantuntemukseen ja pätevyyteen liittyvää tietoa. Johtokunnan jäseniä koskevien pätevyysvaatimusten ja valintamenettelyn avoimuuden lisääminen antaa sijoittajille paremmat valmiudet arvioida yrityksen liiketoimintastrategiaa ja tehdä tietoon perustuvia päätöksiä.
  Näin ollen on tärkeää, että johtokuntien jäsenten nimitysmenettely on selkeä ja avoin ja ehdokkaiden yksilölliset ansiot arvioidaan objektiivisesti sukupuolesta riippumatta. [tark. 20] |
| --- | --- |

(13)

Valintamenettelyjen ja johtokuntapaikkoja koskevien pätevyysvaatimusten nykyinen avoimuuden puute useimmissa jäsenvaltioissa muodostaa merkittävän esteen johtokuntien jäsenistön sukupuolijakauman tasapainottamiselle ja vaikuttaa kielteisesti sekä johtokuntaehdokkaiden uraan ja vapaaseen liikkuvuuteen että sijoittajien päätöksiin. Tällainen avoimuuden puute vaikeuttaa mahdollisten johtokuntaehdokkaiden hakeutumista johtokuntatehtäviin, joissa heidän taidoilleen olisi tärkeää käyttöä, ja sukupuolisesti syrjivien nimityspäätösten riitauttamista, mikä rajoittaa vapaata liikkuvuutta sisämarkkinoilla. Sijoittajilla puolestaan on erilaisia sijoitusstrategioita, jotka edellyttävät myös johtokunnan jäsenten asiantuntemukseen ja pätevyyteen liittyvää tietoa. Johtokunnan jäseniä koskevien pätevyysvaatimusten ja valintamenettelyn avoimuuden lisääminen antaa sijoittajille paremmat valmiudet arvioida yrityksen liiketoimintastrategiaa ja tehdä tietoon perustuvia päätöksiä.
  Näin ollen on tärkeää, että johtokuntien jäsenten nimitysmenettely on selkeä ja avoin ja ehdokkaiden yksilölliset ansiot arvioidaan objektiivisesti sukupuolesta riippumatta. [tark. 20]

| (14) | Vaikka tällä direktiivillä ei pyritä tarkasti yhdenmukaistamaan johtokuntapaikkoihin liittyviä valintamenettelyjä ja pätevyysvaatimuksia koskevia kansallisia säädöksiä, toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamiseksi on välttämätöntä ottaa käyttöön tiettyjä vähimmäisvaatimuksia siten, että julkisesti noteerattujen yhtiöiden, joissa sukupuolet eivät ole tasapainoisesti edustettuina, on perustettava

  tehtävä
  toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten nimityspäätökset
  avoimen ja selkeästi määritellyn valintamenettelyn sekä
  ehdokkaiden soveltuvuuden, pätevyyden ja ammattikokemuksen objektiiviseen vertailuun

  objektiivisen vertailun perusteella
  . Vain unionin laajuisella
  sitovalla
  toimenpiteellä voidaan todella auttaa varmistamaan kilpailukykyiset ja tasapuoliset toimintaedellytykset kaikkialla unionissa ja välttämään liike-elämälle aiheutuva käytännön haitta. [tark. 21] |
| --- | --- |

(14)

Vaikka tällä direktiivillä ei pyritä tarkasti yhdenmukaistamaan johtokuntapaikkoihin liittyviä valintamenettelyjä ja pätevyysvaatimuksia koskevia kansallisia säädöksiä, toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamiseksi on välttämätöntä ottaa käyttöön tiettyjä vähimmäisvaatimuksia siten, että julkisesti noteerattujen yhtiöiden, joissa sukupuolet eivät ole tasapainoisesti edustettuina, on perustettava

  tehtävä
  toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten nimityspäätökset
  avoimen ja selkeästi määritellyn valintamenettelyn sekä
  ehdokkaiden soveltuvuuden, pätevyyden ja ammattikokemuksen objektiiviseen vertailuun

  objektiivisen vertailun perusteella
  . Vain unionin laajuisella
  sitovalla
  toimenpiteellä voidaan todella auttaa varmistamaan kilpailukykyiset ja tasapuoliset toimintaedellytykset kaikkialla unionissa ja välttämään liike-elämälle aiheutuva käytännön haitta. [tark. 21]

| (15) | Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 -strategiassa (11) vahvistettiin, että naisten osallistumista työelämään on lisättävä, jotta voidaan edistää kasvua ja vastata Euroopan väestökehitykseen liittyviin haasteisiin. Strategiassa asetettiin tavoitteeksi 20–64-vuotiaiden naisten ja miesten 75 prosentin työllisyysaste vuoteen 2020 mennessä, mikä voidaan saavuttaa ainoastaan, jos sitoudutaan selkeästi sukupuolten tasa-arvoon
  , poistetaan sitkeät sukupuolten palkkaerot
  ja lisätään toimia esteiden purkamiseksi naisten työmarkkinoille osallistumiselta
  , lasikattoilmiö mukaan luettuna
  . Tämänhetkinen talouskriisi on entisestään voimistanut Euroopan jatkuvasti kasvavaa tarvetta tukeutua tietoon, ammattitaitoon ja innovointiin ja hyödyntää täysimääräisesti kaikkia käytettävissä olevia
  , sekä miesten että naisten,
  kykyjä. Tuella naisten osallistumiselle talouselämän päätöksentekoon eriyisesti yritysten johtokunnissa odotetaan olevan myönteisiä oheisvaikutuksia naisten työllisyyteen kyseisissä yrityksissä ja koko taloudessa. [tark. 22] |
| --- | --- |

(15)

Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 -strategiassa (11) vahvistettiin, että naisten osallistumista työelämään on lisättävä, jotta voidaan edistää kasvua ja vastata Euroopan väestökehitykseen liittyviin haasteisiin. Strategiassa asetettiin tavoitteeksi 20–64-vuotiaiden naisten ja miesten 75 prosentin työllisyysaste vuoteen 2020 mennessä, mikä voidaan saavuttaa ainoastaan, jos sitoudutaan selkeästi sukupuolten tasa-arvoon
  , poistetaan sitkeät sukupuolten palkkaerot
  ja lisätään toimia esteiden purkamiseksi naisten työmarkkinoille osallistumiselta
  , lasikattoilmiö mukaan luettuna
  . Tämänhetkinen talouskriisi on entisestään voimistanut Euroopan jatkuvasti kasvavaa tarvetta tukeutua tietoon, ammattitaitoon ja innovointiin ja hyödyntää täysimääräisesti kaikkia käytettävissä olevia
  , sekä miesten että naisten,
  kykyjä. Tuella naisten osallistumiselle talouselämän päätöksentekoon eriyisesti yritysten johtokunnissa odotetaan olevan myönteisiä oheisvaikutuksia naisten työllisyyteen kyseisissä yrityksissä ja koko taloudessa. [tark. 22]

| (15 a) | Näiden tavoitteiden saavuttaminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa Euroopan talouden kilpailukyky, kannustaa innovointia ja saada yritysten johtokuntiin aikaisempaa pätevämpiä henkilöitä. Tämän mukaisesti unioni on ilmoittanut, että tasa-arvo työmarkkinoilla ja yritysten johtokuntien sukupuolijakauman tasapainottaminen ovat unionin kymmenvuotistavoitteita tasa-arvon alalla, ja aikoo selvittää keinoja lisätä tietoisuutta alalla saavutetusta edistyksestä. [tark. 23] |
| --- | --- |

(15 a)

Näiden tavoitteiden saavuttaminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa Euroopan talouden kilpailukyky, kannustaa innovointia ja saada yritysten johtokuntiin aikaisempaa pätevämpiä henkilöitä. Tämän mukaisesti unioni on ilmoittanut, että tasa-arvo työmarkkinoilla ja yritysten johtokuntien sukupuolijakauman tasapainottaminen ovat unionin kymmenvuotistavoitteita tasa-arvon alalla, ja aikoo selvittää keinoja lisätä tietoisuutta alalla saavutetusta edistyksestä. [tark. 23]

| (16) | Unionin olisi sen vuoksi pyrittävä lisäämään naisten osallistumista yritysten johtokuntiin
  kaikissa jäsenvaltioissa
  , jotta voitaisiin tehostaa talouskasvua
  , edistää liikkuvuutta työmarkkinoilla, vahvistaa

  ja eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä ja saavuttaa sukupuolten todellinen tasa-arvo työmarkkinoilla. Tähän tavoitteeseen olisi pyrittävä erityisetuja tarjoavin vähimmäisvaatimuksin, jotka muodostuvat sitovista, julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokuntien sukupuolijakauman määrälliseen tavoitteeseen tähtäävistä toimenpiteistä, koska ne jäsenvaltiot ja muut maat, jotka ovat valinneet samanlaisen tai samankaltaisen menetelmän, ovat saavuttaneet parhaat tulokset naisten aliedustuksen korjaamiseksi talouselämän päätöksentekoon liittyvissä tehtävissä. [tark. 24] |
| --- | --- |

(16)

Unionin olisi sen vuoksi pyrittävä lisäämään naisten osallistumista yritysten johtokuntiin
  kaikissa jäsenvaltioissa
  , jotta voitaisiin tehostaa talouskasvua
  , edistää liikkuvuutta työmarkkinoilla, vahvistaa

  ja eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä ja saavuttaa sukupuolten todellinen tasa-arvo työmarkkinoilla. Tähän tavoitteeseen olisi pyrittävä erityisetuja tarjoavin vähimmäisvaatimuksin, jotka muodostuvat sitovista, julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokuntien sukupuolijakauman määrälliseen tavoitteeseen tähtäävistä toimenpiteistä, koska ne jäsenvaltiot ja muut maat, jotka ovat valinneet samanlaisen tai samankaltaisen menetelmän, ovat saavuttaneet parhaat tulokset naisten aliedustuksen korjaamiseksi talouselämän päätöksentekoon liittyvissä tehtävissä. [tark. 24]

| (16 a) | Julkisesti noteerattujen yhtiöiden olisi kehitettävä sukupuolten tasa-arvoa edistävä toimintamalli varmistaakseen naisten ja miesten tasapuolisemman edustuksen koko yhtiössä. Tähän toimintamalliin voi sisältyä kuvaus toimenpiteistä, joihin yhtiössä on ryhdytty, esimerkiksi sekä nais- että miesehdokkaan nimittäminen keskeisiin tehtäviin, mentorointiohjelmat ja uraohjaus naisille sekä henkilöstöstrategiat, joilla kannustetaan sukupuolijakaumaltaan tasapainoiseen rekrytointiin. Toimintamalliin voi sisältyä myös kaikille työntekijöille tarkoitettuja joustavampia työehtoja, esimerkiksi vanhempainlomakorvaus sekä kodinhoito- ja lastenhoitoapu. Jokainen yhtiö voi valita ne toimintatavat, jotka sopivat parhaiten sen toimintoihin, ja jokaisen yhtiön olisi toteutettava aktiivisia toimenpiteitä aliedustetun sukupuolen osuuden lisäämiseksi yhtiön johtotehtävissä. [tark. 25] |
| --- | --- |

(16 a)

Julkisesti noteerattujen yhtiöiden olisi kehitettävä sukupuolten tasa-arvoa edistävä toimintamalli varmistaakseen naisten ja miesten tasapuolisemman edustuksen koko yhtiössä. Tähän toimintamalliin voi sisältyä kuvaus toimenpiteistä, joihin yhtiössä on ryhdytty, esimerkiksi sekä nais- että miesehdokkaan nimittäminen keskeisiin tehtäviin, mentorointiohjelmat ja uraohjaus naisille sekä henkilöstöstrategiat, joilla kannustetaan sukupuolijakaumaltaan tasapainoiseen rekrytointiin. Toimintamalliin voi sisältyä myös kaikille työntekijöille tarkoitettuja joustavampia työehtoja, esimerkiksi vanhempainlomakorvaus sekä kodinhoito- ja lastenhoitoapu. Jokainen yhtiö voi valita ne toimintatavat, jotka sopivat parhaiten sen toimintoihin, ja jokaisen yhtiön olisi toteutettava aktiivisia toimenpiteitä aliedustetun sukupuolen osuuden lisäämiseksi yhtiön johtotehtävissä. [tark. 25]

| (17) | Julkisesti noteeratut yhtiöt ovat taloudellisesti erityisen merkittäviä ja näkyviä ja niiden vaikutus markkinoilla on ylipäätään suuri. Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet koskevat tämän vuoksi julkisesti noteerattuja yhtiöitä, jotka on määritelty jäsenvaltiossa perustetuiksiyhtiöiksi,
  joiden kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa ja
  joiden arvopaperit on otettu kaupankäynnin kohteeksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (12) 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. Nämä yhtiöt näyttävät suuntaa koko talouselämälle, ja on odotettavissa, että muunlaiset yhtiöt seuraavat niiden käytäntöjä. Julkisesti noteerattujen yhtiöiden julkinen luonne on peruste sille, että niitä säännellään yleisen edun nimissä enemmän.
  [tark. 26] |
| --- | --- |

(17)

Julkisesti noteeratut yhtiöt ovat taloudellisesti erityisen merkittäviä ja näkyviä ja niiden vaikutus markkinoilla on ylipäätään suuri. Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet koskevat tämän vuoksi julkisesti noteerattuja yhtiöitä, jotka on määritelty jäsenvaltiossa perustetuiksiyhtiöiksi,
  joiden kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa ja
  joiden arvopaperit on otettu kaupankäynnin kohteeksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (12) 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. Nämä yhtiöt näyttävät suuntaa koko talouselämälle, ja on odotettavissa, että muunlaiset yhtiöt seuraavat niiden käytäntöjä. Julkisesti noteerattujen yhtiöiden julkinen luonne on peruste sille, että niitä säännellään yleisen edun nimissä enemmän.
  [tark. 26]

| (18) | Tätä direktiiviä ei olisi sovellettava komission suosituksessa 2003/361/EY (13) tarkoitettuihin mikroyrityksiin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, vaikka ne olisi noteerattu julkisesti.
  Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin otettava käyttöön menettelytapoja, joilla tuetaan ja kannustetaan pk-yrityksiä tasapainottamaan merkittävästi sukupuolijakaumaa kaikilla johdon tasoilla ja yritysten johtokunnissa. [tark. 27] |
| --- | --- |

(18)

Tätä direktiiviä ei olisi sovellettava komission suosituksessa 2003/361/EY (13) tarkoitettuihin mikroyrityksiin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, vaikka ne olisi noteerattu julkisesti.
  Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin otettava käyttöön menettelytapoja, joilla tuetaan ja kannustetaan pk-yrityksiä tasapainottamaan merkittävästi sukupuolijakaumaa kaikilla johdon tasoilla ja yritysten johtokunnissa. [tark. 27]

| (19) | Jäsenvaltioissa esiintyy erilaisia julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokuntarakenteita; pääjako perustuu kaksiportaiseen järjestelmään, jossa on erilliset hallinto- ja valvontaelimet, ja yksiportaiseen järjestelmään, jossa hallinto ja valvonta tapahtuvat samassa elimessä. Lisäksi on sekajärjestelmiä, joissa on elementtejä näistä molemmista tai jotka tarjoavat yrityksille mahdollisuuden valita eri mallien välillä. Tässä direktiivissä säädettyjä toimenpiteitä olisi sovellettava jäsenvaltioiden kaikkiin johtokuntajärjestelmiin. |
| --- | --- |

(19)

Jäsenvaltioissa esiintyy erilaisia julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokuntarakenteita; pääjako perustuu kaksiportaiseen järjestelmään, jossa on erilliset hallinto- ja valvontaelimet, ja yksiportaiseen järjestelmään, jossa hallinto ja valvonta tapahtuvat samassa elimessä. Lisäksi on sekajärjestelmiä, joissa on elementtejä näistä molemmista tai jotka tarjoavat yrityksille mahdollisuuden valita eri mallien välillä. Tässä direktiivissä säädettyjä toimenpiteitä olisi sovellettava jäsenvaltioiden kaikkiin johtokuntajärjestelmiin.

| (20) | Kaikissa johtokuntajärjestelmissä erotetaan yrityksen toimivaan johtoon kuuluvat johtokunnan jäsenet, jotka osallistuvat yrityksen jokapäiväiseen johtamiseen, sekä toimivaan johtoon kuulumattomat jäsenet, jotka eivät osallistu päivittäiseen johtamiseen vaan joilla on valvova tehtävä. Tässä direktiivissä säädettyjä määrällisiä tavoitteita olisi sovellettava ainoastaan toimivaan johtoon kuulumattomiin johtokunnan jäseniin, jotta saataisiin tasapainoon toisaalta tarve parantaa johtokuntien sukupuolitasapainoa ja toisaalta tarve minimoida yrityksen päivittäiseen johtamiseen kohdistuvat häiriöt. Koska yritysten toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten tehtävät liittyvät valvontaan, niihin on myös helpompaa löytää päteviä ehdokkaita yrityksen tai pitkälti myös yrityksen toimialan ulkopuolelta, mikä on tärkeä seikka sellaisilla talouden aloilla, joilla jommankumman sukupuolen osuus työvoimasta on erityisen vähäinen. |
| --- | --- |

(20)

Kaikissa johtokuntajärjestelmissä erotetaan yrityksen toimivaan johtoon kuuluvat johtokunnan jäsenet, jotka osallistuvat yrityksen jokapäiväiseen johtamiseen, sekä toimivaan johtoon kuulumattomat jäsenet, jotka eivät osallistu päivittäiseen johtamiseen vaan joilla on valvova tehtävä. Tässä direktiivissä säädettyjä määrällisiä tavoitteita olisi sovellettava ainoastaan toimivaan johtoon kuulumattomiin johtokunnan jäseniin, jotta saataisiin tasapainoon toisaalta tarve parantaa johtokuntien sukupuolitasapainoa ja toisaalta tarve minimoida yrityksen päivittäiseen johtamiseen kohdistuvat häiriöt. Koska yritysten toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten tehtävät liittyvät valvontaan, niihin on myös helpompaa löytää päteviä ehdokkaita yrityksen tai pitkälti myös yrityksen toimialan ulkopuolelta, mikä on tärkeä seikka sellaisilla talouden aloilla, joilla jommankumman sukupuolen osuus työvoimasta on erityisen vähäinen.

| (21) | Kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti useissa jäsenvaltioissa yrityksen työntekijöillä ja/tai työntekijöiden järjestöillä on mahdollisuus tai velvollisuus nimittää tai valita tietty osuus toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä. Tässä direktiivissä säädettyjä määrällisiä tavoitteita olisi sovellettava kaikkiin toimivaan johtoon kuulumattomiin johtokunnan jäseniin, työntekijöiden edustajat mukaan luettuina. Kyseisten jäsenvaltioiden olisi määriteltävä käytännön menettelyt, joilla varmistetaan tavoitteiden saavuttaminen ja joissa otetaan huomioon se seikka, että osa toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä on työntekijöiden edustajia.

  Tässä direktiivissä olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden valintamenettelyjen moninaisuus ja kansalliset erityispiirteet. [tark. 28] |
| --- | --- |

(21)

Kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti useissa jäsenvaltioissa yrityksen työntekijöillä ja/tai työntekijöiden järjestöillä on mahdollisuus tai velvollisuus nimittää tai valita tietty osuus toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä. Tässä direktiivissä säädettyjä määrällisiä tavoitteita olisi sovellettava kaikkiin toimivaan johtoon kuulumattomiin johtokunnan jäseniin, työntekijöiden edustajat mukaan luettuina. Kyseisten jäsenvaltioiden olisi määriteltävä käytännön menettelyt, joilla varmistetaan tavoitteiden saavuttaminen ja joissa otetaan huomioon se seikka, että osa toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä on työntekijöiden edustajia.

  Tässä direktiivissä olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden valintamenettelyjen moninaisuus ja kansalliset erityispiirteet. [tark. 28]

| (22) | Julkisesti noteeratut yhtiöt

  noteerattujen yhtiöiden
  unionissa olisi velvoitettava perustamaan asianmukaiset menettelyt niiden johtokuntien kokoonpanon sukupuolijakaumaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi

  pyrittävä saavuttamaan 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä tavoite, jonka mukaan vähintään 40 prosenttia toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä on aliedustettua sukupuolta
  . Niiden

  Tämän tavoitteen saavuttamiseksi ne
  julkisesti noteerattujen yhtiöiden

  noteeratut yhtiöt
  , joiden toimivaan johtoon kuulumattomassa johtokunnan jäsenistössä ei ole vähintään 40:tä prosenttia aliedustettua sukupuolta, olisi tehtävä nimitykset

  velvoitettava toteuttamaan
  näihin johtokuntatehtäviin
  nimittämistä koskevat esivalinta- tai valintamenettelyt
  kunkin ehdokkaan pätevyydestä tehdyn vertailevan analyysin perusteella soveltamalla ennalta määriteltyjä, selkeitä, neutraalisti muotoiltuja ja yksiselitteisiä kriteerejä, jotta ne voivat saavuttaa kyseisen prosenttiosuuden 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä. Tämän vuoksi direktiivissä asetetaan tavoitteeksi, että vähintään 40 prosenttia toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä on oltava aliedustettua sukupuolta. Tavoite koskee ainoastaan toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten yleistä sukupuolijakaumaa eikä vaikuta yksittäisten johtokunnan jäsenten valintaan laajasta joukosta mies- ja naispuolisia ehdokkaita kussakin yksittäistapauksessa. Se ei sulje pois ketään yksittäistä johtokunnan jäsenehdokasta eikä sillä määrätä yrityksiä tai osakkaita nimittämään ketään tiettyjä jäseniä. Päätös johtokunnan jäsenten soveltuvuudesta jää siis yritysten ja niiden osakkaiden tehtäväksi. [tark. 29] |
| --- | --- |

(22)

Julkisesti noteeratut yhtiöt

  noteerattujen yhtiöiden
  unionissa olisi velvoitettava perustamaan asianmukaiset menettelyt niiden johtokuntien kokoonpanon sukupuolijakaumaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi

  pyrittävä saavuttamaan 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä tavoite, jonka mukaan vähintään 40 prosenttia toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä on aliedustettua sukupuolta
  . Niiden

  Tämän tavoitteen saavuttamiseksi ne
  julkisesti noteerattujen yhtiöiden

  noteeratut yhtiöt
  , joiden toimivaan johtoon kuulumattomassa johtokunnan jäsenistössä ei ole vähintään 40:tä prosenttia aliedustettua sukupuolta, olisi tehtävä nimitykset

  velvoitettava toteuttamaan
  näihin johtokuntatehtäviin
  nimittämistä koskevat esivalinta- tai valintamenettelyt
  kunkin ehdokkaan pätevyydestä tehdyn vertailevan analyysin perusteella soveltamalla ennalta määriteltyjä, selkeitä, neutraalisti muotoiltuja ja yksiselitteisiä kriteerejä, jotta ne voivat saavuttaa kyseisen prosenttiosuuden 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä. Tämän vuoksi direktiivissä asetetaan tavoitteeksi, että vähintään 40 prosenttia toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä on oltava aliedustettua sukupuolta. Tavoite koskee ainoastaan toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten yleistä sukupuolijakaumaa eikä vaikuta yksittäisten johtokunnan jäsenten valintaan laajasta joukosta mies- ja naispuolisia ehdokkaita kussakin yksittäistapauksessa. Se ei sulje pois ketään yksittäistä johtokunnan jäsenehdokasta eikä sillä määrätä yrityksiä tai osakkaita nimittämään ketään tiettyjä jäseniä. Päätös johtokunnan jäsenten soveltuvuudesta jää siis yritysten ja niiden osakkaiden tehtäväksi. [tark. 29]

| (22 a) | Mainittu 40 prosentin tavoite koskee periaatteessa ainoastaan toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten yleistä sukupuolijakaumaa eikä vaikuta yksittäisten johtokunnan jäsenten valintaan laajasta joukosta mies- ja naispuolisia ehdokkaita kussakin yksittäistapauksessa. Se ei sulje pois ketään yksittäistä johtokunnan jäsenehdokasta, eikä sillä määrätä yrityksiä tai osakkaita nimittämään ketään tiettyjä jäseniä. Päätös siitä, kenet nimitetään soveltuvina johtokunnan jäseninä, jää siis yritysten ja niiden osakkaiden tehtäväksi. [tark. 30] |
| --- | --- |

(22 a)

Mainittu 40 prosentin tavoite koskee periaatteessa ainoastaan toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten yleistä sukupuolijakaumaa eikä vaikuta yksittäisten johtokunnan jäsenten valintaan laajasta joukosta mies- ja naispuolisia ehdokkaita kussakin yksittäistapauksessa. Se ei sulje pois ketään yksittäistä johtokunnan jäsenehdokasta, eikä sillä määrätä yrityksiä tai osakkaita nimittämään ketään tiettyjä jäseniä. Päätös siitä, kenet nimitetään soveltuvina johtokunnan jäseninä, jää siis yritysten ja niiden osakkaiden tehtäväksi. [tark. 30]

| (22 b) | Julkisesti noteerattujen yhtiöiden olisi tarkasteltava aliedustettua sukupuolta koskevien koulutus- ja mentorointiohjelmien käyttöön ottamista välineenä, jolla saavutetaan sukupuolten tasa-arvo, jos joukossa, josta yhtiö rekrytoi johtokunnan jäseniä, on havaittavissa sukupuolten välisiä selviä eroja. [tark. 31] |
| --- | --- |

(22 b)

Julkisesti noteerattujen yhtiöiden olisi tarkasteltava aliedustettua sukupuolta koskevien koulutus- ja mentorointiohjelmien käyttöön ottamista välineenä, jolla saavutetaan sukupuolten tasa-arvo, jos joukossa, josta yhtiö rekrytoi johtokunnan jäseniä, on havaittavissa sukupuolten välisiä selviä eroja. [tark. 31]

| (23) | Jäsenvaltiot käyttävät määräysvaltaa julkisesti noteeratuissa yhtiöissä, jotka ovat komission direktiivin 2006/111/EY (14) 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettuja julkisia yrityksiä. Tästä määräysvallasta johtuen niillä on käytettävissään keinot toteuttaa tarvittava muutos nopeammin. Tämän vuoksi tällaisille yhtiöille olisi asetettava aikaisempi määräaika tavoitteelle, jonka mukaan vähintään 40 prosenttia toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä on oltava aliedustettua sukupuolta
  , ottaen huomioon jäsenvaltioissa tämän direktiivin mukaisesti käyttöön otettavat asianmukaiset mekanismit
  . [tark. 32] |
| --- | --- |

(23)

Jäsenvaltiot käyttävät määräysvaltaa julkisesti noteeratuissa yhtiöissä, jotka ovat komission direktiivin 2006/111/EY (14) 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettuja julkisia yrityksiä. Tästä määräysvallasta johtuen niillä on käytettävissään keinot toteuttaa tarvittava muutos nopeammin. Tämän vuoksi tällaisille yhtiöille olisi asetettava aikaisempi määräaika tavoitteelle, jonka mukaan vähintään 40 prosenttia toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä on oltava aliedustettua sukupuolta
  , ottaen huomioon jäsenvaltioissa tämän direktiivin mukaisesti käyttöön otettavat asianmukaiset mekanismit
  . [tark. 32]

| (23 a) | Julkisten yritysten, olivatpa ne julkisesti noteerattuja tai eivät, olisi luonteensa vuoksi toimittava mallina yksityiselle sektorille. Sen vuoksi komission olisi tarkasteltava tilannetta jäsenvaltioissa ja arvioitava, voidaanko sellaiset julkiset yritykset, jotka eivät täytä pk-yritysten määritelmää, sisällyttää tämän direktiivin soveltamisalaan jossakin vaiheessa tulevaisuudessa. [tark. 33] |
| --- | --- |

(23 a)

Julkisten yritysten, olivatpa ne julkisesti noteerattuja tai eivät, olisi luonteensa vuoksi toimittava mallina yksityiselle sektorille. Sen vuoksi komission olisi tarkasteltava tilannetta jäsenvaltioissa ja arvioitava, voidaanko sellaiset julkiset yritykset, jotka eivät täytä pk-yritysten määritelmää, sisällyttää tämän direktiivin soveltamisalaan jossakin vaiheessa tulevaisuudessa. [tark. 33]

| (23 b) | Komission olisi kerättävä ja analysoitava tietoja ja lukuja sukupuolijakaumasta taloudellisesti merkittävissä suurissa noteeraamattomissa yrityksissä. Tämän jälkeen olisi suoritettava vaikutustenarviointi, jotta saadaan yleiskuva jäsenvaltioiden tällaisista yrityksistä ja voidaan arvioida, ovatko unionin tason toimet tarpeen sen varmistamiseksi, että tällaiset yritykset sisällytetään tämän direktiivin soveltamisalaan jossakin vaiheessa tulevaisuudessa. Samalla komission olisi selitettävä, mitä vaihtoehtoja on saatavilla tätä tarkoitusta varten, sillä kansallisten erityispiirteiden takia näitä yrityksiä varten saatetaan tarvita erityisjärjestelyjä. [tark. 34] |
| --- | --- |

(23 b)

Komission olisi kerättävä ja analysoitava tietoja ja lukuja sukupuolijakaumasta taloudellisesti merkittävissä suurissa noteeraamattomissa yrityksissä. Tämän jälkeen olisi suoritettava vaikutustenarviointi, jotta saadaan yleiskuva jäsenvaltioiden tällaisista yrityksistä ja voidaan arvioida, ovatko unionin tason toimet tarpeen sen varmistamiseksi, että tällaiset yritykset sisällytetään tämän direktiivin soveltamisalaan jossakin vaiheessa tulevaisuudessa. Samalla komission olisi selitettävä, mitä vaihtoehtoja on saatavilla tätä tarkoitusta varten, sillä kansallisten erityispiirteiden takia näitä yrityksiä varten saatetaan tarvita erityisjärjestelyjä. [tark. 34]

| (24) | Tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavan toimivaan johtoon kuulumattomien jäsenten lukumäärän määrittämistä on tarkennettava, koska suurimmassa osassa johtokuntia ei ole matemaattisesti mahdollista saavuttaa tarkalleen 40 prosentin osuutta. Tästä syystä tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavan johtokuntapaikkojen lukumäärän olisi oltava 40:tä prosenttia lähin luku. Jotta aiemmin yliedustettua sukupuolta ei syrjittäisi, julkisesti noteerattujen yhtiöiden ei kuitenkaan tarvitse nimittää aliedustetun sukupuolen edustajaa puoleen tai yli puoleen toimivaan johtoon kuulumattomista johtokuntapaikoista.

  Jos toimivaan johtoon kuulumattomia johtokunnan jäseniä on vain kolme, on matemaattisesti mahdotonta, että molempien sukupuolten edustus olisi yli 40 prosenttia.
  Aliedustetulla sukupuolella olisi siis esimerkiksi

  siksi
  oltava
  tällaisissa tapauksissa
  vähintään yksi paikka johtokunnissa, joissa on kolme tai neljä toimivaan johtoon kuulumatonta jäsentä, vähintään kaksi paikkaa johtokunnissa, joissa on viisi tai kuusi toimivaan johtoon kuulumatonta jäsentä ja vähintään kolme paikkaa johtokunnissa, joissa on seitsemän tai kahdeksan toimivaan johtoon kuulumatonta jäsentä. [tark. 35] |
| --- | --- |

(24)

Tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavan toimivaan johtoon kuulumattomien jäsenten lukumäärän määrittämistä on tarkennettava, koska suurimmassa osassa johtokuntia ei ole matemaattisesti mahdollista saavuttaa tarkalleen 40 prosentin osuutta. Tästä syystä tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavan johtokuntapaikkojen lukumäärän olisi oltava 40:tä prosenttia lähin luku. Jotta aiemmin yliedustettua sukupuolta ei syrjittäisi, julkisesti noteerattujen yhtiöiden ei kuitenkaan tarvitse nimittää aliedustetun sukupuolen edustajaa puoleen tai yli puoleen toimivaan johtoon kuulumattomista johtokuntapaikoista.

  Jos toimivaan johtoon kuulumattomia johtokunnan jäseniä on vain kolme, on matemaattisesti mahdotonta, että molempien sukupuolten edustus olisi yli 40 prosenttia.
  Aliedustetulla sukupuolella olisi siis esimerkiksi

  siksi
  oltava
  tällaisissa tapauksissa
  vähintään yksi paikka johtokunnissa, joissa on kolme tai neljä toimivaan johtoon kuulumatonta jäsentä, vähintään kaksi paikkaa johtokunnissa, joissa on viisi tai kuusi toimivaan johtoon kuulumatonta jäsentä ja vähintään kolme paikkaa johtokunnissa, joissa on seitsemän tai kahdeksan toimivaan johtoon kuulumatonta jäsentä. [tark. 35]

| (25) | Euroopan unionin tuomioistuin on hyväksynyt erityisetuja tarjoaviin toimenpiteisiin ja niiden yhteensopivuuteen sukupuoleen perustuvan syrjimättömyyden periaatteen kanssa (josta määrätään nykyään myös perusoikeuskirjan 21 artiklassa) liittyvässä oikeuskäytännössä (15), että aliedustetun sukupuolen edustaja voidaan tietyissä tilanteissa asettaa työpaikkaan palkkaamisessa tai uralla etenemisessä etusijalle, jos aliedustetun sukupuolen edustaja on soveltuvuus, kyvykkyys ja ammattikokemus huomioon ottaen yhtä pätevä kuin toista sukupuolta oleva kilpailija, jos etusija ei ole automaattinen ja ehdoton vaan se voidaan ohittaa siinä tapauksessa, että toisen sukupuolen edustaja on tehtävään sopivampi, kun otetaan huomioon kaikki hakijoiden henkilöön liittyvät perusteet, ja jos kummankin ehdokkaan hakemusta arvioidaan objektiivisesti ottaen huomioon kaikki hakijoiden henkilöön liittyvät perusteet. |
| --- | --- |

(25)

Euroopan unionin tuomioistuin on hyväksynyt erityisetuja tarjoaviin toimenpiteisiin ja niiden yhteensopivuuteen sukupuoleen perustuvan syrjimättömyyden periaatteen kanssa (josta määrätään nykyään myös perusoikeuskirjan 21 artiklassa) liittyvässä oikeuskäytännössä (15), että aliedustetun sukupuolen edustaja voidaan tietyissä tilanteissa asettaa työpaikkaan palkkaamisessa tai uralla etenemisessä etusijalle, jos aliedustetun sukupuolen edustaja on soveltuvuus, kyvykkyys ja ammattikokemus huomioon ottaen yhtä pätevä kuin toista sukupuolta oleva kilpailija, jos etusija ei ole automaattinen ja ehdoton vaan se voidaan ohittaa siinä tapauksessa, että toisen sukupuolen edustaja on tehtävään sopivampi, kun otetaan huomioon kaikki hakijoiden henkilöön liittyvät perusteet, ja jos kummankin ehdokkaan hakemusta arvioidaan objektiivisesti ottaen huomioon kaikki hakijoiden henkilöön liittyvät perusteet.

| (26) | Tuon oikeuskäytännön mukaisesti jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että pätevimpien ehdokkaiden valinta toimivaan johtoon kuulumattomiksi johtokunnan jäseniksi perustuu kunkin ehdokkaan pätevyydestä tehtyyn vertailevaan analyysiin, jossa sovelletaan ennalta määriteltyjä, selkeitä, neutraalisti muotoiltuja ja yksiselitteisiä kriteerejä. Valintakriteereinä yhtiöt voisivat soveltaa esimerkiksi ammattikokemusta johto- ja/tai valvontatehtävistä,
  kansainvälistä kokemusta, monialaisuutta,
  tietyn alan, kuten rahoitusalan, tarkastuksen tai henkilöstöhallinnon, asiantuntemusta, johtamis- ja viestintätaitoja ja verkostoitumistaitoja. Etusijalle asetettaisiin

  olisi asetettava
  aliedustetun sukupuolen edustaja, jos kyseinen hakija olisi toisen sukupuolen edustajaan verrattuna soveltuvuus, kyvykkyys ja ammattikokemus huomioon ottaen yhtä pätevä ja jos toisen sukupuolen edustaja ei ole objektiivisen arvioinnin perusteella tehtävään sopivampi, kun otetaan huomioon kaikki hakijoiden henkilöön liittyvät perusteet. [tark. 36] |
| --- | --- |

(26)

Tuon oikeuskäytännön mukaisesti jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että pätevimpien ehdokkaiden valinta toimivaan johtoon kuulumattomiksi johtokunnan jäseniksi perustuu kunkin ehdokkaan pätevyydestä tehtyyn vertailevaan analyysiin, jossa sovelletaan ennalta määriteltyjä, selkeitä, neutraalisti muotoiltuja ja yksiselitteisiä kriteerejä. Valintakriteereinä yhtiöt voisivat soveltaa esimerkiksi ammattikokemusta johto- ja/tai valvontatehtävistä,
  kansainvälistä kokemusta, monialaisuutta,
  tietyn alan, kuten rahoitusalan, tarkastuksen tai henkilöstöhallinnon, asiantuntemusta, johtamis- ja viestintätaitoja ja verkostoitumistaitoja. Etusijalle asetettaisiin

  olisi asetettava
  aliedustetun sukupuolen edustaja, jos kyseinen hakija olisi toisen sukupuolen edustajaan verrattuna soveltuvuus, kyvykkyys ja ammattikokemus huomioon ottaen yhtä pätevä ja jos toisen sukupuolen edustaja ei ole objektiivisen arvioinnin perusteella tehtävään sopivampi, kun otetaan huomioon kaikki hakijoiden henkilöön liittyvät perusteet. [tark. 36]

| (27) | Johtokuntien jäsenten rekrytointi-
  , valinta-
  ja nimitysmenettelyt vaihtelevat jäsenvaltioittain ja yhtiöittäin. Niihin saattaa kuulua yhtiökokouksessa esiteltävä ehdokkaiden esivalinta, jonka tekee esimerkiksi nimityskomitea, tai yksittäiset osakkaat saattavat nimittää johtokunnan jäsenet suoraan tai yksittäisistä ehdokkaista tai ehdokaslistoista äänestetään yhtiökokouksessa.
  Tässä direktiivissä kunnioitetaan erilaisia valintamenettelyjä, joiden olisi perustuttava avoimuuteen ja ansioihin, samalla kun siinä pidetään kiinni tavoitteesta, jonka mukaan aliedustetun sukupuolen osuutta johtokunnissa on lisättävä.
  Ehdokkaiden olisi täytettävä valintaedellytykset kansallisen lainsäädännön ja kyseisten julkisesti noteerattujen yhtiöiden yhtiöjärjestyksen mukaisessa valintamenettelyn vaiheessa. Tällä direktiivillä vahvistetaan ainoastaan vähimmäisvaatimukset

  sallitaan
  valintamenettelyjen yhdenmukaistamiselle, mikä mahdollistaa unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistettujen ehtojen soveltamisen

  moninaisuus
  pyrittäessä tavoitteeseen, joka on tasapuolisempi sukupuolijakauma julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokunnissa.
  Tämän direktiivin säännöksillä ei puututa aiheettomasti päivittäiseen johtamiseen, koska yhtiöt säilyttävät vapautensa valita ehdokkaat heidän pätevyytensä tai muiden asian kannalta merkityksellisten objektiivisten seikkojen perusteella. [tark. 37] |
| --- | --- |

(27)

Johtokuntien jäsenten rekrytointi-
  , valinta-
  ja nimitysmenettelyt vaihtelevat jäsenvaltioittain ja yhtiöittäin. Niihin saattaa kuulua yhtiökokouksessa esiteltävä ehdokkaiden esivalinta, jonka tekee esimerkiksi nimityskomitea, tai yksittäiset osakkaat saattavat nimittää johtokunnan jäsenet suoraan tai yksittäisistä ehdokkaista tai ehdokaslistoista äänestetään yhtiökokouksessa.
  Tässä direktiivissä kunnioitetaan erilaisia valintamenettelyjä, joiden olisi perustuttava avoimuuteen ja ansioihin, samalla kun siinä pidetään kiinni tavoitteesta, jonka mukaan aliedustetun sukupuolen osuutta johtokunnissa on lisättävä.
  Ehdokkaiden olisi täytettävä valintaedellytykset kansallisen lainsäädännön ja kyseisten julkisesti noteerattujen yhtiöiden yhtiöjärjestyksen mukaisessa valintamenettelyn vaiheessa. Tällä direktiivillä vahvistetaan ainoastaan vähimmäisvaatimukset

  sallitaan
  valintamenettelyjen yhdenmukaistamiselle, mikä mahdollistaa unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistettujen ehtojen soveltamisen

  moninaisuus
  pyrittäessä tavoitteeseen, joka on tasapuolisempi sukupuolijakauma julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokunnissa.
  Tämän direktiivin säännöksillä ei puututa aiheettomasti päivittäiseen johtamiseen, koska yhtiöt säilyttävät vapautensa valita ehdokkaat heidän pätevyytensä tai muiden asian kannalta merkityksellisten objektiivisten seikkojen perusteella. [tark. 37]

| (27 a) | Jos ehdokkaille tehdään esivalinta sellaisten vaali- tai äänestysmenettelyjen perustella, joihin esimerkiksi työntekijät tai heidän edustajansa osallistuvat, menettelyjä olisi koko prosessin aikana mukautettava, jotta voitaisiin saavuttaa koko johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapuolistamisen tavoite ja samalla varmistaa, että kyseisessä menettelyssä valitun johtajan sukupuolta ei millään tavalla määrätä ennakolta. [tark. 38] |
| --- | --- |

(27 a)

Jos ehdokkaille tehdään esivalinta sellaisten vaali- tai äänestysmenettelyjen perustella, joihin esimerkiksi työntekijät tai heidän edustajansa osallistuvat, menettelyjä olisi koko prosessin aikana mukautettava, jotta voitaisiin saavuttaa koko johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapuolistamisen tavoite ja samalla varmistaa, että kyseisessä menettelyssä valitun johtajan sukupuolta ei millään tavalla määrätä ennakolta. [tark. 38]

| (28) | Tällä direktiivillä pyritään tasapuolistamaan julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokuntien jäsenten sukupuolijakaumaa ja siten edistämään unionin perusoikeuksiin kuuluvan naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen noudattamista. Julkisesti noteeratut yhtiöt olisi sen vuoksi velvoitettava antamaan valitsematta jätetyn ehdokkaan pyynnöstä tiedot sekä valinnan perustana olleista pätevyysvaatimuksista että näistä vaatimuksista tehdystä objektiivisesta vertailusta ja tarvittaessa niistä seikoista, joiden perusteella valinnassa päädyttiin ehdokkaaseen, joka ei ole aliedustetun sukupuolen edustaja. Nämä rajoitukset perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa tarkoitettuun yksityiselämän kunnioitukseen henkilötietojen käsittelyn osalta sekä julkisesti noteerattujen yhtiöiden velvollisuus antaa näitä tietoja valitsematta jätetyn ehdokkaan pyynnöstä ovat välttämättömiä ja vastaavat suhteellisuusperiaatteen mukaisesti yleistä etua palvelevia tunnustettuja tavoitteita. Näin ollen ne ovat perusoikeuskirjan 52 artiklan 1 kohdassa tällaisille rajoituksille vahvistettujen vaatimusten ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaiset. |
| --- | --- |

(28)

Tällä direktiivillä pyritään tasapuolistamaan julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokuntien jäsenten sukupuolijakaumaa ja siten edistämään unionin perusoikeuksiin kuuluvan naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen noudattamista. Julkisesti noteeratut yhtiöt olisi sen vuoksi velvoitettava antamaan valitsematta jätetyn ehdokkaan pyynnöstä tiedot sekä valinnan perustana olleista pätevyysvaatimuksista että näistä vaatimuksista tehdystä objektiivisesta vertailusta ja tarvittaessa niistä seikoista, joiden perusteella valinnassa päädyttiin ehdokkaaseen, joka ei ole aliedustetun sukupuolen edustaja. Nämä rajoitukset perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa tarkoitettuun yksityiselämän kunnioitukseen henkilötietojen käsittelyn osalta sekä julkisesti noteerattujen yhtiöiden velvollisuus antaa näitä tietoja valitsematta jätetyn ehdokkaan pyynnöstä ovat välttämättömiä ja vastaavat suhteellisuusperiaatteen mukaisesti yleistä etua palvelevia tunnustettuja tavoitteita. Näin ollen ne ovat perusoikeuskirjan 52 artiklan 1 kohdassa tällaisille rajoituksille vahvistettujen vaatimusten ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaiset.

| (29) | Jos valitsematta jätetty aliedustettua sukupuolta oleva ehdokas olettaa olleensa yhtä pätevä kuin toista sukupuolta oleva nimitetty ehdokas, julkisesti noteeratun yhtiön olisi osoitettava, että valinta on tehty asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Jos valitsematta jätetty aliedustettua sukupuolta oleva ehdokas olettaa olleensa yhtä pätevä kuin toista sukupuolta oleva nimitetty ehdokas, julkisesti noteeratun yhtiön olisi osoitettava, että valinta on tehty asianmukaisesti.

| (30) | Jäsenvaltioiden olisi säädettävä tehokkaat, oikeasuhtaiset ja varoittavat seuraamukset tämän direktiivin

  tässä direktiivissä säädettyä avointa menettelyä koskevien vaatimusten
  rikkomisesta; niihin voisi sisältyä muun muassa hallinnollisia sakkoja
  , sulkeminen julkisten tarjouspyyntömenettelyjen ulkopuolelle, sulkeminen osittain unionin rakennerahastoista myönnettävän tuen ulkopuolelle
  ja oikeusviranomaisen suorittama, 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettujen kansallisten säännösten vastaisesti tehdyn, toimivaan johtoon kuulumattoman johtokunnan jäsenen nimityksen tai valinnan mitätöiminen.
  Jäsenvaltioiden olisi voitava määrätä muitakin kuin tässä direktiivissä säädettyjä seuraamuksia ja lisätä seuraamusten luetteloon muun muassa oikeusviranomaisen määräyksestä suoritettavan yrityksen johtokunnan hajottaminen noudattaen tinkimättä asianmukaisia menettelyllisiä takeita, kun kyse on yrityksen vakavista ja toistuvista laiminlyönneistä. [tark. 39] |
| --- | --- |

(30)

Jäsenvaltioiden olisi säädettävä tehokkaat, oikeasuhtaiset ja varoittavat seuraamukset tämän direktiivin

  tässä direktiivissä säädettyä avointa menettelyä koskevien vaatimusten
  rikkomisesta; niihin voisi sisältyä muun muassa hallinnollisia sakkoja
  , sulkeminen julkisten tarjouspyyntömenettelyjen ulkopuolelle, sulkeminen osittain unionin rakennerahastoista myönnettävän tuen ulkopuolelle
  ja oikeusviranomaisen suorittama, 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettujen kansallisten säännösten vastaisesti tehdyn, toimivaan johtoon kuulumattoman johtokunnan jäsenen nimityksen tai valinnan mitätöiminen.
  Jäsenvaltioiden olisi voitava määrätä muitakin kuin tässä direktiivissä säädettyjä seuraamuksia ja lisätä seuraamusten luetteloon muun muassa oikeusviranomaisen määräyksestä suoritettavan yrityksen johtokunnan hajottaminen noudattaen tinkimättä asianmukaisia menettelyllisiä takeita, kun kyse on yrityksen vakavista ja toistuvista laiminlyönneistä. [tark. 39]

| (31) | Koska työntekijöiden sukupuolijakauma vaikuttaa suoraan aliedustettua sukupuolta olevien ehdokkaiden saatavuuteen, jäsenvaltiot voivat säätää, että sellaisten yritysten ei tarvitse saavuttaa tässä direktiivissä vahvistettua tavoitetta, joissa aliedustetun sukupuolen osuus työntekijöistä on vähemmän kuin 10 prosenttia.
  [tark. 40] |
| --- | --- |

(31)

Koska työntekijöiden sukupuolijakauma vaikuttaa suoraan aliedustettua sukupuolta olevien ehdokkaiden saatavuuteen, jäsenvaltiot voivat säätää, että sellaisten yritysten ei tarvitse saavuttaa tässä direktiivissä vahvistettua tavoitetta, joissa aliedustetun sukupuolen osuus työntekijöistä on vähemmän kuin 10 prosenttia.
  [tark. 40]

| (32) | Koska julkisesti noteerattujen yhtiöiden olisi pyrittävä kasvattamaan aliedustetun sukupuolen osuutta kaikissa päätöksentekotehtävissä, jäsenvaltiot voivat säätää, että tässä direktiivissä vahvistettu tavoite katsotaan saavutetun, jos julkisesti noteeratut yhtiöt voivat osoittaa, että aliedustetun sukupuolen edustajilla on vähintään kolmasosa kaikista johtokuntapaikoista siitä riippumatta, kuuluvatko ne toimivaan johtoon.
  Tällaisten yhtiöiden olisi kuitenkin edelleen raportoitava vuosikertomuksessaan ja verkkosivustollaan toimivaan johtoon kuuluvien ja toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakaumasta sekä tätä asiaa koskevista toimintalinjoistaan tämän direktiivin 5 artiklan mukaisesti. [tark. 41] |
| --- | --- |

(32)

Koska julkisesti noteerattujen yhtiöiden olisi pyrittävä kasvattamaan aliedustetun sukupuolen osuutta kaikissa päätöksentekotehtävissä, jäsenvaltiot voivat säätää, että tässä direktiivissä vahvistettu tavoite katsotaan saavutetun, jos julkisesti noteeratut yhtiöt voivat osoittaa, että aliedustetun sukupuolen edustajilla on vähintään kolmasosa kaikista johtokuntapaikoista siitä riippumatta, kuuluvatko ne toimivaan johtoon.
  Tällaisten yhtiöiden olisi kuitenkin edelleen raportoitava vuosikertomuksessaan ja verkkosivustollaan toimivaan johtoon kuuluvien ja toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakaumasta sekä tätä asiaa koskevista toimintalinjoistaan tämän direktiivin 5 artiklan mukaisesti. [tark. 41]

| (33) | Toimivaan johtoon kuulumattomia johtokunnan jäseniä koskevien toimenpiteiden lisäksi ja sukupuolijakauman tasapainottamiseksi myös yhtiön päivittäiseen johtamiseen osallistuvien johtokunnan jäsenten keskuudessa julkisesti noteeratut yhtiöt olisi velvoitettava tekemään yksilölliset sitoumukset, jotka koskevat kummankin sukupuolen edustusta toimivaan johtoon kuuluvien jäsenten keskuudessa ja jotka olisi saavutettava 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä. Näillä sitoumuksilla olisi pyrittävä tuntuvaan edistykseen sukupuolijakauman tasapainottamisessa yksittäisen yhtiön nykytilanteeseen nähden. |
| --- | --- |

(33)

Toimivaan johtoon kuulumattomia johtokunnan jäseniä koskevien toimenpiteiden lisäksi ja sukupuolijakauman tasapainottamiseksi myös yhtiön päivittäiseen johtamiseen osallistuvien johtokunnan jäsenten keskuudessa julkisesti noteeratut yhtiöt olisi velvoitettava tekemään yksilölliset sitoumukset, jotka koskevat kummankin sukupuolen edustusta toimivaan johtoon kuuluvien jäsenten keskuudessa ja jotka olisi saavutettava 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä. Näillä sitoumuksilla olisi pyrittävä tuntuvaan edistykseen sukupuolijakauman tasapainottamisessa yksittäisen yhtiön nykytilanteeseen nähden.

| (34) | Jäsenvaltioiden olisi vaadittava julkisesti noteerattuja yhtiöitä antamaan toimivaltaisille viranomaisille vuosittain tietoa johtokuntiensa sukupuolijakaumasta sekä siitä, miten ne ovat onnistuneet lähestymään direktiivissä vahvistettua tavoitetta, jotta kyseiset viranomaiset voivat arvioida jokaisen julkisesti noteeratun yhtiön edistymistä johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisessa. Nämä tiedot pitäisi julkaista

  olisi sisällytettävä yhtiön vuosikertomukseen ja ne olisi julkaistava soveltuvassa ja helposti saatavassa muodossa yhtiön verkkosivustolla
  , ja jos kyseinen yhtiö ei ole saavuttanut tavoitetta, tietoihin olisi sisällytettävä
  kattava
  kuvaus
  konkreettisista
  toimista, joita yhtiö on toteuttanut tai aikoo toteuttaa tavoitteen saavuttamiseksi tulevaisuudessa.
  Yhtiöiden, jotka eivät ole saavuttaneet tavoitetta tai täyttäneet sitoumuksiaan, olisi lisäksi ilmoitettava syyt siihen sekä annettava selvitys konkreettisista toimista, jotka ne ovat siihen mennessä toteuttaneet ja jotka ne aikovat toteuttaa tämän tavoitteen saavuttamiseksi ja sitoumusten täyttämiseksi. [tark. 42] |
| --- | --- |

(34)

Jäsenvaltioiden olisi vaadittava julkisesti noteerattuja yhtiöitä antamaan toimivaltaisille viranomaisille vuosittain tietoa johtokuntiensa sukupuolijakaumasta sekä siitä, miten ne ovat onnistuneet lähestymään direktiivissä vahvistettua tavoitetta, jotta kyseiset viranomaiset voivat arvioida jokaisen julkisesti noteeratun yhtiön edistymistä johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisessa. Nämä tiedot pitäisi julkaista

  olisi sisällytettävä yhtiön vuosikertomukseen ja ne olisi julkaistava soveltuvassa ja helposti saatavassa muodossa yhtiön verkkosivustolla
  , ja jos kyseinen yhtiö ei ole saavuttanut tavoitetta, tietoihin olisi sisällytettävä
  kattava
  kuvaus
  konkreettisista
  toimista, joita yhtiö on toteuttanut tai aikoo toteuttaa tavoitteen saavuttamiseksi tulevaisuudessa.
  Yhtiöiden, jotka eivät ole saavuttaneet tavoitetta tai täyttäneet sitoumuksiaan, olisi lisäksi ilmoitettava syyt siihen sekä annettava selvitys konkreettisista toimista, jotka ne ovat siihen mennessä toteuttaneet ja jotka ne aikovat toteuttaa tämän tavoitteen saavuttamiseksi ja sitoumusten täyttämiseksi. [tark. 42]

| (35) | Jäsenvaltiot ovat saattaneet jo ennen tämän direktiivin voimaantuloa toteuttaa toimenpiteitä varmistaakseen naisten ja miesten tasapuolisemman edustuksen yhtiöiden johtokunnissa. Tällaisille jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus soveltaa kyseisiä toimenpiteitä nimityksiin liittyvien menettelytapavaatimusten sijasta, jos ne voivat osoittaa, että toteutetut toimenpiteet ovat yhtä tehokkaita sen tavoitteen saavuttamiseksi, että aliedustetun sukupuolen osuus julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomista johtokuntapaikoista olisi vähintään 40 prosenttia 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä tai 1 päivään tammikuuta 2018 mennessä, jos kyseessä on julkisesti noteerattu julkinen yritys. |
| --- | --- |

(35)

Jäsenvaltiot ovat saattaneet jo ennen tämän direktiivin voimaantuloa toteuttaa toimenpiteitä varmistaakseen naisten ja miesten tasapuolisemman edustuksen yhtiöiden johtokunnissa. Tällaisille jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus soveltaa kyseisiä toimenpiteitä nimityksiin liittyvien menettelytapavaatimusten sijasta, jos ne voivat osoittaa, että toteutetut toimenpiteet ovat yhtä tehokkaita sen tavoitteen saavuttamiseksi, että aliedustetun sukupuolen osuus julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomista johtokuntapaikoista olisi vähintään 40 prosenttia 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä tai 1 päivään tammikuuta 2018 mennessä, jos kyseessä on julkisesti noteerattu julkinen yritys.

| (36) | Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Se edistää naisten ja miesten tasa-arvoa (perusoikeuskirjan 23 artikla) sekä ammatillista vapautta ja oikeutta tehdä työtä (perusoikeuskirjan 15 artikla). Tällädirektiivillä pyritään varmistamaan täysimääräinen oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen (perusoikeuskirjan 47 artikla). Rajoitukset elinkeinovapauden harjoittamiseen (perusoikeuskirjan 16 artikla) ja omistusoikeuteen (perusoikeuskirjan 17 artiklan 1 kohta) kunnioittavat kyseisten oikeuksien ja vapauksien olennaista sisältöä ja ovat välttämättömiä ja oikeasuhteisia. Niillä täytetään aidosti unionin tunnustaman yleisen edun tavoitteet ja tarve suojella muiden oikeuksia ja vapauksia. |
| --- | --- |

(36)

Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Se edistää naisten ja miesten tasa-arvoa (perusoikeuskirjan 23 artikla) sekä ammatillista vapautta ja oikeutta tehdä työtä (perusoikeuskirjan 15 artikla). Tällädirektiivillä pyritään varmistamaan täysimääräinen oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen (perusoikeuskirjan 47 artikla). Rajoitukset elinkeinovapauden harjoittamiseen (perusoikeuskirjan 16 artikla) ja omistusoikeuteen (perusoikeuskirjan 17 artiklan 1 kohta) kunnioittavat kyseisten oikeuksien ja vapauksien olennaista sisältöä ja ovat välttämättömiä ja oikeasuhteisia. Niillä täytetään aidosti unionin tunnustaman yleisen edun tavoitteet ja tarve suojella muiden oikeuksia ja vapauksia.

| (37) | Vaikka jotkin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet sääntelytoimia tai kannustaneet itsesääntelyyn vaihtelevin tuloksin, suurin osa jäsenvaltioista ei ole toteuttanut mitään toimia tai ilmaissut halua toimia siten, että sillä saataisiin riittävä parannus aikaan. Kaikesta käytettävissä olevasta aiempia ja nykyisiä suuntauksia ja aikomuksia koskevasta tiedosta tehdyn kattavan analyysin perusteella tehdyt arviot osoittavat, että yksinään toimien jäsenvaltiot eivät saavuta missään vaiheessa ennakoitavaa tulevaisuutta tämän direktiivin tavoitteiden mukaista tasapainoa sukupuolten edustuksessa yritysten toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten keskuudessa. Nämä seikat huomioon ottaen ja koska jäsenvaltioiden väliset erot naisten ja miesten edustuksessa yritysten johtokunnissa kasvavat, sukupuolijakaumaa saadaan tasapainotettua yhtiöiden johtokunnissa koko unionissa ainoastaan yhteisellä lähestymistavalla, ja sukupuolten tasa-arvon
  potentiaalin lisäämisessä
  ,
  sukupuolten palkkaerojen poistamisessa ja
  kilpailukyvyn ja kasvun potentiaalia

  parantamisessa
  voidaan lisätä

  onnistua paremmin
  unionin yhteensovitetuilla toimilla paremmin kuin erilaajuisilla, eri tuloksiin tähtäävillä ja vaihtelevasti toimivilla kansallisilla aloitteilla. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, vaan ne voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. [tark. 43] |
| --- | --- |

(37)

Vaikka jotkin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet sääntelytoimia tai kannustaneet itsesääntelyyn vaihtelevin tuloksin, suurin osa jäsenvaltioista ei ole toteuttanut mitään toimia tai ilmaissut halua toimia siten, että sillä saataisiin riittävä parannus aikaan. Kaikesta käytettävissä olevasta aiempia ja nykyisiä suuntauksia ja aikomuksia koskevasta tiedosta tehdyn kattavan analyysin perusteella tehdyt arviot osoittavat, että yksinään toimien jäsenvaltiot eivät saavuta missään vaiheessa ennakoitavaa tulevaisuutta tämän direktiivin tavoitteiden mukaista tasapainoa sukupuolten edustuksessa yritysten toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten keskuudessa. Nämä seikat huomioon ottaen ja koska jäsenvaltioiden väliset erot naisten ja miesten edustuksessa yritysten johtokunnissa kasvavat, sukupuolijakaumaa saadaan tasapainotettua yhtiöiden johtokunnissa koko unionissa ainoastaan yhteisellä lähestymistavalla, ja sukupuolten tasa-arvon
  potentiaalin lisäämisessä
  ,
  sukupuolten palkkaerojen poistamisessa ja
  kilpailukyvyn ja kasvun potentiaalia

  parantamisessa
  voidaan lisätä

  onnistua paremmin
  unionin yhteensovitetuilla toimilla paremmin kuin erilaajuisilla, eri tuloksiin tähtäävillä ja vaihtelevasti toimivilla kansallisilla aloitteilla. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, vaan ne voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. [tark. 43]

| (38) | Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä vahvistetaan ainoastaan yhteiset tavoitteet ja periaatteet eikä ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. Jäsenvaltioille annetaan riittävästi vapautta määritellä, kuinka tässä direktiivissä vahvistetut tavoitteet saavutettaisiin parhaiten kansalliset olosuhteet ja erityisesti johtokuntapaikkojen täyttämistä koskevat säännöt ja käytännöt huomioon ottaen. Tämä direktiivi ei rajoita yhtiöiden mahdollisuutta nimittää johtokuntatehtäviin kaikkein pätevimpiä henkilöitä, ja siinä asetetaan
  joustava kehys ja
  myönnetään riittävän pitkä määräaika, jotta kaikki julkisesti noteeratut yhtiöt ehtivät mukautua siihen. [tark. 44] |
| --- | --- |

(38)

Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä vahvistetaan ainoastaan yhteiset tavoitteet ja periaatteet eikä ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. Jäsenvaltioille annetaan riittävästi vapautta määritellä, kuinka tässä direktiivissä vahvistetut tavoitteet saavutettaisiin parhaiten kansalliset olosuhteet ja erityisesti johtokuntapaikkojen täyttämistä koskevat säännöt ja käytännöt huomioon ottaen. Tämä direktiivi ei rajoita yhtiöiden mahdollisuutta nimittää johtokuntatehtäviin kaikkein pätevimpiä henkilöitä, ja siinä asetetaan
  joustava kehys ja
  myönnetään riittävän pitkä määräaika, jotta kaikki julkisesti noteeratut yhtiöt ehtivät mukautua siihen. [tark. 44]

| (39) | Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti julkisesti noteerattuja yhtiöitä velvoittavan tavoitteen olisi oltava voimassa ainoastaan niin kauan, kunnes johtokuntien sukupuolijakauman tasapainottamisessa on saavutettu pysyvää edistystä. Tämän vuoksi komission olisi säännöllisesti tarkasteltava uudelleen direktiivin soveltamista ja raportoiva Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
  Tämän
  direktiivin voimassaoloaika päättyy 31 päivänä joulukuuta 2028. Komission olisi uudelleentarkastelun yhteydessä arvioitava, onko direktiivin voimassaoloaikaa tarpeen jatkaa tätä pitemmälle.
  Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta niille tiedotetaan tehokkaasti tämän direktiivin merkityksestä, sen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanosta. Tiedotuskampanjoilla voitaisiin merkittävästi lisätä noteeraamattomien yhtiöiden tietoisuutta näistä kysymyksistä ja kannustaa niitä pyrkimään tasapuoliseen sukupuolijakaumaan jo ennakolta. Jäsenvaltioita olisi kannustettava vaihtamaan kokemuksia ja hyviä käytäntöjä, jotka liittyvät tämän direktiivin saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoon. [tark. 45] |
| --- | --- |

(39)

Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti julkisesti noteerattuja yhtiöitä velvoittavan tavoitteen olisi oltava voimassa ainoastaan niin kauan, kunnes johtokuntien sukupuolijakauman tasapainottamisessa on saavutettu pysyvää edistystä. Tämän vuoksi komission olisi säännöllisesti tarkasteltava uudelleen direktiivin soveltamista ja raportoiva Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
  Tämän
  direktiivin voimassaoloaika päättyy 31 päivänä joulukuuta 2028. Komission olisi uudelleentarkastelun yhteydessä arvioitava, onko direktiivin voimassaoloaikaa tarpeen jatkaa tätä pitemmälle.
  Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta niille tiedotetaan tehokkaasti tämän direktiivin merkityksestä, sen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanosta. Tiedotuskampanjoilla voitaisiin merkittävästi lisätä noteeraamattomien yhtiöiden tietoisuutta näistä kysymyksistä ja kannustaa niitä pyrkimään tasapuoliseen sukupuolijakaumaan jo ennakolta. Jäsenvaltioita olisi kannustettava vaihtamaan kokemuksia ja hyviä käytäntöjä, jotka liittyvät tämän direktiivin saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoon. [tark. 45]

| (40) | Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (16) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään täytäntöönpanotoimenpiteitään koskevaan ilmoitukseen yhden tai useamman asiakirjan, josta käy ilmi direktiivin osien ja vastaavien kansallisten täytäntöönpanovälineiden osien välinen suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä katsoo tällaisten asiakirjojen toimittamisen olevan perusteltua, |
| --- | --- |

(40)

Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (16) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään täytäntöönpanotoimenpiteitään koskevaan ilmoitukseen yhden tai useamman asiakirjan, josta käy ilmi direktiivin osien ja vastaavien kansallisten täytäntöönpanovälineiden osien välinen suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä katsoo tällaisten asiakirjojen toimittamisen olevan perusteltua,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Aihe

Tässä direktiivissä vahvistetaan toimenpiteet, joilla tasapainotetaan miesten ja naisten edustusta julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten keskuudessa määrittämällä
  tehokkaat
  toimenpiteet, joilla nopeutetaan sukupuolijakauman tasapainottumista, antaen yhtiöille riittävästi aikaa tarvittavien järjestelyjen toteuttamiseen. [tark. 46]

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan

| (1) | ”julkisesti noteeratulla yhtiöllä”jäsenvaltiossa perustettua yhtiötä,
  jonka kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa ja
  jonka arvopaperit on otettu kaupankäynnin kohteeksi direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa; [tark. 47] |
| --- | --- |

(1)

”julkisesti noteeratulla yhtiöllä”jäsenvaltiossa perustettua yhtiötä,
  jonka kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa ja
  jonka arvopaperit on otettu kaupankäynnin kohteeksi direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa; [tark. 47]

| (2) | ”johtokunnalla” yhtiön hallinto-, johto- tai valvontaelintä; |
| --- | --- |

(2)

”johtokunnalla” yhtiön hallinto-, johto- tai valvontaelintä;

| (3) | ”johtokunnan jäsenellä” ketä tahansa johtokunnan jäsentä työntekijöiden edustajat mukaan luettuina; |
| --- | --- |

(3)

”johtokunnan jäsenellä” ketä tahansa johtokunnan jäsentä työntekijöiden edustajat mukaan luettuina;

| (4) | ”toimivaan johtoon kuuluvalla jäsenellä” ketä tahansa yksiportaisen hallintoelimen jäsentä, joka osallistuu yhtiön päivittäiseen johtamiseen, ja ketä tahansa kaksiportaisen hallintoelimen jäsentä; |
| --- | --- |

(4)

”toimivaan johtoon kuuluvalla jäsenellä” ketä tahansa yksiportaisen hallintoelimen jäsentä, joka osallistuu yhtiön päivittäiseen johtamiseen, ja ketä tahansa kaksiportaisen hallintoelimen jäsentä;

| (5) | ”toimivaan johtoon kuulumattomalla jäsenellä” ketä tahansa muuta kuin toimivaan johtoon kuuluvaa yksiportaisen hallintoelimen jäsentä ja ketä tahansa kaksiportaisen järjestelmän valvontaelimen jäsentä; |
| --- | --- |

(5)

”toimivaan johtoon kuulumattomalla jäsenellä” ketä tahansa muuta kuin toimivaan johtoon kuuluvaa yksiportaisen hallintoelimen jäsentä ja ketä tahansa kaksiportaisen järjestelmän valvontaelimen jäsentä;

| (6) | ”yksiportaisella hallintoelimellä” yhtiön ainoaa hallintoelintä, jossa yhdistyvät hallinto- ja valvontatehtävät; |
| --- | --- |

(6)

”yksiportaisella hallintoelimellä” yhtiön ainoaa hallintoelintä, jossa yhdistyvät hallinto- ja valvontatehtävät;

| (7) | ”kaksiportaisella hallintorakenteella” järjestelmää, jossa yhtiön hallinto- ja valvontatehtävät on erotettu eri elimiin; |
| --- | --- |

(7)

”kaksiportaisella hallintorakenteella” järjestelmää, jossa yhtiön hallinto- ja valvontatehtävät on erotettu eri elimiin;

| (8) | ”pienillä ja keskisuurilla yrityksillä” tai ”pk-yrityksillä” yrityksiä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa, tai sellaisessa jäsenvaltiossa perustettujen pk-yritysten osalta, jonka valuutta ei ole euro, vastaavat määrät kyseisen jäsenvaltion valuutassa; |
| --- | --- |

(8)

”pienillä ja keskisuurilla yrityksillä” tai ”pk-yrityksillä” yrityksiä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa, tai sellaisessa jäsenvaltiossa perustettujen pk-yritysten osalta, jonka valuutta ei ole euro, vastaavat määrät kyseisen jäsenvaltion valuutassa;

| (9) | ”julkisella yrityksellä” yritystä, jossa julkiset viranomaiset voivat käyttää suoraan tai välillisesti määräysvaltaa omistuksen, rahoitukseen osallistumisen tai yritykseen sovellettavien sääntöjen perusteella. Julkisten viranomaisten oletetaan käyttävän määräysvaltaa yrityksessä, jos niillä on suoraan tai välillisesti






  — | enemmistö yrityksen merkitystä pääomasta; tai |
| --- | --- | --- |

(9)

”julkisella yrityksellä” yritystä, jossa julkiset viranomaiset voivat käyttää suoraan tai välillisesti määräysvaltaa omistuksen, rahoitukseen osallistumisen tai yritykseen sovellettavien sääntöjen perusteella. Julkisten viranomaisten oletetaan käyttävän määräysvaltaa yrityksessä, jos niillä on suoraan tai välillisesti

—

enemmistö yrityksen merkitystä pääomasta; tai

| — | valvonnassaan yrityksen osakkeiden äänimäärän enemmistö; tai |
| --- | --- |

—

valvonnassaan yrityksen osakkeiden äänimäärän enemmistö; tai

| — | ne voivat nimittää yli puolet yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelinten jäsenistä. |
| --- | --- |

—

ne voivat nimittää yli puolet yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelinten jäsenistä.

3 artikla

Pienten ja keskisuurten yritysten jättäminen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle

Direktiiviä ei sovelleta pieniin ja keskisuuriin yrityksiin eli pk-yrityksiin.

4 artikla

Toimivaan johtoon kuulumattomia johtokunnan jäseniä koskevat tavoitteet

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että julkisesti noteeratut yhtiöt, joiden toimivaan johtoon kuulumattomassa johtokunnan jäsenistössä ei ole vähintään 40:tä prosenttia aliedustettua sukupuolta olevia henkilöitä, tekevät nimitykset näihin johtokuntatehtäviin kunkin ehdokkaan pätevyydestä tehdyn vertailevan analyysin perusteella soveltamalla ennalta määriteltyjä, selkeitä, neutraalisti muotoiltuja ja yksiselitteisiä kriteerejä, jotta ne voivat saavuttaa

  mukauttavat rekrytointimenettelyjään, mukaan lukien avoimen paikan julistaminen haettavaksi, esivalintamenettelyt sekä valinta- ja nimitysmenettelyt, siten, että asianomaisilla menettelyillä edistetään tehokkaasti
  kyseisen prosenttiosuuden
  saavuttamista
  1 päivään tammikuuta 2020 mennessä tai niiden julkisesti noteerattujen yhtiöiden

  julkisten yritysten
  osalta, jotka ovat julkisia yrityksiä,1 päivään tammikuuta 2018 mennessä.
  Jäsenvaltioiden on erityisesti varmistettava, että yhtiöt valitsevat pätevimmät ehdokkaat johtokuntatehtävää varten ehdokasjoukosta, jonka sukupuolijakauma on tasapainoinen, ja hakijoiden pätevyyden vertailevan analyysin perusteella soveltamalla ennalta määriteltyjä, selkeitä, neutraalisti muotoiltuja, syrjimättömiä ja yksiselitteisiä kriteerejä. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yhtiöiden valintamenettelyssä loppuvaiheeseen selvinneiden ehdokkaiden luettelon kokoonpano on sukupuolijakaumaltaan tasapainoinen ja että tällaisessa menettelyssä valitun toimivaan johtoon kuulumattoman johtajan sukupuolta ei ole millään tavalla määrätty ennakolta.

Jäsenvaltioiden on 40 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi ja perusoikeuskirjan 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti varmistettava, että toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten rekrytointi-, valinta- tai nimitysmenettelyssä annetaan kaikissa vaiheissa etusija aliedustetun sukupuolen edustajalle, jos kyseinen ehdokas on soveltuvuus, kyvykkyys ja ammattikokemus huomioon ottaen toisen sukupuolen edustajaan verrattuna yhtä pätevä ja jos toisen sukupuolen edustaja ei ole objektiivisen arvioinnin perusteella tehtävään sopivampi, kun otetaan huomioon kaikki hakijoiden henkilöön liittyvät perusteet. [tark. 48]

2.   Edellä 1 kohdassa määritellyn tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavan toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten määrän

  osuuden
  on oltava lähin 40 prosentin osuutta vastaava lukumäärä mutta ei enempää kuin 49 prosenttia

  vähintään 40 prosenttia
  .
  Jos johtoon kuulumattomia johtokunnan jäseniä on vain kolme, yhden suhde kahteen on riittävä. [tark. 49]

3.   Jäsenvaltioiden on 1 kohdassa määritellyn tavoitteen saavuttamiseksi varmistettava, että toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten valinnassa annetaan etusija aliedustetun sukupuolen edustajalle, jos kyseinen ehdokas on soveltuvuus, kyvykkyys ja ammattikokemus huomioon ottaen toisen sukupuolen edustajaan verrattuna yhtä pätevä ja jos toisen sukupuolen edustaja ei ole objektiivisen arvioinnin perusteella tehtävään sopivampi, kun otetaan huomioon kaikki hakijoiden henkilöön liittyvät perusteet.
  [tark. 50]

4.   Jäsenvaltioiden on velvoitettava julkisesti noteeratut yhtiöt antamaan valitsematta jätetyn ehdokkaan pyynnöstä

  jätetylle ehdokkaalle ainakin tiedot ehdokasjoukon ehdokkaiden lukumäärästä ja sukupuolesta kunnioittaen heidän anonyymiyttään tietosuojaa koskevien unionin sääntöjen mukaisesti sekä
  tiedot valinnan
  tai nimityksen
  perustana olleista pätevyysvaatimuksista, näistä vaatimuksista tehdystä objektiivisesta vertailusta ja tarvittaessa niistä seikoista, joiden perusteella valinnassa päädyttiin ehdokkaaseen, joka ei ole aliedustetun sukupuolen edustaja. [tark. 51]

5.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat kansallisten oikeusjärjestelmiensä mukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jos valitsematta jätetty aliedustettua sukupuolta oleva ehdokas olettaa tosiseikkojen perusteella olleensa

  katsoo kokeneensa vääryyttä siksi, että 1 kohdan säännöksiä ei ole sovellettu häneen, ja esittää tuomioistuimelle tai muulle toimivaltaiselle elimelle tosiseikkoja, joiden perusteella voidaan olettaa, että kyseinen hakija oli
  yhtä pätevä kuin toista sukupuolta oleva nimitetty ehdokas, julkisesti noteeratun yhtiön on osoitettava, että 3

  1
  kohdassa säädettyä sääntöä ei ole rikottu.

Tämä kohta ei estä jäsenvaltioita saattamasta voimaan kantajalle edullisempia todistusoikeudellisia säännöksiä. [tark. 52]

6.   Jäsenvaltiot voivat säätää, että 1 kohdassa määritelty tavoite ei velvoita julkisesti noteerattuja yhtiöitä, joissa aliedustetun sukupuolen osuus työntekijöistä on vähemmän kuin 10 prosenttia. [tark. 53]

6 a.
     
  Jos 1 kohdassa tarkoitettu valinta tehdään osakkaiden tai työntekijöiden äänestyksellä, yhtiöiden on varmistettava, että äänestäjille annetaan asianmukaiset tiedot tässä direktiivissä säädetyistä toimenpiteistä, mukaan lukien seuraamukset, jos yhtiö jättää noudattamatta tätä direktiiviä. [tark. 54]

7.   Jäsenvaltiot voivat säätää, että 1 kohdassa määritelty tavoite katsotaan saavutetun siinä tapauksessa, jos julkisesti noteeratut yhtiöt voivat osoittaa, että aliedustettua sukupuolta olevilla johtokunnan jäsenillä on vähintään kolmasosa kaikista johtokuntapaikoista riippumatta siitä, ovatko ne yrityksen toimivaan johtoon kuuluvia vai kuulumattomia jäseniä.

5 artikla

Yhtiöiden lisätoimenpiteet ja raportointi

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että julkisesti noteeratut yhtiöt tekevät yksilölliset sitoumukset, jotka koskevat molempien sukupuolten tasapainoista edustusta yhtiön toimivaan johtoon kuuluvien johtokunnan jäsenten keskuudessa, 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä tai julkisesti noteerattujen yhtiöiden osalta, jotka ovat julkisia yrityksiä, 1 päivään tammikuuta 2018 mennessä.

2.   Jäsenvaltioiden on velvoitettava julkisesti noteeratut yhtiöt antamaan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille kerran vuodessa [kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin antamisesta] tietoa johtokuntiensa sukupuolijakaumasta eriteltynä toimivaan johtoon kuuluviin ja kuulumattomiin johtokunnan jäseniin sekä toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet lähestyäkseen 4 artiklan 1 kohdassa ja tämän artiklan 1 kohdassa vahvistettuja tavoitteita, ja julkaisemaan nämä tiedot soveltuvassa ja helposti saatavassa muodossa internetsivullaan

  verkkosivustollaan ja vuosikertomuksessaan
  . [tark. 55]

3.   Jos julkisesti noteerattu yhtiö ei saavuta 4 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tavoitteita tai toteuta tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti tehtyjä omia yksilöllisiä sitoumuksiaan, 2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on sisällytettävä tieto siitä, miksi

  sen on ilmoitettava syyt, joiden vuoksi
  tavoitteita ei saavutettu tai sitoumuksia toteutettu, sekä
  kattava
  kuvaus toimenpiteistä, joita yhtiö on toteuttanut tai aikoo toteuttaa saavuttaakseen tavoitteet tai toteuttaakseen sitoumukset.
  Tämä syitä käsittelevä ilmoitus on osa 2 kohdassa tarkoitettuja tietoja. [tark. 56]

4.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (17) 20 artiklan mukaisesti nimetyt elimet ovat toimivaltaisia myös julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokuntien sukupuolijakauman tasapainottamisen edistämisessä, analysoinnissa, seurannassa ja tukemisessa.
  Jäsenvaltiot tekevät tämän tavoitteen saavuttamiseksi tehokasta yhteistyötä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa. [tark. 57]

6 artikla

Seuraamukset

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivin mukaisesti annettujen kansallisten säännösten

  4 artiklan 1 kohdassa säädettyä avointa menettelyä koskevien vaatimusten
  rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista, ja niiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niitä sovelletaan. [tark. 58]

2.   Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia, ja niihin voi sisältyä seuraavia toimenpiteitä

  on sisällyttävä ainakin seuraavat toimenpiteet
  : [tark. 59]

| a) | hallinnolliset sakot; |
| --- | --- |

a)

hallinnolliset sakot;

| a a) | sulkeminen julkisten tarjouspyyntömenettelyjen ulkopuolelle; [tark. 60] |
| --- | --- |

a a)

sulkeminen julkisten tarjouspyyntömenettelyjen ulkopuolelle; [tark. 60]

| a b) | sulkeminen osittain unionin rakennerahastoista myönnettävän tuen ulkopuolelle; [tark. 61] |
| --- | --- |

a b)

sulkeminen osittain unionin rakennerahastoista myönnettävän tuen ulkopuolelle; [tark. 61]

| b) | oikeusviranomaisen ilmoitus, jolla mitätöidään 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettujen kansallisten säännösten vastaisesti tehdyn, toimivaan johtoon kuulumattoman johtokunnan jäsenen nimitys tai valinta. |
| --- | --- |

b)

oikeusviranomaisen ilmoitus, jolla mitätöidään 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettujen kansallisten säännösten vastaisesti tehdyn, toimivaan johtoon kuulumattoman johtokunnan jäsenen nimitys tai valinta.

7 artikla

Vähimmäisvaatimukset

Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat naisten ja miesten tasapuolista edustusta niiden alueella perustetuissa yhtiöissä koskevan periaatteen turvaamiseksi edullisempia kuin tämän direktiivin säännökset, jos kyseiset säännökset eivät aiheuta perusteetonta syrjintää
  sukupuolen tai minkä tahansa muun syyn perusteella
  tai haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimivuutta

  toimintaa
  . [tark. 62]

8 artikla

Täytäntöönpano

1.   Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään [kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin hyväksymisestä]. Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset komissiolle kirjallisina.

2.   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

3.   Jäsenvaltiot, jotka ovat jo ennen tämän direktiivin voimaantuloa toteuttaneet toimenpiteitä varmistaakseen naisten ja miesten tasapuolisemman edustuksen julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten joukossa, voivat olla soveltamatta 4 artiklan 1, 3, 4 ja 5 kohtaan sisältyviä, nimityksiin liittyviä menettelytapasääntöjä, jos ne voivat osoittaa, että aliedustetun sukupuolen on kyseisten toimenpiteiden ansiosta mahdollista saada vähintään 40 prosenttia julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien jäsenten johtokuntapaikoista 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä tai julkisesti noteerattujen julkisten yritysten osalta 1 päivään tammikuuta 2018 mennessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 artiklan 6 ja 7 kohdan soveltamista.

Kyseisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle.
  Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tällaisesta ilmoituksesta. Mahdollisuus olla soveltamatta asiaankuuluvia säännöksiä poistetaan ilman eri toimenpiteitä, jos tämän direktiivin tavoitteen saavuttamisessa ei ole edistytty riittävästi eli jos aliedustettua sukupuolta olevien henkilöiden osuus on alle 30 prosenttia vuoteen 2017 mennessä tai, jos kyseessä on julkinen yritys, vuoteen 2015 mennessä. [tark. 63]

4.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

9 artikla

Uudelleentarkastelu

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 1 päivään tammikuuta 2017 mennessä ja sen jälkeen kahden vuoden välein kertomus tämän direktiivin soveltamisesta. Tällaisiin kertomuksiin on muun muassa sisällytettävä kattavat tiedot toteutetuista toimenpiteistä, joilla pyritään saavuttamaan 4 artiklan 1 kohdassa säädetyt tavoitteet, 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitetut tiedot sekä tiedot julkisesti noteerattujen yhtiöiden 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti tekemistä yksilöllisistä sitoumuksista.

1 a.
     
  Komissio esittää viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2017 arviointikertomuksen, joka koskee 4 artiklan 1 kohdassa sekä 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen julkisesti noteerattuja yhtiöitä koskevien vaatimusten toteutumista ja joka on laadittu jäsenvaltioiden 1 kohdan nojalla toimittamien kertomusten perusteella. Komissio sisällyttää kertomukseensa myös kuvauksen senhetkisestä sukupuolijakaumasta 2 artiklassa määriteltyjä pk-yrityksiä suurempien julkisesti noteeraamattomien yhtiöiden johtokunta- ja johtotasolla. [tark. 64]

1 b.
     
  Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen siitä, miten tämän direktiivin periaatteita sovelletaan kaikissa unionin toimielimissä, elimissä ja laitoksissa ja miten nämä periaatteet on sisällytetty niiden sisäisiä palvelukseenottomenettelyjä koskeviin sääntöihin. Tätä varten kaikkien unionin toimielinten, elinten ja laitosten on raportoitava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018 ja sen jälkeen vuosittain sukupuolikohtaisista tilastoistaan ja saavutetusta edistyksestä. Komissio julkaisee tällaiset kertomukset viipymättä verkkosivustollaan. Komission kertomukseen on tarvittaessa liitettävä lainsäädäntöehdotus, jolla tämän direktiivin soveltamisala ulotetaan koskemaan kaikkia unionin toimielimiä, elimiä ja laitoksia. [tark. 65]

2.   Jäsenvaltioiden, jotka eivät 8 artiklan 3 kohdan nojalla sovella 4 artiklan 1, 3, 4 ja 5 kohtaan sisältyviä, nimityksiin liittyviä menettelytapasääntöjä, on sisällytettävä 1 kohdassa tarkoitettuihin kertomuksiin tiedot, joista käyvät ilmi 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuilla kansallisilla toimenpiteillä saavutetut konkreettiset tulokset. Tämän jälkeen komissio laatii erityiskertomuksen, jossa tarkastellaan, antavatko kyseiset toimenpiteet aliedustettua sukupuolta oleville henkilöille todella mahdollisuuden saada vähintään 40 prosenttia julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien jäsenten johtokuntapaikoista julkisesti noteerattujen julkisten yritysten osalta 1 päivään tammikuuta 2018 mennessä tai niiden julkisesti noteerattujen yhtiöiden osalta, jotka eivät ole julkisia yrityksiä, 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä. Komissio antaa ensimmäisen tällaisen kertomuksen 1 päivään heinäkuuta 2017 mennessä ja sen jälkeen kuuden kuukauden kuluessa kunkin 1 kohdan mukaisen kansallisen kertomuksen tiedoksisaannin jälkeen.

Kyseisten jäsenvaltioiden on varmistettava, että julkisesti noteeratut yhtiöt, jotka 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja kansallisia toimenpiteitä soveltaessaan eivät ole nimittäneet tai valinneet aliedustettunasukupuolta olevia henkilöitä vähintään 40 prosenttiin toimivaan johtoon kuuluvien jäsenten paikoista johtokunnissaan julkisesti noteerattujen julkisten yritysten osalta 1 päivään tammikuuta 2018 mennessä tai niiden julkisesti noteerattujen yhtiöiden osalta, jotka eivät ole julkisia yrityksiä, 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä, soveltavat 4 artiklan 1, 3, 4 ja 5 kohtaan sisältyviä, nimityksiin liittyviä menettelytapasääntöjä mainituista päivämääristä alkaen.

3.   Komissio tarkastelee tämän direktiivin soveltamista ja raportoi siitä Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021 ja sen jälkeen kahden vuoden välein. Komissio arvioi erityisesti, onko tämän direktiivin tavoitteet saavutettu.

4.   Komissio arvioi kertomuksessaan sen perusteella, miten miesten ja naisten edustus julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokunnissa ja koko talouselämän eri päätöksentekotasoilla on edistynyt, ja ottaen huomioon saavutetun edistyksen riittävän kestävyyden, onko direktiivin voimassaoloaikaa tarpeen jatkaa 10 artiklan 2 kohdassa vahvistettua päivämäärää pitemmälle tai onko direktiiviä aiheellista muuttaa.
  Komissio myös tutkii, olisiko tämän direktiivin soveltamisala ulotettava koskemaan sellaisia noteeraamattomia julkisia yrityksiä, jotka eivät täytä pk-yritysten määritelmää, suuria noteeraamattomia yrityksiä ja julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuuluvia johtokunnan jäseniä. [tark. 66]

10 artikla

Voimaantulo ja voimassaolon päättyminen

1.   Tämä direktiivi tulee voimaan [kahdentenakymmenentenä] päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2028.

11 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 133, 9.5.2013, s. 68.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 20. marraskuuta 2013.

2

(3)  Neuvoston suositus 84/635/ETY, annettu 13. joulukuuta 1984, naisille tarjottavista erityiseduista (EYVL L 331, 19.12.1984, s. 34).

3

(4)  Neuvoston suositus 96/694/EY, annettu 2. joulukuuta 1996, naisten ja miesten tasapuolisesta osallistumisesta päätöksentekoon (EYVL L 319, 10.12.1996, s. 11).

4

(5)  Komission kertomus ”More women in senior positions” (2010); komission yksiköiden valmisteluasiakirja 1. maaliskuuta 2011”The Gender Balance in Business Leadership”, (SEC(2011)0246 final); edistymiskertomus 5. maaliskuuta 2012”Women in economic decision-making in the EU”; komission yksiköiden valmisteluasiakirja 16. huhtikuuta 2012”Progress on equality between women and men in 2011” (SWD(2012)0085 final).

5

(6)  ”Women on the Board Pledge for Europe”, IP/11/242.

6

(7)  KOM(2010)0078 lopullinen.

7

(8)  KOM(2010)0491 lopullinen.

8

(9)  EUVL C 33 E, 5.2.2013, s. 134.

9

(10)  EUVL C 251 E, 31.8.2013, s. 1.

10

(11)  KOM(2010)2020.

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/39/EY, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, rahoitusvälineiden markkinoista sekä neuvoston direktiivien 85/611/ETY ja 93/6/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/12/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 93/22/ETY kumoamisesta (EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1).

12

(13)  Komission suositus 2003/361/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

13

(14)  Komission direktiivin 2006/111/EY, annettu 16 päivänä marraskuuta 2006, jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17).

14

(15)  Asia C-450/93, Kalanke, Kok. 1995, s. I-3051; asia C-409/95, Marschall, Kok. 1997, s. I-6363: asia C-158/97, Badeck, Kok. 2000, s. I-1875, asia C-407/98, Abrahamsson, Kok. 2000. s. I-5539.

15

(16)  EUVL C 369, 17.12.2011, s. 14.

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23).

17

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/241

---

P7_TA(2013)0489

Sijoitustuotteita koskevat avaintietoasiakirjat ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 20. marraskuuta 2013 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sijoitustuotteita koskevista avaintietoasiakirjoista (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/44)

Tarkistus 1

EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUKSET (*1)

komission ehdotukseen

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

sijoitustuotteita koskevista avaintietoasiakirjoista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (2),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Yksityissijoittajille tarjotaan yhä useammin laajaa erityyppisten sijoitustuotteiden valikoimaa heidän harkitessaan sijoituksen tekoa. Kyseisillä tuotteilla
  voidaan tarjota
  erityisiä sijoitusratkaisuja, jotka on suunniteltu yksityissijoittajien tarpeiden mukaan mutta jotka ovat usein monimutkaisia ja vaikeaselkoisia. Kyseisiin sijoitustuotteisiin sijoittaville annetaan nykyisin tietoja koordinoimattomalla tavalla, eikä yksityissijoittaja useinkaan pysty näiden tietojen avulla vertailemaan eri tuotteita toisiinsa
  tai
  saamaan käsitystä tuotteiden ominaisuuksista
  eivätkä ne paranna sijoittajan tietämystä sijoitusasioista
  . Tämän vuoksi yksityissijoittajat ovat usein tehneet sijoituksia, joihin liittyviä riskejä ja kustannuksia he eivät ole täysin ymmärtäneet, minkä seurauksena he ovat toisinaan kärsineet odottamattomia tappioita. |
| --- | --- |

(1)

Yksityissijoittajille tarjotaan yhä useammin laajaa erityyppisten sijoitustuotteiden valikoimaa heidän harkitessaan sijoituksen tekoa. Kyseisillä tuotteilla
  voidaan tarjota
  erityisiä sijoitusratkaisuja, jotka on suunniteltu yksityissijoittajien tarpeiden mukaan mutta jotka ovat usein monimutkaisia ja vaikeaselkoisia. Kyseisiin sijoitustuotteisiin sijoittaville annetaan nykyisin tietoja koordinoimattomalla tavalla, eikä yksityissijoittaja useinkaan pysty näiden tietojen avulla vertailemaan eri tuotteita toisiinsa
  tai
  saamaan käsitystä tuotteiden ominaisuuksista
  eivätkä ne paranna sijoittajan tietämystä sijoitusasioista
  . Tämän vuoksi yksityissijoittajat ovat usein tehneet sijoituksia, joihin liittyviä riskejä ja kustannuksia he eivät ole täysin ymmärtäneet, minkä seurauksena he ovat toisinaan kärsineet odottamattomia tappioita.

| (2) | Yksityissijoittajille tarjottavien sijoitustuotteiden läpinäkyvyyttä koskevien säännösten parantaminen on tärkeä sijoittajansuojatoimenpide ja ennakkoedellytys yksityissijoittajien luottamuksen palauttamiseksi finanssimarkkinoihin
  erityisesti finanssikriisin jälkeisessä tilanteessa
  . Ensimmäinen askel tähän suuntaan on jo otettu unionin tasolla siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/65/EY perustetun sijoittajalle annettavia avaintietoja koskevan järjestelmän kehittämisen kautta. |
| --- | --- |

(2)

Yksityissijoittajille tarjottavien sijoitustuotteiden läpinäkyvyyttä koskevien säännösten parantaminen on tärkeä sijoittajansuojatoimenpide ja ennakkoedellytys yksityissijoittajien luottamuksen palauttamiseksi finanssimarkkinoihin
  erityisesti finanssikriisin jälkeisessä tilanteessa
  . Ensimmäinen askel tähän suuntaan on jo otettu unionin tasolla siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/65/EY perustetun sijoittajalle annettavia avaintietoja koskevan järjestelmän kehittämisen kautta.

| (3) | Erilaiset säännöt, jotka vaihtelevat sen mukaan, mikä toimiala tarjoaa sijoitustuotteet ja millaista sääntelyä alalla sovelletaan kansallisella tasolla, merkitsevät epätasapuolisia toimintaedellytyksiä eri tuotteille ja jakelukanaville, mikä luo lisäesteitä finanssipalvelujen ja -tuotteiden sisämarkkinoille. Jäsenvaltiot ovat jo toteuttaneet erilaisia koordinoimattomia toimia sijoittajansuojatoimenpiteissä olevien puutteiden korjaamiseksi, ja on todennäköistä, että ne jatkaisivat niiden toteuttamista. Sijoitustuotteita koskevien tietojen antamisessa noudatettavat erilaiset menettelytavat estävät tasapuolisten toimintaedellytysten luomisen eri sijoitustuotteiden kehittäjille ja myyjille ja vääristävät sen vuoksi kilpailua. Ne aiheuttavat myös sen, että sijoittajansuojan taso unionissa on epäyhtenäinen. Erot ovat myös esteenä sisämarkkinoiden toteutumiselle ja sujuvalle toiminnalle. Tämän vuoksi tarkoituksenmukaisin oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla sellaisena kuin sitä on tulkittu Euroopan unionin tuomioistuimen yhtenäisessä oikeuskäytännössä. |
| --- | --- |

(3)

Erilaiset säännöt, jotka vaihtelevat sen mukaan, mikä toimiala tarjoaa sijoitustuotteet ja millaista sääntelyä alalla sovelletaan kansallisella tasolla, merkitsevät epätasapuolisia toimintaedellytyksiä eri tuotteille ja jakelukanaville, mikä luo lisäesteitä finanssipalvelujen ja -tuotteiden sisämarkkinoille. Jäsenvaltiot ovat jo toteuttaneet erilaisia koordinoimattomia toimia sijoittajansuojatoimenpiteissä olevien puutteiden korjaamiseksi, ja on todennäköistä, että ne jatkaisivat niiden toteuttamista. Sijoitustuotteita koskevien tietojen antamisessa noudatettavat erilaiset menettelytavat estävät tasapuolisten toimintaedellytysten luomisen eri sijoitustuotteiden kehittäjille ja myyjille ja vääristävät sen vuoksi kilpailua. Ne aiheuttavat myös sen, että sijoittajansuojan taso unionissa on epäyhtenäinen. Erot ovat myös esteenä sisämarkkinoiden toteutumiselle ja sujuvalle toiminnalle. Tämän vuoksi tarkoituksenmukaisin oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla sellaisena kuin sitä on tulkittu Euroopan unionin tuomioistuimen yhtenäisessä oikeuskäytännössä.

| (4) | Erojen torjumiseksi
  sekä tuotteiden tarjoajien ja jakelijoiden kustannusten ja epävarmuuden vähentämiseksi
  unionin tasolla on tarpeen antaa yhtenäiset avoimuussäännöt, joita sovelletaan kaikkiin toimijoihin sijoitustuotteiden markkinoilla. Asetus on tarpeen sen varmistamiseksi, että avaintietoasiakirjoille vahvistetaan yhteinen yhtenäinen standardi asiakirjojen muodon ja sisällön yhdenmukaistamiseksi. Asetuksen suoraan sovellettavilla säännöillä varmistettaisiin, että kaikkiin toimijoihin sijoitustuotemarkkinoilla sovelletaan samoja vaatimuksia. Näin myös varmistettaisiin tietojen yhtenäinen antaminen ehkäisemällä toisistaan poikkeavat kansalliset vaatimukset, joita seuraisi direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Asetuksen käyttö on aiheellista myös sen varmistamiseksi, että kaikkiin sijoitustuotteita myyviin toimijoihin sovelletaan yhtenäisiä yksityissijoittajille annettavan avaintietoasiakirjan toimittamista koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(4)

Erojen torjumiseksi
  sekä tuotteiden tarjoajien ja jakelijoiden kustannusten ja epävarmuuden vähentämiseksi
  unionin tasolla on tarpeen antaa yhtenäiset avoimuussäännöt, joita sovelletaan kaikkiin toimijoihin sijoitustuotteiden markkinoilla. Asetus on tarpeen sen varmistamiseksi, että avaintietoasiakirjoille vahvistetaan yhteinen yhtenäinen standardi asiakirjojen muodon ja sisällön yhdenmukaistamiseksi. Asetuksen suoraan sovellettavilla säännöillä varmistettaisiin, että kaikkiin toimijoihin sijoitustuotemarkkinoilla sovelletaan samoja vaatimuksia. Näin myös varmistettaisiin tietojen yhtenäinen antaminen ehkäisemällä toisistaan poikkeavat kansalliset vaatimukset, joita seuraisi direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Asetuksen käyttö on aiheellista myös sen varmistamiseksi, että kaikkiin sijoitustuotteita myyviin toimijoihin sovelletaan yhtenäisiä yksityissijoittajille annettavan avaintietoasiakirjan toimittamista koskevia vaatimuksia.

| (5) | On olennaisen tärkeää, että tietojen antamista sijoitustuotteista parannetaan, jotta yksityissijoittajien luottamus finanssimarkkinoihin voitaisiin palauttaa, mutta yhtä tärkeää on myös se, että näiden tuotteiden myyntiä säännellään tehokkaasti. Tämä asetus täydentää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (4) mukaisia jakelua koskevia toimenpiteitä
  (mukaan lukien sijoitusneuvonta, sijoittajansuojatoimenpiteet ja muut myyntipalvelut)
  . Se täydentää myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/92/EY (5) mukaisia vakuutustuotteiden jakelua koskevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(5)

On olennaisen tärkeää, että tietojen antamista sijoitustuotteista parannetaan, jotta yksityissijoittajien luottamus finanssimarkkinoihin voitaisiin palauttaa, mutta yhtä tärkeää on myös se, että näiden tuotteiden myyntiä säännellään tehokkaasti. Tämä asetus täydentää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (4) mukaisia jakelua koskevia toimenpiteitä
  (mukaan lukien sijoitusneuvonta, sijoittajansuojatoimenpiteet ja muut myyntipalvelut)
  . Se täydentää myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/92/EY (5) mukaisia vakuutustuotteiden jakelua koskevia toimenpiteitä.

| (6) | Tätä asetusta olisi sovellettava kaikkiin niihin tuotteisiin
  ja kohde-etuutena oleviin sijoituksiin
  niiden muodosta tai rakenteesta riippumatta, jotka finanssipalveluala kehittää tarjotakseen sijoitusmahdollisuuksia yksityissijoittajille, jos yhden tai useamman omaisuuserän tuotto tai ▌viitearvot ▌vaikuttavat sijoittajalle tarjottuun tuottoon. Tähän olisi sisällyttävä sellaiset sijoitustuotteet kuin sijoitusrahastot
  ja
  henkivakuutussopimukset
  ja näiden sijoitusrahastojen ja henkivakuutussopimusten kohde-etuutena olevat sijoitukset
  ja vähittäismarkkinoille tarkoitetut ▌tuotteet,
  mukaan lukien suoraan omistetut omaisuuserät, kuten valtion joukkovelkakirjat tai osakkeet, joita tarjotaan yleisölle tai jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi jäsenvaltiossa sijaitsevilla tai toimivilla säännellyillä markkinoilla
  .
  Vähittäismarkkinoille tarkoitetut paketoidut ja strukturoidut
  tuotteet toimivat välittäjinä sijoittajan ja markkinoiden välillä, sillä niissä paketoidaan, yhdistellään tai niputetaan yhteen omaisuuseriä erilaisten riskialtistumien luomiseksi, erilaisten tuoteominaisuuksien tarjoamiseksi tai erilaisten kustannusrakenteiden aikaansaamiseksi verrattuna suoraan hallussapitoon. Paketointi voi antaa yksityissijoittajille tilaisuuden noudattaa sijoitusstrategioita, jotka olisivat muutoin saavuttamattomissa tai epäkäytännöllisiä, mutta se voi edellyttää myös lisätietojen antamista erityisesti sijoitusten paketointitapojen vertailun mahdollistamiseksi
  ja sen varmistamiseksi, että yksityissijoittajat saavat käsityksen vähittäismarkkinoille tarkoitettujen sijoitustuotteiden keskeisistä ominaisuuksista ja riskeistä
  . |
| --- | --- |

(6)

Tätä asetusta olisi sovellettava kaikkiin niihin tuotteisiin
  ja kohde-etuutena oleviin sijoituksiin
  niiden muodosta tai rakenteesta riippumatta, jotka finanssipalveluala kehittää tarjotakseen sijoitusmahdollisuuksia yksityissijoittajille, jos yhden tai useamman omaisuuserän tuotto tai ▌viitearvot ▌vaikuttavat sijoittajalle tarjottuun tuottoon. Tähän olisi sisällyttävä sellaiset sijoitustuotteet kuin sijoitusrahastot
  ja
  henkivakuutussopimukset
  ja näiden sijoitusrahastojen ja henkivakuutussopimusten kohde-etuutena olevat sijoitukset
  ja vähittäismarkkinoille tarkoitetut ▌tuotteet,
  mukaan lukien suoraan omistetut omaisuuserät, kuten valtion joukkovelkakirjat tai osakkeet, joita tarjotaan yleisölle tai jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi jäsenvaltiossa sijaitsevilla tai toimivilla säännellyillä markkinoilla
  .
  Vähittäismarkkinoille tarkoitetut paketoidut ja strukturoidut
  tuotteet toimivat välittäjinä sijoittajan ja markkinoiden välillä, sillä niissä paketoidaan, yhdistellään tai niputetaan yhteen omaisuuseriä erilaisten riskialtistumien luomiseksi, erilaisten tuoteominaisuuksien tarjoamiseksi tai erilaisten kustannusrakenteiden aikaansaamiseksi verrattuna suoraan hallussapitoon. Paketointi voi antaa yksityissijoittajille tilaisuuden noudattaa sijoitusstrategioita, jotka olisivat muutoin saavuttamattomissa tai epäkäytännöllisiä, mutta se voi edellyttää myös lisätietojen antamista erityisesti sijoitusten paketointitapojen vertailun mahdollistamiseksi
  ja sen varmistamiseksi, että yksityissijoittajat saavat käsityksen vähittäismarkkinoille tarkoitettujen sijoitustuotteiden keskeisistä ominaisuuksista ja riskeistä
  .

| (6 a) | Tätä asetusta olisi sovellettava myös sellaisten erillisyhtiöiden ja holdingyhtiöiden osakkeisiin tai osuuksiin, joita sijoitustuotteen kehittäjä voi luoda kiertääkseen tätä asetusta. |
| --- | --- |

(6 a)

Tätä asetusta olisi sovellettava myös sellaisten erillisyhtiöiden ja holdingyhtiöiden osakkeisiin tai osuuksiin, joita sijoitustuotteen kehittäjä voi luoda kiertääkseen tätä asetusta.

| (6 b) | Paketoitujen sijoitustuotteiden olisi tarjottava yksityissijoittajille selkeitä hyötyjä kuten sijoitusriskien hajauttaminen talouden monille eri aloille tai monille kohde-etuuksina oleville omaisuuserille. Paketointitekniikoita voidaan kuitenkin käyttää myös sellaisten ominaisuuksien luomiseen sijoitustuotteille, joiden tarkoituksena on harhauttaa kuluttajia sijoituspäätöksen tekemisessä. Tietyillä tuotteilla, joihin liittyy ”houkutinkorko”, hyödynnetään yksityissijoittajien erheellisiä käyttäytymismalleja, tässä tapauksessa sitä, että he asettavat etusijalle välittömästi saatavan houkuttelevan tuoton. Sellaisten tuotenimien käytöllä, jotka viittaavat suurempaan turvallisuuteen kuin on mahdollista, hyödynnetään vastaavalla tavalla kuluttajien erheellisiä käyttäytymismalleja, nimittäin heidän taipumustaan välttää riskiä. Tämän vuoksi tällainen paketointitekniikka synnyttää riskin, että sijoittaja keskittyy voimakkaasti välittömiin taloudellisiin hyötyihin ymmärtämättä täysin sijoitukseen liittyviä tulevaisuuden riskejä. Tällä asetuksella olisi pyrittävä välttämään sellaisia paketoinnin piirteitä, joissa hyödynnetään sijoittajien päätöksentekoon liittyviä erheellisiä käyttäytymismalleja, jotta edistetään avoimuutta ja vähittäismarkkinoille tarkoitettuihin paketoituihin sijoitustuotteisiin liittyvien riskien parempaa ymmärtämistä. |
| --- | --- |

(6 b)

Paketoitujen sijoitustuotteiden olisi tarjottava yksityissijoittajille selkeitä hyötyjä kuten sijoitusriskien hajauttaminen talouden monille eri aloille tai monille kohde-etuuksina oleville omaisuuserille. Paketointitekniikoita voidaan kuitenkin käyttää myös sellaisten ominaisuuksien luomiseen sijoitustuotteille, joiden tarkoituksena on harhauttaa kuluttajia sijoituspäätöksen tekemisessä. Tietyillä tuotteilla, joihin liittyy ”houkutinkorko”, hyödynnetään yksityissijoittajien erheellisiä käyttäytymismalleja, tässä tapauksessa sitä, että he asettavat etusijalle välittömästi saatavan houkuttelevan tuoton. Sellaisten tuotenimien käytöllä, jotka viittaavat suurempaan turvallisuuteen kuin on mahdollista, hyödynnetään vastaavalla tavalla kuluttajien erheellisiä käyttäytymismalleja, nimittäin heidän taipumustaan välttää riskiä. Tämän vuoksi tällainen paketointitekniikka synnyttää riskin, että sijoittaja keskittyy voimakkaasti välittömiin taloudellisiin hyötyihin ymmärtämättä täysin sijoitukseen liittyviä tulevaisuuden riskejä. Tällä asetuksella olisi pyrittävä välttämään sellaisia paketoinnin piirteitä, joissa hyödynnetään sijoittajien päätöksentekoon liittyviä erheellisiä käyttäytymismalleja, jotta edistetään avoimuutta ja vähittäismarkkinoille tarkoitettuihin paketoituihin sijoitustuotteisiin liittyvien riskien parempaa ymmärtämistä.

| (7) | ▌Vakuutustuotteet, joiden yhteydessä ei tarjota sijoitusmahdollisuuksia, ▌olisi jätettävä asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Koska tämän asetuksen tavoitteena on parantaa yksityissijoittajille markkinoitavia sijoitustuotteita koskevien tietojen vertailtavuutta ja ymmärrettävyyttä,
  ammatilliset lisäeläketuotteet ja yksilölliset eläketuotteet
  olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle ▌edellyttäen, että kansallisessa lainsäädännössä vaaditaan työnantajan rahoitusosuutta ja että
  työnantaja tai
  työntekijä ei voi valita eläketuotteen tarjoajaa. Institutionaalisille sijoittajille tarkoitetut sijoitusrahastot eivät myöskään kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, sillä niitä ei myydä yksityissijoittajille. Sijoitustuotteet, joilla on tarkoitus kerätä säästöjä yksityistä eläkettä varten, olisi kuitenkin sisällytettävä tämän asetuksen soveltamisalaan, sillä ne kilpailevat usein muiden tämän asetuksen mukaisten tuotteiden kanssa ja niitä jaellaan samaan tapaan yksityissijoittajille. |
| --- | --- |

(7)

▌Vakuutustuotteet, joiden yhteydessä ei tarjota sijoitusmahdollisuuksia, ▌olisi jätettävä asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Koska tämän asetuksen tavoitteena on parantaa yksityissijoittajille markkinoitavia sijoitustuotteita koskevien tietojen vertailtavuutta ja ymmärrettävyyttä,
  ammatilliset lisäeläketuotteet ja yksilölliset eläketuotteet
  olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle ▌edellyttäen, että kansallisessa lainsäädännössä vaaditaan työnantajan rahoitusosuutta ja että
  työnantaja tai
  työntekijä ei voi valita eläketuotteen tarjoajaa. Institutionaalisille sijoittajille tarkoitetut sijoitusrahastot eivät myöskään kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, sillä niitä ei myydä yksityissijoittajille. Sijoitustuotteet, joilla on tarkoitus kerätä säästöjä yksityistä eläkettä varten, olisi kuitenkin sisällytettävä tämän asetuksen soveltamisalaan, sillä ne kilpailevat usein muiden tämän asetuksen mukaisten tuotteiden kanssa ja niitä jaellaan samaan tapaan yksityissijoittajille.

| (8) | Tällä asetuksella asetettavien velvoitteiden sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/71/EY (6) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/138/EY (7) asetettujen velvoitteiden välisen suhteen selkeyttämiseksi on tarpeen säätää, että
  mainitut direktiivit täydentävät tätä asetusta
  .
  Erityisesti avaintietoasiakirjaan olisi sisällytettävä direktiivin 2003/71/EY 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu avaintiedot sisältävä tiivistelmä tämän asetuksen uudelleentarkastelun jälkeen. |
| --- | --- |

(8)

Tällä asetuksella asetettavien velvoitteiden sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/71/EY (6) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/138/EY (7) asetettujen velvoitteiden välisen suhteen selkeyttämiseksi on tarpeen säätää, että
  mainitut direktiivit täydentävät tätä asetusta
  .
  Erityisesti avaintietoasiakirjaan olisi sisällytettävä direktiivin 2003/71/EY 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu avaintiedot sisältävä tiivistelmä tämän asetuksen uudelleentarkastelun jälkeen.

| (8 a) | Sijoitustuotteiden kehittäjien olisi varmistettava, että heidän strukturoimansa sijoitustuote sopii yhteen niiden yksityissijoittajien profiilin kanssa, joille tuote on kohdennettu. Niiden olisi sen vuoksi luotava ennakolta toteutettava tuotehyväksyntämenettely varmistaakseen, että niiden sijoitustuotteet eivät altista yksityissijoittajia sellaisille kohde-etuutena oleville omaisuuserille, joiden riski-hyötyprofiili ei ole helposti ymmärrettävissä. |
| --- | --- |

(8 a)

Sijoitustuotteiden kehittäjien olisi varmistettava, että heidän strukturoimansa sijoitustuote sopii yhteen niiden yksityissijoittajien profiilin kanssa, joille tuote on kohdennettu. Niiden olisi sen vuoksi luotava ennakolta toteutettava tuotehyväksyntämenettely varmistaakseen, että niiden sijoitustuotteet eivät altista yksityissijoittajia sellaisille kohde-etuutena oleville omaisuuserille, joiden riski-hyötyprofiili ei ole helposti ymmärrettävissä.

| (8 b) | Toimivaltaisille viranomaisille sekä Euroopan valvontaviranomaisille olisi pyynnöstä toimitettava kaikki tarvittavat tiedot, joiden avulla voidaan tarkistaa avaintietoasiakirjojen sisältö, arvioida, onko tätä asetusta noudatettu, ja varmistaa asiakkaiden ja sijoittajien suoja rahoitusmarkkinoilla. Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) ja Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen (EVLEV) toimivaltuudet olisi mukautettava Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (EAMV) myönnettyihin toimivaltuuksiin rahoitusvälineiden markkinoista ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin [rahoitusmarkkinadirektiivi] puitteissa. |
| --- | --- |

(8 b)

Toimivaltaisille viranomaisille sekä Euroopan valvontaviranomaisille olisi pyynnöstä toimitettava kaikki tarvittavat tiedot, joiden avulla voidaan tarkistaa avaintietoasiakirjojen sisältö, arvioida, onko tätä asetusta noudatettu, ja varmistaa asiakkaiden ja sijoittajien suoja rahoitusmarkkinoilla. Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) ja Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen (EVLEV) toimivaltuudet olisi mukautettava Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (EAMV) myönnettyihin toimivaltuuksiin rahoitusvälineiden markkinoista ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin [rahoitusmarkkinadirektiivi] puitteissa.

| (9) | Sijoitustuotteiden kehittäjien, kuten rahastonhoitajien, vakuutusyritysten, arvopapereiden liikkeeseenlaskijoiden, luottolaitosten tai sijoituspalveluyritysten, olisi laadittava avaintietoasiakirja kehittämistään sijoitustuotteista, koska ne tuntevat tuotteen parhaiten ja ovat siitä vastuussa.
  Sijoitustuotteen kehittäjien olisi annettava avaintietoasiakirja sijoitustuotetta myyvien henkilöiden käyttöön.
  Sijoitustuotteen kehittäjän olisi laadittava
  avaintietoasiakirja, ja sijoitustuotetta myyvän henkilön olisi laadittava sen liite (sisältäen palkkiot)
  ennen kuin tuotteet voidaan myydä yksityissijoittajille. Jos tuotetta ei kuitenkaan myydä yksityissijoittajille, avaintietoasiakirjaa ei ole tarpeen laatia, ja jos sijoitustuotteen kehittäjän on käytännössä vaikea laatia avaintietoasiakirjaa, asiakirjan laadinta voidaan antaa muiden tehtäväksi.
  Jos avaintietoasiakirjan laatiminen delegoidaan kokonaan tai osittain kolmansille osapuolille, sijoitustuotteen kehittäjällä olisi edelleen oltava yleinen vastuu kyseisen avaintietoasiakirjan laatimisesta ja sisällöstä.
  Avaintietoasiakirjojen laajan levityksen ja saatavuuden varmistamiseksi tässä asetuksessa olisi säädettävä sijoitustuotteen kehittäjän mahdollisuudesta julkaista asiakirja valitsemallaan verkkosivustolla. |
| --- | --- |

(9)

Sijoitustuotteiden kehittäjien, kuten rahastonhoitajien, vakuutusyritysten, arvopapereiden liikkeeseenlaskijoiden, luottolaitosten tai sijoituspalveluyritysten, olisi laadittava avaintietoasiakirja kehittämistään sijoitustuotteista, koska ne tuntevat tuotteen parhaiten ja ovat siitä vastuussa.
  Sijoitustuotteen kehittäjien olisi annettava avaintietoasiakirja sijoitustuotetta myyvien henkilöiden käyttöön.
  Sijoitustuotteen kehittäjän olisi laadittava
  avaintietoasiakirja, ja sijoitustuotetta myyvän henkilön olisi laadittava sen liite (sisältäen palkkiot)
  ennen kuin tuotteet voidaan myydä yksityissijoittajille. Jos tuotetta ei kuitenkaan myydä yksityissijoittajille, avaintietoasiakirjaa ei ole tarpeen laatia, ja jos sijoitustuotteen kehittäjän on käytännössä vaikea laatia avaintietoasiakirjaa, asiakirjan laadinta voidaan antaa muiden tehtäväksi.
  Jos avaintietoasiakirjan laatiminen delegoidaan kokonaan tai osittain kolmansille osapuolille, sijoitustuotteen kehittäjällä olisi edelleen oltava yleinen vastuu kyseisen avaintietoasiakirjan laatimisesta ja sisällöstä.
  Avaintietoasiakirjojen laajan levityksen ja saatavuuden varmistamiseksi tässä asetuksessa olisi säädettävä sijoitustuotteen kehittäjän mahdollisuudesta julkaista asiakirja valitsemallaan verkkosivustolla.

| (10) | Yksityissijoittajien tarpeisiin vastaamiseksi on tarpeen varmistaa, että sijoitustuotteita koskevat tiedot ovat paikkansapitäviä, tasapuolisia, selkeitä eivätkä kyseisien sijoittajien kannalta harhaanjohtavia. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava yhteiset standardit avaintietoasiakirjan laatimista varten, jotta voidaan varmistaa, että asiakirja on yksityissijoittajien kannalta ymmärrettävässä muodossa. Koska monilla yksityissijoittajilla on ongelmia finanssialan erikoisterminologian ymmärtämisessä, asiakirjassa käytettävään sanastoon ja kirjoitustyyliin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Olisi annettava säännöt myös kielestä, jolla asiakirja olisi laadittava.
  Myös mahdollisesti aiheutuvia kustannuksia koskevat laskelmat olisi selitettävä ymmärrettävästi.
  Lisäksi yksityissijoittajien olisi kyettävä ymmärtämään avaintietoasiakirja joutumatta turvautumaan muihin tietoihin.
  Tämän ei pitäisi kuitenkaan estää viittaamasta avaintietoasiakirjassa muihin asiakirjoihin, joiden sisältämät lisätiedot voivat olla kiinnostavia joidenkin yksityissijoittajien kannalta. |
| --- | --- |

(10)

Yksityissijoittajien tarpeisiin vastaamiseksi on tarpeen varmistaa, että sijoitustuotteita koskevat tiedot ovat paikkansapitäviä, tasapuolisia, selkeitä eivätkä kyseisien sijoittajien kannalta harhaanjohtavia. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava yhteiset standardit avaintietoasiakirjan laatimista varten, jotta voidaan varmistaa, että asiakirja on yksityissijoittajien kannalta ymmärrettävässä muodossa. Koska monilla yksityissijoittajilla on ongelmia finanssialan erikoisterminologian ymmärtämisessä, asiakirjassa käytettävään sanastoon ja kirjoitustyyliin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Olisi annettava säännöt myös kielestä, jolla asiakirja olisi laadittava.
  Myös mahdollisesti aiheutuvia kustannuksia koskevat laskelmat olisi selitettävä ymmärrettävästi.
  Lisäksi yksityissijoittajien olisi kyettävä ymmärtämään avaintietoasiakirja joutumatta turvautumaan muihin tietoihin.
  Tämän ei pitäisi kuitenkaan estää viittaamasta avaintietoasiakirjassa muihin asiakirjoihin, joiden sisältämät lisätiedot voivat olla kiinnostavia joidenkin yksityissijoittajien kannalta.

| (11) | Yksityissijoittajille olisi annettava tiedot, jotka ovat tarpeen tietoon perustuvan sijoituspäätöksen tekemiseksi ja eri sijoitustuotteiden vertailemiseksi, mutta jos tietoja ei esitetä lyhyessä ja ytimekkäässä muodossa, ne ovat vaarassa jäädä käyttämättä. Tämän vuoksi avaintietoasiakirjan olisi sisällettävä vain avaintietoja, erityisesti tietoja tuotteen luonteesta ja ominaisuuksista, mukaan lukien siitä, ovatko pääomatappiot mahdollisia, sekä tuotteen kustannuksista
  ja riski-hyötyprofiilista yleisindikaattorin muodossa sekä sen kohde-etuutena olevasta sijoituksesta
  , sekä merkityksellisiä tietoja tuotto- tai arvonkehityksestä ja eräitä muita erityistietoja, jotka saattavat olla tarpeen käsityksen saamiseksi erityyppisten tuotteiden ominaisuuksista, mukaan lukien eläkesuunnittelussa käytettäviksi tarkoitettujen tuotteiden ominaisuudet.
  Komission olisi tarkasteltava, olisiko Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä 16 päivänä tammikuuta 2013 vahvistamassa kannassa ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luottoluokituslaitoksista annetun asetuksen (EY) N:o 1060/2009 muuttamisesta

   (8)

  mainitun eurooppalaisen julkisen luottoluokituslaitoksen aiheellista antaa avaintietoja unionin jäsenvaltioiden liikkeeseenlaskemiin joukkovelkakirjoihin liittyvästä riskiprofiilista. |
| --- | --- |

(11)

Yksityissijoittajille olisi annettava tiedot, jotka ovat tarpeen tietoon perustuvan sijoituspäätöksen tekemiseksi ja eri sijoitustuotteiden vertailemiseksi, mutta jos tietoja ei esitetä lyhyessä ja ytimekkäässä muodossa, ne ovat vaarassa jäädä käyttämättä. Tämän vuoksi avaintietoasiakirjan olisi sisällettävä vain avaintietoja, erityisesti tietoja tuotteen luonteesta ja ominaisuuksista, mukaan lukien siitä, ovatko pääomatappiot mahdollisia, sekä tuotteen kustannuksista
  ja riski-hyötyprofiilista yleisindikaattorin muodossa sekä sen kohde-etuutena olevasta sijoituksesta
  , sekä merkityksellisiä tietoja tuotto- tai arvonkehityksestä ja eräitä muita erityistietoja, jotka saattavat olla tarpeen käsityksen saamiseksi erityyppisten tuotteiden ominaisuuksista, mukaan lukien eläkesuunnittelussa käytettäviksi tarkoitettujen tuotteiden ominaisuudet.
  Komission olisi tarkasteltava, olisiko Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä 16 päivänä tammikuuta 2013 vahvistamassa kannassa ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luottoluokituslaitoksista annetun asetuksen (EY) N:o 1060/2009 muuttamisesta

   (8)

  mainitun eurooppalaisen julkisen luottoluokituslaitoksen aiheellista antaa avaintietoja unionin jäsenvaltioiden liikkeeseenlaskemiin joukkovelkakirjoihin liittyvästä riskiprofiilista.

| (11 a) | Sijoittajille olisi annettava selvä käsitys siitä, mitä kustannuksia ja palkkioita heidän sijoituksestaan peritään sekä liiketoimen toteuttamisajankohtana että tietyllä sijoitusajanjaksolla. Palkkioista olisi ilmoitettava niiden yhteenlaskettu kokonaismäärä sekä rahallinen määrä. Neuvonnasta perittävät maksut olisi laskettava yksinkertaisella tavalla, jotta sijoittajan on helppo saada käsitys neuvonnan kustannuksista. |
| --- | --- |

(11 a)

Sijoittajille olisi annettava selvä käsitys siitä, mitä kustannuksia ja palkkioita heidän sijoituksestaan peritään sekä liiketoimen toteuttamisajankohtana että tietyllä sijoitusajanjaksolla. Palkkioista olisi ilmoitettava niiden yhteenlaskettu kokonaismäärä sekä rahallinen määrä. Neuvonnasta perittävät maksut olisi laskettava yksinkertaisella tavalla, jotta sijoittajan on helppo saada käsitys neuvonnan kustannuksista.

| (11 b) | EPV:n, EVLEV ja EAMV:n olisi kehitettävä sähköinen rahastovertailujärjestelmä, jonka avulla sijoittajat voisivat laskea sijoituksensa lopullisen arvon, kun palkkiot ja kustannukset on otettu huomioon. |
| --- | --- |

(11 b)

EPV:n, EVLEV ja EAMV:n olisi kehitettävä sähköinen rahastovertailujärjestelmä, jonka avulla sijoittajat voisivat laskea sijoituksensa lopullisen arvon, kun palkkiot ja kustannukset on otettu huomioon.

| (12) | Avaintietoasiakirja olisi laadittava muodossa, jossa yksityissijoittajat voivat vertailla eri sijoitustuotteita, koska kuluttajien toimintatavat ja valmiudet edellyttävät tietojen muodon, esitystavan ja sisällön huolellista
  suunnittelua ja laatimista, jotta avaintietoasiakirjaan paneudutaan optimaalisesti ja siten lisätään finanssialan tietämyksen leviämistä, asian ymmärtämistä ja
  tietojen
  käyttöä
  . Jokaisessa asiakirjassa olisi noudatettava samaa kohtien ja niiden otsikoiden järjestystä. Lisäksi avaintietoasiakirjaan eri tuotteista sisällytettävien tietojen yksityiskohdat ja tietojen esitystapa olisi yhdenmukaistettava laajemmin delegoiduilla säädöksillä, joissa otetaan huomioon aiemmat ja käynnissä olevat kuluttajien käyttäytymistä tarkastelevat tutkimukset sekä myös tulokset testeistä, joissa tarkastellaan, kuinka tehokkaita erilaiset tietojen esitystavat ovat kuluttajien kannalta. Joidenkin sijoitustuotteiden tapauksessa yksityissijoittajalla on lisäksi mahdollisuus valita monista eri kohde-etuutena olevista sijoituksista
  , ja niihin voi liittyä kustannuksia ja maksuja, jotka määräytyvät asiakkaan yksilöllisten piirteiden kuten iän tai sijoitettavan määrän mukaan
  . Nämä tuotteet olisi otettava huomioon asiakirjan muodon kehittämisessä. |
| --- | --- |

(12)

Avaintietoasiakirja olisi laadittava muodossa, jossa yksityissijoittajat voivat vertailla eri sijoitustuotteita, koska kuluttajien toimintatavat ja valmiudet edellyttävät tietojen muodon, esitystavan ja sisällön huolellista
  suunnittelua ja laatimista, jotta avaintietoasiakirjaan paneudutaan optimaalisesti ja siten lisätään finanssialan tietämyksen leviämistä, asian ymmärtämistä ja
  tietojen
  käyttöä
  . Jokaisessa asiakirjassa olisi noudatettava samaa kohtien ja niiden otsikoiden järjestystä. Lisäksi avaintietoasiakirjaan eri tuotteista sisällytettävien tietojen yksityiskohdat ja tietojen esitystapa olisi yhdenmukaistettava laajemmin delegoiduilla säädöksillä, joissa otetaan huomioon aiemmat ja käynnissä olevat kuluttajien käyttäytymistä tarkastelevat tutkimukset sekä myös tulokset testeistä, joissa tarkastellaan, kuinka tehokkaita erilaiset tietojen esitystavat ovat kuluttajien kannalta. Joidenkin sijoitustuotteiden tapauksessa yksityissijoittajalla on lisäksi mahdollisuus valita monista eri kohde-etuutena olevista sijoituksista
  , ja niihin voi liittyä kustannuksia ja maksuja, jotka määräytyvät asiakkaan yksilöllisten piirteiden kuten iän tai sijoitettavan määrän mukaan
  . Nämä tuotteet olisi otettava huomioon asiakirjan muodon kehittämisessä.

| (12 a) | Avaintietoasiakirjan alussa olisi monimutkaisuudesta varoittavalla merkinnällä ilmoitettava monimutkaisista tuotteista, jotka eivät vaikuta yksityissijoittajille soveltuvilta. Tämä lisää avoimuutta, ja kuluttajien on sen myötä helpompi tehdä tietoon perustuva päätös ottamastaan riskistä. Tämä myös auttaa välttämään tuotteiden myyntiä väärin perustein. |
| --- | --- |

(12 a)

Avaintietoasiakirjan alussa olisi monimutkaisuudesta varoittavalla merkinnällä ilmoitettava monimutkaisista tuotteista, jotka eivät vaikuta yksityissijoittajille soveltuvilta. Tämä lisää avoimuutta, ja kuluttajien on sen myötä helpompi tehdä tietoon perustuva päätös ottamastaan riskistä. Tämä myös auttaa välttämään tuotteiden myyntiä väärin perustein.

| (13) | On yhä yleisempää, että yksityissijoittajat eivät tavoittele sijoituspäätöksillään pelkästään tuottoa. Heillä on usein myös muita tavoitteita, kuten sosiaalisia tai ympäristöön liittyviä päämääriä. Tietojen antaminen sijoituksiin liittyvistä ei-taloudellisista näkökohdista voi olla tärkeää kestäviä pitkän aikavälin sijoituksia tekeville sijoittajille. Sijoitustuotteen kehittäjän asettamia sosiaalisia taikka ympäristöön tai hallintotapaan liittyviä tavoitteita koskevia tietoja voi kuitenkin olla vaikeaa vertailla tai tiedot saattavat puuttua. Sen vuoksi on suotavaa yhdenmukaistaa laajemmin niihin tietoihin liittyvät yksityiskohdat, jotka olisi annettava siitä, onko ympäristöön liittyvät, sosiaaliset tai hallintotapaan liittyvät kysymykset otettu huomioon, ja jos on, millä tavoilla. |
| --- | --- |

(13)

On yhä yleisempää, että yksityissijoittajat eivät tavoittele sijoituspäätöksillään pelkästään tuottoa. Heillä on usein myös muita tavoitteita, kuten sosiaalisia tai ympäristöön liittyviä päämääriä. Tietojen antaminen sijoituksiin liittyvistä ei-taloudellisista näkökohdista voi olla tärkeää kestäviä pitkän aikavälin sijoituksia tekeville sijoittajille. Sijoitustuotteen kehittäjän asettamia sosiaalisia taikka ympäristöön tai hallintotapaan liittyviä tavoitteita koskevia tietoja voi kuitenkin olla vaikeaa vertailla tai tiedot saattavat puuttua. Sen vuoksi on suotavaa yhdenmukaistaa laajemmin niihin tietoihin liittyvät yksityiskohdat, jotka olisi annettava siitä, onko ympäristöön liittyvät, sosiaaliset tai hallintotapaan liittyvät kysymykset otettu huomioon, ja jos on, millä tavoilla.

| (14) | Avaintietoasiakirjan olisi selkeästi erotuttava
  ja se olisi pidettävä erillään
  mahdollisesta markkinointiviestinnästä. Muiden asiakirjojen ei tulisi vähentää avaintietoasiakirjan merkitystä.
  Yksityissijoittajan olisi vahvistettava vastaanottaminen. |
| --- | --- |

(14)

Avaintietoasiakirjan olisi selkeästi erotuttava
  ja se olisi pidettävä erillään
  mahdollisesta markkinointiviestinnästä. Muiden asiakirjojen ei tulisi vähentää avaintietoasiakirjan merkitystä.
  Yksityissijoittajan olisi vahvistettava vastaanottaminen.

| (15) | Jotta voidaan varmistaa, että avaintietoasiakirja sisältää luotettavia tietoja, tässä asetuksessa olisi edellytettävä, että sijoitustuotteiden kehittäjät
  ja sijoitustuotteita myyvät henkilöt
  pitävät avaintietoasiakirjan ajan tasalla.
  Avaintietoasiakirjaa tarjoavan tai myyvän yhteisön olisi myös pidettävä yksityissijoitustoimintaan tarjottava tieto ajan tasalla.
  Tietojen uudelleentarkastelun edellytyksiin ja tiheyteen sekä avaintietoasiakirjan
  ja sen liitteen
  tarkistukseen liittyvät yksityiskohtaiset säännöt on tätä varten tarpeen vahvistaa delegoidussa säädöksessä, jonka komissio hyväksyy.
  Avaintietoasiakirja ja sen päivitykset olisi annettava tiedoksi toimivaltaiselle viranomaiselle. |
| --- | --- |

(15)

Jotta voidaan varmistaa, että avaintietoasiakirja sisältää luotettavia tietoja, tässä asetuksessa olisi edellytettävä, että sijoitustuotteiden kehittäjät
  ja sijoitustuotteita myyvät henkilöt
  pitävät avaintietoasiakirjan ajan tasalla.
  Avaintietoasiakirjaa tarjoavan tai myyvän yhteisön olisi myös pidettävä yksityissijoitustoimintaan tarjottava tieto ajan tasalla.
  Tietojen uudelleentarkastelun edellytyksiin ja tiheyteen sekä avaintietoasiakirjan
  ja sen liitteen
  tarkistukseen liittyvät yksityiskohtaiset säännöt on tätä varten tarpeen vahvistaa delegoidussa säädöksessä, jonka komissio hyväksyy.
  Avaintietoasiakirja ja sen päivitykset olisi annettava tiedoksi toimivaltaiselle viranomaiselle.

| (16) | Yksityissijoittajat tekevät sijoituspäätöksensä avaintietoasiakirjojen perusteella. Sijoitustuotteiden kehittäjillä
  ja sijoitustuotteita myyvillä henkilöillä
  on tämän vuoksi tärkeä vastuu yksityissijoittajia kohtaan tämän asetuksen säännösten noudattamisesta. Sen vuoksi on tärkeä varmistaa, että yksityissijoittajilla, jotka luottivat sijoituspäätöksensä tekemisessä tiettyyn avaintietoasiakirjaan, on todelliset oikeudet korvausten hakemiseen. Olisi myös varmistettava, että kaikilla yksityissijoittajilla on unionissa samanlainen oikeus hakea korvausta vahingoista, joita heille saattaa aiheutua siksi, että sijoitustuotteiden kehittäjät eivät noudata tässä asetuksessa vahvistettuja vaatimuksia. Sijoitustuotteiden kehittäjien vastuuvelvollisuutta koskevat säännöt olisi sen vuoksi yhdenmukaistettava.
  Johdonmukaisuuden varmistamiseksi on myös yhdenmukaistettava seuraamuksiin sovellettava toimintalinja.
  Tässä asetuksessa olisi säädettävä, että yksityissijoittajan olisi pystyttävä saamaan tuotteen kehittäjä vastuuseen tämän asetuksen rikkomisesta, jos tappio on aiheutunut
  sellaisen
  avaintietoasiakirjan käytöstä
  , jonka tiedot ovat olleet harhaanjohtavia, epätarkkoja tai ristiriidassa esitteen kanssa tai, jos esitettä ei ole laadittu, tuotteeseen sovellettavien yleisten ehtojen kanssa
  . |
| --- | --- |

(16)

Yksityissijoittajat tekevät sijoituspäätöksensä avaintietoasiakirjojen perusteella. Sijoitustuotteiden kehittäjillä
  ja sijoitustuotteita myyvillä henkilöillä
  on tämän vuoksi tärkeä vastuu yksityissijoittajia kohtaan tämän asetuksen säännösten noudattamisesta. Sen vuoksi on tärkeä varmistaa, että yksityissijoittajilla, jotka luottivat sijoituspäätöksensä tekemisessä tiettyyn avaintietoasiakirjaan, on todelliset oikeudet korvausten hakemiseen. Olisi myös varmistettava, että kaikilla yksityissijoittajilla on unionissa samanlainen oikeus hakea korvausta vahingoista, joita heille saattaa aiheutua siksi, että sijoitustuotteiden kehittäjät eivät noudata tässä asetuksessa vahvistettuja vaatimuksia. Sijoitustuotteiden kehittäjien vastuuvelvollisuutta koskevat säännöt olisi sen vuoksi yhdenmukaistettava.
  Johdonmukaisuuden varmistamiseksi on myös yhdenmukaistettava seuraamuksiin sovellettava toimintalinja.
  Tässä asetuksessa olisi säädettävä, että yksityissijoittajan olisi pystyttävä saamaan tuotteen kehittäjä vastuuseen tämän asetuksen rikkomisesta, jos tappio on aiheutunut
  sellaisen
  avaintietoasiakirjan käytöstä
  , jonka tiedot ovat olleet harhaanjohtavia, epätarkkoja tai ristiriidassa esitteen kanssa tai, jos esitettä ei ole laadittu, tuotteeseen sovellettavien yleisten ehtojen kanssa
  .

| (17) | Koska yksityissijoittajilla ei yleensä ole selkeää kuvaa sijoitustuotteiden kehittäjien sisäisistä menettelyistä, ▌todistustaakan
  ei pitäisi olla yksityissijoittajalla
  .
  Yksityissijoittajan
  olisi
  ilmoitettava, miltä osin
  avaintietoasiakirja
  ei hänen mielestään vastaa tässä asetuksessa asetettuja vaatimuksia
  .
  Tuotteen kehittäjällä olisi sen jälkeen oltava velvollisuus vastata tähän väitteeseen. |
| --- | --- |

(17)

Koska yksityissijoittajilla ei yleensä ole selkeää kuvaa sijoitustuotteiden kehittäjien sisäisistä menettelyistä, ▌todistustaakan
  ei pitäisi olla yksityissijoittajalla
  .
  Yksityissijoittajan
  olisi
  ilmoitettava, miltä osin
  avaintietoasiakirja
  ei hänen mielestään vastaa tässä asetuksessa asetettuja vaatimuksia
  .
  Tuotteen kehittäjällä olisi sen jälkeen oltava velvollisuus vastata tähän väitteeseen.

| (18) | Sijoitustuotteen kehittäjän
  tämän asetuksen soveltamisalaan kuulumatonta
  vastuuvelvollisuutta ▌olisi käsiteltävä asiaa koskevien kansainvälisen yksityisoikeuden sääntöjen mukaan määräytyvän sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Yksityissijoittajien nostamista vastuuvelvollisuutta koskevista kanteista päättävän toimivaltaisen tuomioistuimen olisi määräydyttävä asiaa koskevien kansainvälisen oikeuskäytännön sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Sijoitustuotteen kehittäjän
  tämän asetuksen soveltamisalaan kuulumatonta
  vastuuvelvollisuutta ▌olisi käsiteltävä asiaa koskevien kansainvälisen yksityisoikeuden sääntöjen mukaan määräytyvän sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Yksityissijoittajien nostamista vastuuvelvollisuutta koskevista kanteista päättävän toimivaltaisen tuomioistuimen olisi määräydyttävä asiaa koskevien kansainvälisen oikeuskäytännön sääntöjen mukaisesti.

| (19) | Jotta yksityissijoittaja pystyy tekemään tietoon perustuvan päätöksen, sijoitustuotteiden myyjiä olisi vaadittava antamaan avaintietoasiakirja hyvissä ajoin ennen liiketoimen toteuttamista.
  Sijoittajan olisi joko omakätisellä tai sähköisellä allekirjoituksella vahvistettava saaneensa avaintietoasiakirjan.
  Tätä vaatimusta olisi ▌sovellettava riippumatta siitä, missä ja miten liiketoimi toteutetaan.
  Neuvojia tai
  myyjiä ovat sekä jakelijat että sijoitustuotteiden kehittäjät itse, jos nämä päättävät
  antaa neuvoja tai
  myydä tuotteen suoraan yksityissijoittajille.
  Tämä asetus ei rajoita Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/65/EY

   (9)

  soveltamista. Sijoittajille olisi annettava aina, kun se on mahdollista, harkinta-aika, jonka kuluessa he voivat päättää peruuttaa liiketoimen. |
| --- | --- |

(19)

Jotta yksityissijoittaja pystyy tekemään tietoon perustuvan päätöksen, sijoitustuotteiden myyjiä olisi vaadittava antamaan avaintietoasiakirja hyvissä ajoin ennen liiketoimen toteuttamista.
  Sijoittajan olisi joko omakätisellä tai sähköisellä allekirjoituksella vahvistettava saaneensa avaintietoasiakirjan.
  Tätä vaatimusta olisi ▌sovellettava riippumatta siitä, missä ja miten liiketoimi toteutetaan.
  Neuvojia tai
  myyjiä ovat sekä jakelijat että sijoitustuotteiden kehittäjät itse, jos nämä päättävät
  antaa neuvoja tai
  myydä tuotteen suoraan yksityissijoittajille.
  Tämä asetus ei rajoita Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/65/EY

   (9)

  soveltamista. Sijoittajille olisi annettava aina, kun se on mahdollista, harkinta-aika, jonka kuluessa he voivat päättää peruuttaa liiketoimen.

| (20) | Olisi vahvistettava yhdenmukaiset säännöt, joilla sijoitustuotetta myyvälle henkilölle annetaan tietty valinnanvara välineestä, jolla avaintietoasiakirja toimitetaan yksityissijoittajille, ja sallittava sähköisen viestinnän käyttö, jos se on tarkoituksenmukaista ottaen huomioon liiketoimen olosuhteet. Yksityissijoittajalle olisi kuitenkin annettava mahdollisuus saada tiedot paperilla. Jotta kuluttajilla olisi mahdollisuus saada tietoa, avaintietoasiakirja olisi aina toimitettava veloituksetta. |
| --- | --- |

(20)

Olisi vahvistettava yhdenmukaiset säännöt, joilla sijoitustuotetta myyvälle henkilölle annetaan tietty valinnanvara välineestä, jolla avaintietoasiakirja toimitetaan yksityissijoittajille, ja sallittava sähköisen viestinnän käyttö, jos se on tarkoituksenmukaista ottaen huomioon liiketoimen olosuhteet. Yksityissijoittajalle olisi kuitenkin annettava mahdollisuus saada tiedot paperilla. Jotta kuluttajilla olisi mahdollisuus saada tietoa, avaintietoasiakirja olisi aina toimitettava veloituksetta.

| (21) | Jotta voidaan varmistaa, että yksityissijoittajat luottavat sijoitustuotteisiin
  ja finanssimarkkinoihin kokonaisuudessaan
  , olisi asetettava vaatimuksia asianmukaisista sisäisistä menettelyistä, joilla varmistetaan, että yksityissijoittajat saavat sijoitustuotteen kehittäjältä perustellun vastauksen valituksiinsa. |
| --- | --- |

(21)

Jotta voidaan varmistaa, että yksityissijoittajat luottavat sijoitustuotteisiin
  ja finanssimarkkinoihin kokonaisuudessaan
  , olisi asetettava vaatimuksia asianmukaisista sisäisistä menettelyistä, joilla varmistetaan, että yksityissijoittajat saavat sijoitustuotteen kehittäjältä perustellun vastauksen valituksiinsa.

| (21 a) | On välttämätöntä antaa paremmin tietoa sijoitustuotteista, jotta yksityissijoittajien luottamus finanssimarkkinoihin palautuu, mutta tuotesuunnittelusäännöt ovat aivan yhtä tärkeitä tehokkaan yksityissijoittajan suojan varmistamiseksi. Rahoitusneuvojien antamien neuvojen epätäydellisyys, päätöksentekoon vaikuttavat ennakkoasenteet ja todisteet siitä, että taloudellinen käyttäytyminen määräytyy ensisijaisesti psykologisten tekijöiden mukaan, ovat seikkoja, joihin on vaikutettava hillitsemällä sijoitustuotteiden liian monimutkaista paketointia. |
| --- | --- |

(21 a)

On välttämätöntä antaa paremmin tietoa sijoitustuotteista, jotta yksityissijoittajien luottamus finanssimarkkinoihin palautuu, mutta tuotesuunnittelusäännöt ovat aivan yhtä tärkeitä tehokkaan yksityissijoittajan suojan varmistamiseksi. Rahoitusneuvojien antamien neuvojen epätäydellisyys, päätöksentekoon vaikuttavat ennakkoasenteet ja todisteet siitä, että taloudellinen käyttäytyminen määräytyy ensisijaisesti psykologisten tekijöiden mukaan, ovat seikkoja, joihin on vaikutettava hillitsemällä sijoitustuotteiden liian monimutkaista paketointia.

| (22) | Vaihtoehtoisissa riidanratkaisumenettelyissä riidanratkaisu on nopeampaa ja halvempaa kuin tuomioistuimessa ja tuomioistuinjärjestelmän työtaakka pienenee. Tämän vuoksi sijoitustuotteiden kehittäjien ja sijoitustuotteita myyvien henkilöiden velvollisuutena olisi oltava näihin menettelyihin osallistuminen, jos yksityissijoittajat käynnistävät tällaisen menettelyn tässä asetuksessa vahvistettujen oikeuksien ja velvoitteiden osalta, edellyttäen että sovelletaan tiettyjä tehokkaan oikeusturvan periaatteen mukaisia suojatoimia. Vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen ei varsinkaan tulisi rajoittaa tällaisten menettelyjen osapuolten oikeuksia nostaa kanne tuomioistuimessa.
  Tämän asetuksen soveltamisen yhteydessä ilmeneviin riitoihin olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2013/11/EU

   (10). |
| --- | --- |

(22)

Vaihtoehtoisissa riidanratkaisumenettelyissä riidanratkaisu on nopeampaa ja halvempaa kuin tuomioistuimessa ja tuomioistuinjärjestelmän työtaakka pienenee. Tämän vuoksi sijoitustuotteiden kehittäjien ja sijoitustuotteita myyvien henkilöiden velvollisuutena olisi oltava näihin menettelyihin osallistuminen, jos yksityissijoittajat käynnistävät tällaisen menettelyn tässä asetuksessa vahvistettujen oikeuksien ja velvoitteiden osalta, edellyttäen että sovelletaan tiettyjä tehokkaan oikeusturvan periaatteen mukaisia suojatoimia. Vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen ei varsinkaan tulisi rajoittaa tällaisten menettelyjen osapuolten oikeuksia nostaa kanne tuomioistuimessa.
  Tämän asetuksen soveltamisen yhteydessä ilmeneviin riitoihin olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2013/11/EU

   (10).

| (23) | Koska yhteisöjen, jotka toimivat finanssimarkkinoilla pankki-, vakuutus-, arvopaperi- ja rahoitusaloilla, olisi laadittava sijoitustuotteista avaintietoasiakirja, on erittäin tärkeää varmistaa sujuva yhteistyö sijoitustuotteiden kehittäjiä valvovien eri viranomaisten välillä, jotta viranomaiset noudattaisivat yhteistä toimintalinjaa tämän asetuksen soveltamisessa. |
| --- | --- |

(23)

Koska yhteisöjen, jotka toimivat finanssimarkkinoilla pankki-, vakuutus-, arvopaperi- ja rahoitusaloilla, olisi laadittava sijoitustuotteista avaintietoasiakirja, on erittäin tärkeää varmistaa sujuva yhteistyö sijoitustuotteiden kehittäjiä valvovien eri viranomaisten välillä, jotta viranomaiset noudattaisivat yhteistä toimintalinjaa tämän asetuksen soveltamisessa.

| (23 a) | Unionin ja kansallisten valvontaviranomaisten toimivaltuuksien lisäämistä olisi tuettava riittävillä henkilöstöresursseilla ja asianmukaisella rahoituksella. |
| --- | --- |

(23 a)

Unionin ja kansallisten valvontaviranomaisten toimivaltuuksien lisäämistä olisi tuettava riittävillä henkilöstöresursseilla ja asianmukaisella rahoituksella.

| (24) | Joulukuussa 2010 annetun komission tiedonannon ”Seuraamusjärjestelmien lujittaminen finanssipalvelujen alalla” mukaisesti ja tässä asetuksessa asetettavien vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi on tärkeää, että jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimet varmistaakseen, että tämän asetuksen rikkomisesta määrätään asianmukaisia hallinnollisia seuraamuksia ja toimenpiteitä. Jotta voidaan varmistaa, että seuraamukset ovat varoittavia, ja lujittaa sijoittajansuojaa varoittamalla sijoittajia sijoitustuotteista, joiden markkinointi rikkoo tätä asetusta, seuraamukset ja toimenpiteet olisi ▌julkaistava ▌. |
| --- | --- |

(24)

Joulukuussa 2010 annetun komission tiedonannon ”Seuraamusjärjestelmien lujittaminen finanssipalvelujen alalla” mukaisesti ja tässä asetuksessa asetettavien vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi on tärkeää, että jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimet varmistaakseen, että tämän asetuksen rikkomisesta määrätään asianmukaisia hallinnollisia seuraamuksia ja toimenpiteitä. Jotta voidaan varmistaa, että seuraamukset ovat varoittavia, ja lujittaa sijoittajansuojaa varoittamalla sijoittajia sijoitustuotteista, joiden markkinointi rikkoo tätä asetusta, seuraamukset ja toimenpiteet olisi ▌julkaistava ▌.

| (25) | Tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla tarkennetaan yksityiskohtia, jotka koskevat avaintietoasiakirjan esitystapaa ja muotoa, avaintietoasiakirjaan sisällytettävien tietojen sisältöä, avaintietoasiakirjan toimitusajankohtaa koskevia yksityiskohtaisia vaatimuksia ja asiakirjan tarkistamista ja uudelleentarkastelua. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset
  ja kuluttajatestit
  . Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(25)

Tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla tarkennetaan yksityiskohtia, jotka koskevat avaintietoasiakirjan esitystapaa ja muotoa, avaintietoasiakirjaan sisällytettävien tietojen sisältöä, avaintietoasiakirjan toimitusajankohtaa koskevia yksityiskohtaisia vaatimuksia ja asiakirjan tarkistamista ja uudelleentarkastelua. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset
  ja kuluttajatestit
  . Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (26) | Komission olisi hyväksyttävä EAMV:n, EPV:n ja EVLEV:n 8 artiklan mukaisesti laatimat teknisten sääntelystandardien luonnokset, jotka koskevat riskien ja hyötyjen esittämisessä käytettäviä menetelmiä, kustannusten laskentaa
  sekä ympäristöä koskevia sosiaalisia tai hallinnollisia kriteerejä
  , säädösvallan siirron nojalla annettavilla delegoiduilla säädöksillä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1093/2010, 1094/2010 ja 1095/2010 (11) 10–14 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(26)

Komission olisi hyväksyttävä EAMV:n, EPV:n ja EVLEV:n 8 artiklan mukaisesti laatimat teknisten sääntelystandardien luonnokset, jotka koskevat riskien ja hyötyjen esittämisessä käytettäviä menetelmiä, kustannusten laskentaa
  sekä ympäristöä koskevia sosiaalisia tai hallinnollisia kriteerejä
  , säädösvallan siirron nojalla annettavilla delegoiduilla säädöksillä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1093/2010, 1094/2010 ja 1095/2010 (11) 10–14 artiklan mukaisesti.

| (27) | Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 95/46/EY säännellään jäsenvaltioissa tämän asetuksen yhteydessä ja toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa tapahtuvaa henkilötietojen käsittelyä. Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 45/2001 säännellään Euroopan valvontaviranomaisten tämän asetuksen mukaisesti Euroopan tietosuojavaltuutetun valvonnassa harjoittamaa henkilötietojen käsittelyä. Tämän asetuksen yhteydessä harjoitettavan henkilötietojen käsittelyn, kuten toimivaltaisten viranomaisten välisen henkilötietojen vaihdon tai siirron, olisi tapahduttava direktiivin 95/46/EY mukaisesti ja Euroopan valvontaviranomaisten harjoittaman tietojen vaihdon tai siirron olisi tapahduttava asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti. |
| --- | --- |

(27)

Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 95/46/EY säännellään jäsenvaltioissa tämän asetuksen yhteydessä ja toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa tapahtuvaa henkilötietojen käsittelyä. Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 45/2001 säännellään Euroopan valvontaviranomaisten tämän asetuksen mukaisesti Euroopan tietosuojavaltuutetun valvonnassa harjoittamaa henkilötietojen käsittelyä. Tämän asetuksen yhteydessä harjoitettavan henkilötietojen käsittelyn, kuten toimivaltaisten viranomaisten välisen henkilötietojen vaihdon tai siirron, olisi tapahduttava direktiivin 95/46/EY mukaisesti ja Euroopan valvontaviranomaisten harjoittaman tietojen vaihdon tai siirron olisi tapahduttava asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti.

| (28) | Vaikka yhteissijoitusyritykset ovat tässä asetuksessa tarkoitettuja sijoitustuotteita, direktiivissä 2009/65/EY asetetut sijoittajan avaintietoja koskevat vaatimukset merkitsevät sitä, että kyseisenkaltaisille yhteissijoitusyrityksille olisi kohtuullista myöntää tämän asetuksen voimaantulon jälkeen viiden vuoden pituinen siirtymäkausi, jonka aikana niihin ei sovellettaisi tätä asetusta. Kyseisen kauden jälkeen tätä asetusta alettaisiin soveltaa myös niihin, jollei siirtymäkautta pidennetä.
  Samaa poikkeusta olisi sovellettava myös muihin rahastoihin kuin yhteissijoitusyrityksiin, kun niiden on jo kansallisen lainsäädännön nojalla laadittava sijoittajan avaintietoasiakirja direktiivin 2009/65/EY 78–81 artiklassa määritellyssä muodossa ja määritellyn sisällön mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Vaikka yhteissijoitusyritykset ovat tässä asetuksessa tarkoitettuja sijoitustuotteita, direktiivissä 2009/65/EY asetetut sijoittajan avaintietoja koskevat vaatimukset merkitsevät sitä, että kyseisenkaltaisille yhteissijoitusyrityksille olisi kohtuullista myöntää tämän asetuksen voimaantulon jälkeen viiden vuoden pituinen siirtymäkausi, jonka aikana niihin ei sovellettaisi tätä asetusta. Kyseisen kauden jälkeen tätä asetusta alettaisiin soveltaa myös niihin, jollei siirtymäkautta pidennetä.
  Samaa poikkeusta olisi sovellettava myös muihin rahastoihin kuin yhteissijoitusyrityksiin, kun niiden on jo kansallisen lainsäädännön nojalla laadittava sijoittajan avaintietoasiakirja direktiivin 2009/65/EY 78–81 artiklassa määritellyssä muodossa ja määritellyn sisällön mukaisesti.

| (29) | Tätä asetusta olisi tarkasteltava uudelleen neljän vuoden kuluttua sen voimaantulosta markkinoilla tapahtuvan kehityksen, kuten uusien sijoitustuotetyyppien markkinoille tulon, sekä unionin oikeuden muilla aloilla tapahtuvan kehityksen ja jäsenvaltioiden kokemusten ottamiseksi huomioon. Uudelleentarkastelussa olisi arvioitava, saako keskivertoyksityissijoittaja käyttöön otettujen toimenpiteiden ansiosta paremman
  suojan ja
  käsityksen sijoitustuotteista
  , lisääntyykö hänen tietämyksensä sijoitusasioista
  ja ovatko toimenpiteet parantaneet tuotteiden vertailukelpoisuutta. Siinä olisi tutkittava myös sitä, olisiko yhteissijoitusyrityksiin sovellettavaa siirtymäkautta pidennettävä vai voitaisiinko yhteissijoitusyritysten kohtelussa harkita muita vaihtoehtoja. Uudelleentarkastelun perusteella komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus sekä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. |
| --- | --- |

(29)

Tätä asetusta olisi tarkasteltava uudelleen neljän vuoden kuluttua sen voimaantulosta markkinoilla tapahtuvan kehityksen, kuten uusien sijoitustuotetyyppien markkinoille tulon, sekä unionin oikeuden muilla aloilla tapahtuvan kehityksen ja jäsenvaltioiden kokemusten ottamiseksi huomioon. Uudelleentarkastelussa olisi arvioitava, saako keskivertoyksityissijoittaja käyttöön otettujen toimenpiteiden ansiosta paremman
  suojan ja
  käsityksen sijoitustuotteista
  , lisääntyykö hänen tietämyksensä sijoitusasioista
  ja ovatko toimenpiteet parantaneet tuotteiden vertailukelpoisuutta. Siinä olisi tutkittava myös sitä, olisiko yhteissijoitusyrityksiin sovellettavaa siirtymäkautta pidennettävä vai voitaisiinko yhteissijoitusyritysten kohtelussa harkita muita vaihtoehtoja. Uudelleentarkastelun perusteella komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus sekä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia.

| (30) | Jotta sijoitustuotteiden kehittäjille ja myyjille annettaisiin riittävästi aikaa valmistautua tämän asetuksen vaatimusten käytännön soveltamiseen, tämän asetuksen vaatimuksia olisi alettava soveltaa vasta kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.
  Tätä asetusta ei pitäisi soveltaa aiemmin toteutettuihin liiketoimiin. |
| --- | --- |

(30)

Jotta sijoitustuotteiden kehittäjille ja myyjille annettaisiin riittävästi aikaa valmistautua tämän asetuksen vaatimusten käytännön soveltamiseen, tämän asetuksen vaatimuksia olisi alettava soveltaa vasta kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.
  Tätä asetusta ei pitäisi soveltaa aiemmin toteutettuihin liiketoimiin.

| (31) | Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. |
| --- | --- |

(31)

Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet.

| (32) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, eli yksityissijoittajien suojan vahvistamista ja heidän luottamuksensa parantamista sijoitustuotteisiin
  sekä havaittujen puutteiden korjaamista
  , mukaan lukien tilanteet, joissa kyseisiä tuotteita myydään rajojen yli, ei voida saavuttaa riittävässä määrin, jos jäsenvaltiot toimisivat riippumattomasti toisistaan, ▌vaan se voidaan vaikutustensa vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on
  tämän tavoitteen
  saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(32)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, eli yksityissijoittajien suojan vahvistamista ja heidän luottamuksensa parantamista sijoitustuotteisiin
  sekä havaittujen puutteiden korjaamista
  , mukaan lukien tilanteet, joissa kyseisiä tuotteita myydään rajojen yli, ei voida saavuttaa riittävässä määrin, jos jäsenvaltiot toimisivat riippumattomasti toisistaan, ▌vaan se voidaan vaikutustensa vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on
  tämän tavoitteen
  saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

KOHDE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

1 artikla

Tässä asetuksessa vahvistetaan yhtenäiset säännöt sijoitustuotteiden kehittäjien
  yksinään
  laatiman avaintietoasiakirjan muodosta ja sisällöstä
  , avaintietoasiakirjan liitteestä, jonka sijoitustuotteita myyvät henkilöt laativat tarvittaessa, ja tiedoista, joita sijoitustuotteita myyvien henkilöiden on annettava yksityissijoittajille [MiFID] ja vakuutusedustuksesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin [IMD] mukaisesti,
  sekä yhtenäiset säännöt kyseisten asiakirjojen toimittamisesta yksityissijoittajille.
  Sen tavoitteena on mahdollistaa se, että yksityissijoittajat voivat ymmärtää ja vertailla sijoitustuotteen keskeisiä ominaisuuksia ja riskejä ja kohdentaa vastuun avaintietoasiakirjasta sijoitustuotteen kehittäjälle sekä vastuun liitteestä sijoitustuotteita myyville henkilöille.

2 artikla

Tätä asetusta sovelletaan sijoitustuotteiden kehittämiseen ja myymiseen.

Tätä asetusta ei kuitenkaan sovelleta seuraaviin tuotteisiin:

| a) | vakuutustuotteet, joilla ei ole takaisinostoarvoa ▌; |
| --- | --- |

a)

vakuutustuotteet, joilla ei ole takaisinostoarvoa ▌;

| b) | talletukset,
  jotka eivät ole [MiFID-direktiivin] 4 artiklassa määriteltyjä strukturoituja talletuksia
  ; |
| --- | --- |

b)

talletukset,
  jotka eivät ole [MiFID-direktiivin] 4 artiklassa määriteltyjä strukturoituja talletuksia
  ;

| c) | direktiivin 2003/71/EY 1 artiklan 2 kohdan b–g, i ja j alakohdassa tarkoitetut arvopaperit; |
| --- | --- |

c)

direktiivin 2003/71/EY 1 artiklan 2 kohdan b–g, i ja j alakohdassa tarkoitetut arvopaperit;

| d) | muut arvopaperit, jotka eivät sisällä johdannaista
  , lukuun ottamatta yrityslainoja ja erillisyhtiöiden liikkeeseenlaskemia välineitä
  ; |
| --- | --- |

d)

muut arvopaperit, jotka eivät sisällä johdannaista
  , lukuun ottamatta yrityslainoja ja erillisyhtiöiden liikkeeseenlaskemia välineitä
  ;

| e) | virallisesti tunnustetut
  ammatilliset lisäeläkejärjestelmät ja
  yksilölliset eläketuotteet, joiden osalta kansallisessa lainsäädännössä vaaditaan työnantajan rahoitusosuutta ja joissa työntekijä ei voi valita tarjoajaa
  ; |
| --- | --- |

e)

virallisesti tunnustetut
  ammatilliset lisäeläkejärjestelmät ja
  yksilölliset eläketuotteet, joiden osalta kansallisessa lainsäädännössä vaaditaan työnantajan rahoitusosuutta ja joissa työntekijä ei voi valita tarjoajaa
  ;

| f) | kansallisen tai unionin oikeuden alaiset virallisesti tunnustetut sosiaaliturvajärjestelmät. |
| --- | --- |

f)

kansallisen tai unionin oikeuden alaiset virallisesti tunnustetut sosiaaliturvajärjestelmät.

3 artikla

1.   Kun tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin sijoitustuotteiden kehittäjiin sovelletaan myös direktiiviä 2003/71/EY, niihin on sovellettava sekä tätä asetusta että direktiiviä 2003/71/EY
  , lukuun ottamatta sen 4 artiklan 2 kohdan h alakohdan v alakohtaa
  .

2.   Kun tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin sijoitustuotteiden kehittäjiin sovelletaan myös direktiiviä 2009/138/EY, niihin on sovellettava sekä tätä asetusta että direktiiviä 2009/138/EY.

4 artikla

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ”sijoitustuotteella”
  tuotetta
  , jonka
  avulla henkilö voi tehdä finanssisijoituksen, riippumatta sen oikeudellisesta muodosta ja siitä, onko erääntymispäivänä takaisin maksettava määrä kiinteä vai muuttuva, mukaan lukien tapaukset, joissa sijoitustuote on hankittu rahoitusvälineiden, yhtiöiden tai holdingyhtiöiden suoran hallussapidon kautta
  ; |
| --- | --- |

a)

”sijoitustuotteella”
  tuotetta
  , jonka
  avulla henkilö voi tehdä finanssisijoituksen, riippumatta sen oikeudellisesta muodosta ja siitä, onko erääntymispäivänä takaisin maksettava määrä kiinteä vai muuttuva, mukaan lukien tapaukset, joissa sijoitustuote on hankittu rahoitusvälineiden, yhtiöiden tai holdingyhtiöiden suoran hallussapidon kautta
  ;

| b) | ”sijoitustuotteen kehittäjällä”






  i) | ketä tahansa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka
  alun perin
  kehittää sijoitustuotteen; |
| --- | --- | --- |

b)

”sijoitustuotteen kehittäjällä”

i)

ketä tahansa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka
  alun perin
  kehittää sijoitustuotteen;

| ii) | ketä tahansa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka tekee muutoksia olemassa olevaan sijoitustuotteeseen muuttamalla sen riski-hyötyprofiilia tai kustannuksia, joita sijoitustuotteeseen tehtävästä sijoituksesta aiheutuu; |
| --- | --- |

ii)

ketä tahansa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka tekee muutoksia olemassa olevaan sijoitustuotteeseen muuttamalla sen riski-hyötyprofiilia tai kustannuksia, joita sijoitustuotteeseen tehtävästä sijoituksesta aiheutuu;

| ii a) | sellaisten yksityissijoittajan suoraan hallussapitämien siirtokelpoisten arvopapereiden liikkeeseenlaskijaa, joita tarjotaan yleisölle tai jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla direktiivin 2003/71/EY säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

ii a)

sellaisten yksityissijoittajan suoraan hallussapitämien siirtokelpoisten arvopapereiden liikkeeseenlaskijaa, joita tarjotaan yleisölle tai jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla direktiivin 2003/71/EY säännösten mukaisesti;

| b a) | ”sijoitustuotteita myyvällä henkilöllä” henkilöä, joka antaa neuvoja sijoitustuotteista tai markkinoi, jakelee tai myy sijoitustuotteita yksityissijoittajalle, jakelijalle tai henkilölle, joka toimii yksityissijoittajan sijoitusten välittäjänä; |
| --- | --- |

b a)

”sijoitustuotteita myyvällä henkilöllä” henkilöä, joka antaa neuvoja sijoitustuotteista tai markkinoi, jakelee tai myy sijoitustuotteita yksityissijoittajalle, jakelijalle tai henkilölle, joka toimii yksityissijoittajan sijoitusten välittäjänä;

| c) | ”yksityissijoittajilla”






  i) | [MiFID-direktiivissä/MiFIR-asetuksessa]
  määriteltyjä yksityisasiakkaita; |
| --- | --- | --- |

c)

”yksityissijoittajilla”

i)

[MiFID-direktiivissä/MiFIR-asetuksessa]
  määriteltyjä yksityisasiakkaita;

| ii) | asiakkaita, jotka eivät ole [IMD-direktiivin liitteessä I] [...] määriteltyjä ammattimaisia
  asiakkaita; |
| --- | --- |

ii)

asiakkaita, jotka eivät ole [IMD-direktiivin liitteessä I] [...] määriteltyjä ammattimaisia
  asiakkaita;

| d) | ”eläketuotteilla” tuotteita, joiden pääasialliseksi tarkoitukseksi katsotaan kansallisen lainsäädännön nojalla eläketulojen tarjoaminen
  yksityissijoittajalle
  ja jotka antavat
  yksityissijoittajalle
  oikeuden tiettyihin etuuksiin; |
| --- | --- |

d)

”eläketuotteilla” tuotteita, joiden pääasialliseksi tarkoitukseksi katsotaan kansallisen lainsäädännön nojalla eläketulojen tarjoaminen
  yksityissijoittajalle
  ja jotka antavat
  yksityissijoittajalle
  oikeuden tiettyihin etuuksiin;

| e) | ”pysyvällä välineellä” direktiivin 2009/65/EY 2 artiklan 1 kohdan m alakohdassa määriteltyä pysyvää välinettä; |
| --- | --- |

e)

”pysyvällä välineellä” direktiivin 2009/65/EY 2 artiklan 1 kohdan m alakohdassa määriteltyä pysyvää välinettä;

| f) | ”toimivaltaisilla viranomaisilla” jäsenvaltioiden kansallisia viranomaisia, jotka on valtuutettu lailla valvomaan sijoitustuotteen kehittäjää tai henkilöä, joka myy sijoitustuotteen yksityissijoittajalle. |
| --- | --- |

f)

”toimivaltaisilla viranomaisilla” jäsenvaltioiden kansallisia viranomaisia, jotka on valtuutettu lailla valvomaan sijoitustuotteen kehittäjää tai henkilöä, joka myy sijoitustuotteen yksityissijoittajalle.

II LUKU

AVAINTIETOASIAKIRJA

1 JAKSO

AVAINTIETOASIAKIRJAN LAATIMINEN

5 artikla

Sijoitustuotteen kehittäjän on laadittava tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten mukainen avaintietoasiakirja jokaisesta tuottamastaan sijoitustuotteesta ja
  julkaistava avaintietoasiakirja ja tarvittaessa esite verkkosivustollaan ja asianomaisen Euroopan valvontaviranomaisen ja asianomaisen kansallisen valvontaviranomaisen luomalla keskitetyllä verkkosivustolla
  ennen kuin sijoitustuotetta voidaan
  jaella markkinoilla ja
  myydä yksityissijoittajille.

Tarvittaessa avaintietoasiakirjaa täydennetään liitteellä. Sijoitustuotteen myyvän henkilön on täydennettävä avaintietoasiakirja laatimalla siihen liite. Asiakirjan ja sen liitteen on oltava saatavilla myös paperimuodossa.

Sijoitustuotteen kehittäjän on oltava vastuussa avaintietoasiakirjan sisällöstä, ja tuotteen myyvän henkilön on oltava vastuussa liitteestä ja asiakirjan välittämisestä yksityissijoittajalle.

5 a artikla

Tuotehyväksyntämenettely

1.
     
  Sijoitustuotteen kehittäjän on varmistettava, että asianmukaisilla menettelyillä ja toimintalinjoilla turvataan yksityissijoittajien, asiakkaiden ja sijoitustuotteen edunsaajien etujen tasapuolinen huomioon ottaminen sijoitustuotetta kehitettäessä ja että sijoitustuote on todistettavasti saatu aikaan tällaisen etujen tasapuolisen huomioon ottamisen tuloksena.

2.
     
  Tuotteen kehittäjän on ennen 5 artiklassa tarkoitetun avaintietoasiakirjan laatimista arvioitava, onko sijoitustuote yksityissijoittajien etujen mukainen, kehittämällä dokumentoitu tuotehyväksyntämenettely.

3.
     
  Tuotehyväksyntämenettelyssä on varmistettava, että kukin sijoitustuote on määritetyn kuluttajaryhmän tarpeiden mukainen ja että tuotteen kehittäjä on teettänyt arvion kaikista todennäköisistä riskeistä, joilla on merkitystä määritetyn kuluttajaryhmän tarpeiden kannalta. Arviointiin on kuuluttava sijoitustuotteen stressitesti.

4.
     
  Tuotehyväksyntämenettelyn avulla on varmistettava, että jo markkinoilla saatavilla olevia sijoitustuotteita tarkastellaan säännöllisesti uudelleen, jotta voidaan varmistaa, että tuote on edelleen määritetyn kuluttajaryhmän etujen mukainen.

5.
     
  Tuotehyväksyntämenettelyä on tarkasteltava uudelleen vuosittain. Sijoitustuotteen kehittäjän on aina voitava esittää asiasta vastaavalle toimivaltaiselle viranomaiselle ajantasainen ja yksityiskohtainen kuvaus tuotehyväksyntämenettelyn luonteesta ja yksityiskohdista.

II JAKSO

AVAINTIETOASIAKIRJAN MUOTO JA SISÄLTÖ

6 artikla

1.   Avaintietoasiakirjan on oltava ajantasainen, vilpitön ja selkeä, eikä se saa olla harhaanjohtava.
  Avaintietoasiakirja ei saa sisältää tuotemainoksia, markkinointiaineistoa, henkilökohtaisia kannanottoja eikä sijoitussuosituksia.

2.   Avaintietoasiakirjan on oltava erillinen asiakirja, joka on selkeästi erillään markkinointiaineistosta
  , mutta ei sitä vähäarvoisempi
  .
  Se voi sisältää ristiviittauksia muihin asiakirjoihin kuten esitteeseen, jos ristiviittaus kohdistuu tietoihin, jotka täydentävät niitä tietoja, jotka avaintietoasiakirjaan on sisällytettävä tämän asetuksen vaatimusten mukaisesti. Se ei saa sisältää ristiviittauksia markkinointiaineistoon.

2 a.
     
  Jos sijoitustuote tarjoaa yksityissijoittajalle eri vaihtoehtoja sijoituksen voimassaoloajan suhteen, etuuksien valinnan suhteen tai maksujen määrän suhteen tai tarjoaa mahdollisuuden valita useista kohde-etuutena olevista sijoituksista tai jos avaintietoasiakirjassa olevat tiedot voivat vaihdella yksittäiseen yksityissijoittajaan liittyvien erityistekijöiden mukaan ja riippua näistä tekijöistä, 8 artiklan 2 kohdassa vaaditut tiedot voidaan esittää yleisellä tasolla tai edustavien esimerkkitapausten avulla. Tällaisessa tapauksessa avaintietoasiakirjassa on ilmoitettava selvästi ne asiakirjat, joissa annetaan tarkempia tietoja asiasta.

2 b.
     
  Avaintietoasiakirjassa on ilmoitettava selvästi, mistä ja miten saa lisätietoja ehdotetusta sijoituksesta, kuten siitä, mistä ja miten esitteen voi saada. Esitteen on oltava saatavissa pyynnöstä ja veloituksetta milloin tahansa ja kielellä, jolla yksityissijoittajat pystyvät käyttämään tällaisia tietoja.

3.   Avaintietoasiakirja on laadittava
  lyhyenä, ytimekkäästi kirjoitettuna, enintään kahdesta A4-kokoisesta kaksipuolisesta sivusta ja liitteestä koostuvana
  asiakirjana, joka on

| a) | esitystapansa, asettelunsa ja kirjasinkokonsa puolesta helppolukuinen; |
| --- | --- |

a)

esitystapansa, asettelunsa ja kirjasinkokonsa puolesta helppolukuinen;

| a a) | keskittynyt yksityissijoittajien tarvitsemiin avaintietoihin; |
| --- | --- |

a a)

keskittynyt yksityissijoittajien tarvitsemiin avaintietoihin;

| b) | selkeästi laadittu sellaisella kielellä,
  jonka tyyli
  auttaa yksityissijoittajia
  , joille tuote on kohdennettu,
  ymmärtämään
  helposti
  tiedot, erityisesti
  kielellä, joka
  on selkeää, ytimekästä ja helppotajuista.
  ▌ |
| --- | --- |

b)

selkeästi laadittu sellaisella kielellä,
  jonka tyyli
  auttaa yksityissijoittajia
  , joille tuote on kohdennettu,
  ymmärtämään
  helposti
  tiedot, erityisesti
  kielellä, joka
  on selkeää, ytimekästä ja helppotajuista.

▌

4.   Jos avaintietoasiakirjassa käytetään värejä, ne eivät saa vähentää tietojen ymmärrettävyyttä,
  jos
  avaintietoasiakirja tulostetaan tai valokopioidaan mustavalkoisena.

5.   Jos avaintietoasiakirjassa käytetään sijoitustuotteen kehittäjän tai sen yritysryhmän yritysbrandausta tai logoa, se ei saa hämmentää yksityissijoittajaa eikä tekstin ymmärrettävyyttä.

7 artikla

Avaintietoasiakirja on kirjoitettava sen jäsenvaltion
  virallisilla kielillä
  tai yhdellä
  niistä
  virallisista kielistä,
  joita käytetään siinä osassa kyseistä jäsenvaltiota,
  jossa sijoitustuotetta
  jaellaan
  , tai kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä
  muulla
  kielellä, taikka jos se on kirjoitettu eri kielellä, se on käännettävä yhdelle näistä kielistä.

7 a artikla

Kun on kyse vakuutussopimukseen liittyvästä avaintietoasiakirjasta, vakuutusyhtiöllä on velvollisuuksia ainoastaan vakuutuksenottajaa kohtaan eikä edunsaajaa tai vakuutettua kohtaan.

8 artikla

1.   Otsikko ”Avaintietoasiakirja” on merkittävä näkyvästi avaintietoasiakirjan ensimmäisen sivun yläosaan.
  Liitettä lukuun ottamatta avaintietoasiakirjan on oltava yhden osapuolen laatima. Avaintietoasiakirjassa on oltava sen laatimisesta vastaavan sijoitustuotteen kehittäjän nimi, ja siinä on oltava selkeä maininta siitä, että sijoitustuotteen kehittäjä on vastuussa kyseisen asiakirjan sisällöstä. Vastaavasti tuotetta myyvä henkilö laatii liitteen, ja siinä on mainittava henkilön tai yhteisön nimi sekä ilmoitettava selvästi, että tämä on vastuussa liitteen sisällöstä.

Avaintietoasiakirjan sisältö on esitettävä jäljempänä olevissa kohdissa vahvistetussa järjestyksessä.

Suoraan nimen alapuolella on oltava selittävä teksti. Sen sisällön on oltava seuraava:

”Olet valmistautumassa ostamaan sijoitustuotteen.

Tässä asiakirjassa annetaan sijoittajalle avaintiedot, joilla
  helpotetaan sijoitustuotteen ominaisuuksien ja siihen liittyvien riskien, kustannusten sekä mahdollisten voittojen ja tappioiden ymmärtämistä, ja sen liitteessä annetaan tiedot tuotetta myyvälle henkilölle maksettavasta palkkiosta
  .

Tämä asiakirja
  on annettava lakisääteisesti,
  se ei ole markkinointiaineistoa ja se on vakiomuotoinen vertailun mahdollistamiseksi
  .”

2.   Avaintietoasiakirjassa on oltava seuraavat tiedot:

| a) | ▌sijoitustuotteen nimi ja sen kehittäjän
  tunnistetiedot sekä oikeudellisen vastuun haltijan tunnistetiedot (nimi ja osoite)
  ; |
| --- | --- |

a)

▌sijoitustuotteen nimi ja sen kehittäjän
  tunnistetiedot sekä oikeudellisen vastuun haltijan tunnistetiedot (nimi ja osoite)
  ;

tunnistetiedot sekä oikeudellisen vastuun haltijan tunnistetiedot (nimi ja osoite)

| b) | osiossa ”Mikä tämä sijoitus on?” sijoitustuotteen luonne ja tärkeimmät ominaisuudet, mukaan lukien






  i) | sijoitustuotteen tyyppi; |
| --- | --- | --- |

b)

osiossa ”Mikä tämä sijoitus on?” sijoitustuotteen luonne ja tärkeimmät ominaisuudet, mukaan lukien

i)

sijoitustuotteen tyyppi;

| ii) | sijoitustuotteen tavoitteet ja keinot niiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

ii)

sijoitustuotteen tavoitteet ja keinot niiden saavuttamiseksi;

| ii a) | tiedot kuluttajaryhmästä, jolle sijoitustuote on tarkoitettu, mukaan lukien yksinkertainen kuvaus sijoittajatyypeistä, joille sijoitustuote on tarkoitettu, riskinottohalukkuuden, sijoitusnäkymien ja taloustietämyksen kannalta, sen tuotehyväksyntämenettelyn mukaisesti, jota sijoitustuotteen kehittäjä on soveltanut tuotetta suunnitellessaan; |
| --- | --- |

ii a)

ii a)

tiedot kuluttajaryhmästä, jolle sijoitustuote on tarkoitettu, mukaan lukien yksinkertainen kuvaus sijoittajatyypeistä, joille sijoitustuote on tarkoitettu, riskinottohalukkuuden, sijoitusnäkymien ja taloustietämyksen kannalta, sen tuotehyväksyntämenettelyn mukaisesti, jota sijoitustuotteen kehittäjä on soveltanut tuotetta suunnitellessaan;

tiedot kuluttajaryhmästä, jolle sijoitustuote on tarkoitettu, mukaan lukien yksinkertainen kuvaus sijoittajatyypeistä, joille sijoitustuote on tarkoitettu, riskinottohalukkuuden, sijoitusnäkymien ja taloustietämyksen kannalta, sen tuotehyväksyntämenettelyn mukaisesti, jota sijoitustuotteen kehittäjä on soveltanut tuotetta suunnitellessaan;

| iii) | ilmoitus siitä, onko
  sijoitustuotteella
  tiettyjä ympäristöön liittyviä, sosiaalisia tai hallintotapaan liittyviä tavoitteita,
  kuten esimerkiksi sijoitustuotteen hiilijalanjäljen pienentämistavoitteita,
  kuinka
  näitä tavoitteita mitataan sekä onko sijoitustuote tavaroiden ja palvelujen tuotantoon kytketty sijoitus vai ainoastaan rahoitusmarkkinatoimiin tai synteettiseen indeksiin kytketty sijoitus
  ; |
| --- | --- |

iii)

ilmoitus siitä, onko
  sijoitustuotteella
  tiettyjä ympäristöön liittyviä, sosiaalisia tai hallintotapaan liittyviä tavoitteita,
  kuten esimerkiksi sijoitustuotteen hiilijalanjäljen pienentämistavoitteita,
  kuinka
  näitä tavoitteita mitataan sekä onko sijoitustuote tavaroiden ja palvelujen tuotantoon kytketty sijoitus vai ainoastaan rahoitusmarkkinatoimiin tai synteettiseen indeksiin kytketty sijoitus
  ;

sijoitustuotteella

kuten esimerkiksi sijoitustuotteen hiilijalanjäljen pienentämistavoitteita,

näitä tavoitteita mitataan sekä onko sijoitustuote tavaroiden ja palvelujen tuotantoon kytketty sijoitus vai ainoastaan rahoitusmarkkinatoimiin tai synteettiseen indeksiin kytketty sijoitus

| iii a) | kohde-etuutena olevan sijoitussalkun jakautuminen talouden aloittain, joita rahoitetaan suoraan tai välillisesti; |
| --- | --- |

iii a)

iii a)

kohde-etuutena olevan sijoitussalkun jakautuminen talouden aloittain, joita rahoitetaan suoraan tai välillisesti;

kohde-etuutena olevan sijoitussalkun jakautuminen talouden aloittain, joita rahoitetaan suoraan tai välillisesti;

▌

| c) | osiossa
  ”Mitä päätöksiä sijoittajan on tehtävä?” tiedot eri päätöksistä, joita yksityissijoittajan on tehtävä, kuten päätös valitusta rahastosta, voimassaoloajasta ja preemion suuruudesta, mukaan luettuina tiedot muista saatavilla olevista etuuksista tai etuuksien edellytyksistä;


  ▌ |
| --- | --- |

c)

osiossa
  ”Mitä päätöksiä sijoittajan on tehtävä?” tiedot eri päätöksistä, joita yksityissijoittajan on tehtävä, kuten päätös valitusta rahastosta, voimassaoloajasta ja preemion suuruudesta, mukaan luettuina tiedot muista saatavilla olevista etuuksista tai etuuksien edellytyksistä;

”Mitä päätöksiä sijoittajan on tehtävä?” tiedot eri päätöksistä, joita yksityissijoittajan on tehtävä, kuten päätös valitusta rahastosta, voimassaoloajasta ja preemion suuruudesta, mukaan luettuina tiedot muista saatavilla olevista etuuksista tai etuuksien edellytyksistä;

▌

| d) | osiossa ▌”Mitkä ovat riskit ja mitä sijoittaja saa mahdollisesti takaisin?” ▌ottaen huomioon sijoitustuotteen tavoitteena oleva markkinakehitys:








  i) | sijoitustuotteen riski-hyötyprofiili, mukaan lukien yleisindikaattori, joka perustuu selkeään ja helposti ymmärrettävään sijoitustuotteen riski-hyötyprofiilin visuaalistamiseen; |
| --- | --- | --- |

d)

osiossa ▌”Mitkä ovat riskit ja mitä sijoittaja saa mahdollisesti takaisin?” ▌ottaen huomioon sijoitustuotteen tavoitteena oleva markkinakehitys:

i)

i)

sijoitustuotteen riski-hyötyprofiili, mukaan lukien yleisindikaattori, joka perustuu selkeään ja helposti ymmärrettävään sijoitustuotteen riski-hyötyprofiilin visuaalistamiseen;

sijoitustuotteen riski-hyötyprofiili, mukaan lukien yleisindikaattori, joka perustuu selkeään ja helposti ymmärrettävään sijoitustuotteen riski-hyötyprofiilin visuaalistamiseen;

| ii) | ohjeelliset tulevaisuuden nettotuottoa koskevat skenaariot, sekä kuvaus sijoitustuotteen tärkeimmistä riskeistä, jotta profiili asettuisi oikeaan yhteyteen; riskit olisi kuvattava selkeästi ja helposti ymmärrettävällä tavalla; |
| --- | --- |

ii)

ii)

ohjeelliset tulevaisuuden nettotuottoa koskevat skenaariot, sekä kuvaus sijoitustuotteen tärkeimmistä riskeistä, jotta profiili asettuisi oikeaan yhteyteen; riskit olisi kuvattava selkeästi ja helposti ymmärrettävällä tavalla;

ohjeelliset tulevaisuuden nettotuottoa koskevat skenaariot, sekä kuvaus sijoitustuotteen tärkeimmistä riskeistä, jotta profiili asettuisi oikeaan yhteyteen; riskit olisi kuvattava selkeästi ja helposti ymmärrettävällä tavalla;

| iii) | eläketuotteita koskevassa alaosiossa ”Mitä etuuksia saadaan eläköitymisen jälkeen?” tulevaisuudessa mahdollisesti saatavia maksuja koskevat ennusteet, jotka on jaoteltu selvästi eri kehitysskenaarioiden mukaisesti, mukaan lukien huonoin mahdollinen skenaario. |
| --- | --- |

iii)

iii)

eläketuotteita koskevassa alaosiossa ”Mitä etuuksia saadaan eläköitymisen jälkeen?” tulevaisuudessa mahdollisesti saatavia maksuja koskevat ennusteet, jotka on jaoteltu selvästi eri kehitysskenaarioiden mukaisesti, mukaan lukien huonoin mahdollinen skenaario.

eläketuotteita koskevassa alaosiossa ”Mitä etuuksia saadaan eläköitymisen jälkeen?” tulevaisuudessa mahdollisesti saatavia maksuja koskevat ennusteet, jotka on jaoteltu selvästi eri kehitysskenaarioiden mukaisesti, mukaan lukien huonoin mahdollinen skenaario.

Asianomainen Euroopan valvontaviranomainen laatii teknisten sääntelystandardien luonnokset, joissa annetaan täsmällinen määritelmä rajalliselle määrälle riskien ryhmiä ja yleisindikaattorin visuaalistamista koskevat standardit.

Se toimittaa teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään ... päivänä ...kuuta ...

Siirretään komissiolle valta hyväksyä toisessa alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

| e) | osiossa
  ”Mitä sijoitukselle voi tapahtua? Onko varautumisjärjestelyjä ja mitkä ovat niiden kustannukset?” selkeä selvitys siitä, ovatko pääomanmenetykset mahdollisia










  i) | mahdolliset takuut ja/tai pääomasuoja sekä niille mahdollisesti asetetut rajoitukset, yhteenlaskettu määrä sekä vastuussa olevan tahon tunnistetiedot; |
| --- | --- | --- |

e)

osiossa
  ”Mitä sijoitukselle voi tapahtua? Onko varautumisjärjestelyjä ja mitkä ovat niiden kustannukset?” selkeä selvitys siitä, ovatko pääomanmenetykset mahdollisia

”Mitä sijoitukselle voi tapahtua? Onko varautumisjärjestelyjä ja mitkä ovat niiden kustannukset?” selkeä selvitys siitä, ovatko pääomanmenetykset mahdollisia

i)

i)

mahdolliset takuut ja/tai pääomasuoja sekä niille mahdollisesti asetetut rajoitukset, yhteenlaskettu määrä sekä vastuussa olevan tahon tunnistetiedot;

mahdolliset takuut ja/tai pääomasuoja sekä niille mahdollisesti asetetut rajoitukset, yhteenlaskettu määrä sekä vastuussa olevan tahon tunnistetiedot;

| ii) | tieto siitä, kuuluuko sijoitustuote korvaus- tai takuujärjestelmän soveltamisalaan, ja jos se kuuluu, mikä järjestelmä on kyseessä, takaajan nimi ja erittely siitä, mitä riskejä järjestelmä kattaa ja mitä se ei kata; |
| --- | --- |

ii)

ii)

tieto siitä, kuuluuko sijoitustuote korvaus- tai takuujärjestelmän soveltamisalaan, ja jos se kuuluu, mikä järjestelmä on kyseessä, takaajan nimi ja erittely siitä, mitä riskejä järjestelmä kattaa ja mitä se ei kata;

tieto siitä, kuuluuko sijoitustuote korvaus- tai takuujärjestelmän soveltamisalaan, ja jos se kuuluu, mikä järjestelmä on kyseessä, takaajan nimi ja erittely siitä, mitä riskejä järjestelmä kattaa ja mitä se ei kata;

| iii) | alaosiossa ”Onko sijoittaja vakuutettu” selkeä ilmoitus siitä, sisältyykö sijoitustuotteeseen vakuutusta, ja jos sisältyy, tiedot kyseisestä vakuutusturvasta; |
| --- | --- |

iii)

iii)

alaosiossa ”Onko sijoittaja vakuutettu” selkeä ilmoitus siitä, sisältyykö sijoitustuotteeseen vakuutusta, ja jos sisältyy, tiedot kyseisestä vakuutusturvasta;

alaosiossa ”Onko sijoittaja vakuutettu” selkeä ilmoitus siitä, sisältyykö sijoitustuotteeseen vakuutusta, ja jos sisältyy, tiedot kyseisestä vakuutusturvasta;

| iv) | tarvittaessa muut suojatoimenpiteet, kuten säilytysyhteisö, mukaan lukien asian osapuolten tunnistetiedot ja tehtävät; |
| --- | --- |

iv)

iv)

tarvittaessa muut suojatoimenpiteet, kuten säilytysyhteisö, mukaan lukien asian osapuolten tunnistetiedot ja tehtävät;

tarvittaessa muut suojatoimenpiteet, kuten säilytysyhteisö, mukaan lukien asian osapuolten tunnistetiedot ja tehtävät;

| e a) | alaosiossa ”Mitä tapahtuu, jos sijoitustuotteen kehittäjä tai myyjä tulee maksukyvyttömäksi?” lyhyt kuvaus yksityissijoittajalle aiheutuvasta enimmäistappiosta ja maininta siitä, voidaanko tappiosta saada korvaus yksityissijoittajan korvaus- tai takuujärjestelmästä; |
| --- | --- |

e a)

e a)

alaosiossa ”Mitä tapahtuu, jos sijoitustuotteen kehittäjä tai myyjä tulee maksukyvyttömäksi?” lyhyt kuvaus yksityissijoittajalle aiheutuvasta enimmäistappiosta ja maininta siitä, voidaanko tappiosta saada korvaus yksityissijoittajan korvaus- tai takuujärjestelmästä;

alaosiossa ”Mitä tapahtuu, jos sijoitustuotteen kehittäjä tai myyjä tulee maksukyvyttömäksi?” lyhyt kuvaus yksityissijoittajalle aiheutuvasta enimmäistappiosta ja maininta siitä, voidaanko tappiosta saada korvaus yksityissijoittajan korvaus- tai takuujärjestelmästä;

| e b) | osiossa ”Mitä tapahtuu, jos/kun sijoittaja kuolee?” tiedot siitä, mitä tuotteeseen/rahastoon sidotuille varoille tapahtuu, sekä tiedot mahdollisesta ylimääräisestä kuolemantapauskorvauksesta; |
| --- | --- |

e b)

e b)

osiossa ”Mitä tapahtuu, jos/kun sijoittaja kuolee?” tiedot siitä, mitä tuotteeseen/rahastoon sidotuille varoille tapahtuu, sekä tiedot mahdollisesta ylimääräisestä kuolemantapauskorvauksesta;

osiossa ”Mitä tapahtuu, jos/kun sijoittaja kuolee?” tiedot siitä, mitä tuotteeseen/rahastoon sidotuille varoille tapahtuu, sekä tiedot mahdollisesta ylimääräisestä kuolemantapauskorvauksesta;

| f) | osiossa ”Mitä kustannuksia sijoittajalle aiheutuu?” sijoitustuotteeseen tehtävästä sijoituksesta aiheutuvat
  kokonaiskustannukset
  (
  kaikki
  sijoittajalle aiheutuvat suorat ja välilliset kustannukset), mukaan lukien kustannusten yleisindikaattorit
  , muun muassa seuraavat:










  i) | yksityissijoittajalle aiheutuvat liittymis-, jäsenyys- ja irtisanoutumiskustannukset sekä preemion maksuehdot ja joustavuus siten, että tehdään selkeä ero niiden seikkojen, jotka kuuluvat sijoitustuotteiden kehittäjien vastuulle, ja niiden seikkojen välillä, jotka kuuluvat sijoitustuotteita myyvien henkilöiden vastuulle, mukaan lukien näiden kustannusten yleisindikaattorit; |
| --- | --- | --- |

f)

osiossa ”Mitä kustannuksia sijoittajalle aiheutuu?” sijoitustuotteeseen tehtävästä sijoituksesta aiheutuvat
  kokonaiskustannukset
  (
  kaikki
  sijoittajalle aiheutuvat suorat ja välilliset kustannukset), mukaan lukien kustannusten yleisindikaattorit
  , muun muassa seuraavat:

kokonaiskustannukset

kaikki

, muun muassa seuraavat:

i)

i)

yksityissijoittajalle aiheutuvat liittymis-, jäsenyys- ja irtisanoutumiskustannukset sekä preemion maksuehdot ja joustavuus siten, että tehdään selkeä ero niiden seikkojen, jotka kuuluvat sijoitustuotteiden kehittäjien vastuulle, ja niiden seikkojen välillä, jotka kuuluvat sijoitustuotteita myyvien henkilöiden vastuulle, mukaan lukien näiden kustannusten yleisindikaattorit;

yksityissijoittajalle aiheutuvat liittymis-, jäsenyys- ja irtisanoutumiskustannukset sekä preemion maksuehdot ja joustavuus siten, että tehdään selkeä ero niiden seikkojen, jotka kuuluvat sijoitustuotteiden kehittäjien vastuulle, ja niiden seikkojen välillä, jotka kuuluvat sijoitustuotteita myyvien henkilöiden vastuulle, mukaan lukien näiden kustannusten yleisindikaattorit;

| ii) | kaikki vuosittaiset maksut ja muut maksut, jotka peritään tuotteesta määritellyllä ajanjaksolla, mukaan luettuina mahdolliset muuttuvat maksut (kuten liiketoimikustannukset ja pörssivero), joita ei voida sisällyttää kustannuslaskelmiin. |
| --- | --- |

ii)

ii)

kaikki vuosittaiset maksut ja muut maksut, jotka peritään tuotteesta määritellyllä ajanjaksolla, mukaan luettuina mahdolliset muuttuvat maksut (kuten liiketoimikustannukset ja pörssivero), joita ei voida sisällyttää kustannuslaskelmiin.

kaikki vuosittaiset maksut ja muut maksut, jotka peritään tuotteesta määritellyllä ajanjaksolla, mukaan luettuina mahdolliset muuttuvat maksut (kuten liiketoimikustannukset ja pörssivero), joita ei voida sisällyttää kustannuslaskelmiin.

Kustannukset ja vähennykset on ilmoitettava tavalla, joka osoittaa kaikki kerrannaisvaikutukset sijoitukseen edustavilla sijoitusajanjaksoilla, ja vertailun vuoksi kokonaiskustannukset ilmaistuina rahamääräisinä esimerkkeinä sekä prosentteina, jotta sijoituksen kokonaiskustannusten vaikutukset käyvät ilmi.

Jos sijoitustuotteessa on asetettu mahdolliselle tuotolle yläraja, joka vähentää yksityissijoittajalle koituvaa nettotuottoa siten, että kaikki ylärajan ylittävä voitto luovutetaan sijoitustuotteen kehittäjälle, asiasta olisi ilmoitettava selvästi.

On annettava tiedot siitä, kuinka päästään asianomaisen Euroopan valvontaviranomaisen ylläpitämään riippumattomaan sähköiseen rahastolaskuriin;

▌

▌

| h) | osiossa ”Voiko sijoittaja ottaa rahojaan pois sijoituksesta?”:








  i) | mahdollisuus sijoitustuotetta koskevaan harkinta-aikaan; |
| --- | --- | --- |

h)

osiossa ”Voiko sijoittaja ottaa rahojaan pois sijoituksesta?”:

osiossa ”Voiko sijoittaja ottaa rahojaan pois sijoituksesta?”:

i)

mahdollisuus sijoitustuotetta koskevaan harkinta-aikaan;

| ii) | suositeltu tai edellytetty vähimmäispitoaika; |
| --- | --- |

ii)

ii)

suositeltu tai edellytetty vähimmäispitoaika;

suositeltu tai edellytetty vähimmäispitoaika;

| iii) | maininta siitä, voiko tuotteesta luopua ennen eräpäivää ja luopumisen ehdot, ottaen huomioon sijoitustuotteen riski-hyötyprofiili ja sijoitustuotteen tavoitteena oleva markkinakehitys; |
| --- | --- |

iii)

iii)

maininta siitä, voiko tuotteesta luopua ennen eräpäivää ja luopumisen ehdot, ottaen huomioon sijoitustuotteen riski-hyötyprofiili ja sijoitustuotteen tavoitteena oleva markkinakehitys;

maininta siitä, voiko tuotteesta luopua ennen eräpäivää ja luopumisen ehdot, ottaen huomioon sijoitustuotteen riski-hyötyprofiili ja sijoitustuotteen tavoitteena oleva markkinakehitys;

| iv) | tiedot mahdollisista seurauksista, jos sijoitustuote muutetaan käteisvaroiksi ennen suositellun pitoajan päättymistä; |
| --- | --- |

iv)

iv)

tiedot mahdollisista seurauksista, jos sijoitustuote muutetaan käteisvaroiksi ennen suositellun pitoajan päättymistä;

tiedot mahdollisista seurauksista, jos sijoitustuote muutetaan käteisvaroiksi ennen suositellun pitoajan päättymistä;

| (v) | tiedot kohde-etuutena olevan sijoitussalkun keskimääräisistä sijoitusnäkymistä kaupankäynnin kohteena olevien arvopaperien keskimääräisen kierron perusteella ja erääntymiseen saakka pidettävien vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien keskimääräisen erääntymisajan perusteella; |
| --- | --- |

(v)

(v)

tiedot kohde-etuutena olevan sijoitussalkun keskimääräisistä sijoitusnäkymistä kaupankäynnin kohteena olevien arvopaperien keskimääräisen kierron perusteella ja erääntymiseen saakka pidettävien vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien keskimääräisen erääntymisajan perusteella;

tiedot kohde-etuutena olevan sijoitussalkun keskimääräisistä sijoitusnäkymistä kaupankäynnin kohteena olevien arvopaperien keskimääräisen kierron perusteella ja erääntymiseen saakka pidettävien vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien keskimääräisen erääntymisajan perusteella;

| h a) | osiossa ”Kuinka sijoittaja tietää, millaista tuottoa tuotteesta saa?” toteamus, että sijoitustuotteen kehittäjän on tiedotettava avoimesti asiakkaalleen vuosittain annettavalla asiakirjalla sijoitustuotteen tuloksesta. Asiakirjassa on oltava jälkikäteen varmennetut tiedot sijoitustuotteen tuotosta edelliseltä vuodelta. Edellisvuoden tuottoa on lisäksi verrattava toiseen sijoitustuotteeseen, jolla on samanlainen riskiprofiili. Jos asiakkaalla on useita saman kehittäjän tuotteita, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, edellä mainittuja tietojen antamista koskevia vaatimuksia ja vertailuvaatimuksia on sovellettava koko salkkuun. Lisäksi on ilmoitettava kaikki kustannukset, jotka vaikuttavat sijoitustuotteen tuottoon; |
| --- | --- |

h a)

h a)

osiossa ”Kuinka sijoittaja tietää, millaista tuottoa tuotteesta saa?” toteamus, että sijoitustuotteen kehittäjän on tiedotettava avoimesti asiakkaalleen vuosittain annettavalla asiakirjalla sijoitustuotteen tuloksesta. Asiakirjassa on oltava jälkikäteen varmennetut tiedot sijoitustuotteen tuotosta edelliseltä vuodelta. Edellisvuoden tuottoa on lisäksi verrattava toiseen sijoitustuotteeseen, jolla on samanlainen riskiprofiili. Jos asiakkaalla on useita saman kehittäjän tuotteita, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, edellä mainittuja tietojen antamista koskevia vaatimuksia ja vertailuvaatimuksia on sovellettava koko salkkuun. Lisäksi on ilmoitettava kaikki kustannukset, jotka vaikuttavat sijoitustuotteen tuottoon;

osiossa ”Kuinka sijoittaja tietää, millaista tuottoa tuotteesta saa?” toteamus, että sijoitustuotteen kehittäjän on tiedotettava avoimesti asiakkaalleen vuosittain annettavalla asiakirjalla sijoitustuotteen tuloksesta. Asiakirjassa on oltava jälkikäteen varmennetut tiedot sijoitustuotteen tuotosta edelliseltä vuodelta. Edellisvuoden tuottoa on lisäksi verrattava toiseen sijoitustuotteeseen, jolla on samanlainen riskiprofiili. Jos asiakkaalla on useita saman kehittäjän tuotteita, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, edellä mainittuja tietojen antamista koskevia vaatimuksia ja vertailuvaatimuksia on sovellettava koko salkkuun. Lisäksi on ilmoitettava kaikki kustannukset, jotka vaikuttavat sijoitustuotteen tuottoon;

| h b) | osiossa ”Kuinka sijoittaja voi valittaa?” tiedot siitä, millä tavoin ja mille taholle asiakas voi esittää tuotetta ja sen hoitoa koskevan valituksen; |
| --- | --- |

h b)

h b)

osiossa ”Kuinka sijoittaja voi valittaa?” tiedot siitä, millä tavoin ja mille taholle asiakas voi esittää tuotetta ja sen hoitoa koskevan valituksen;

osiossa ”Kuinka sijoittaja voi valittaa?” tiedot siitä, millä tavoin ja mille taholle asiakas voi esittää tuotetta ja sen hoitoa koskevan valituksen;

| h c) | osiossa ”Mitä muita oikeudellisia asiakirjoja tähän tuotteeseen liittyy?” lyhyt kuvaus asiakirja-aineistosta (tarvittaessa mukaan lukien tarjousesite), johon ei sisälly mitään markkinointiaineistoa; |
| --- | --- |

h c)

h c)

osiossa ”Mitä muita oikeudellisia asiakirjoja tähän tuotteeseen liittyy?” lyhyt kuvaus asiakirja-aineistosta (tarvittaessa mukaan lukien tarjousesite), johon ei sisälly mitään markkinointiaineistoa;

osiossa ”Mitä muita oikeudellisia asiakirjoja tähän tuotteeseen liittyy?” lyhyt kuvaus asiakirja-aineistosta (tarvittaessa mukaan lukien tarjousesite), johon ei sisälly mitään markkinointiaineistoa;

| h d) | asiakirjan loppupuolella olevassa osiossa ”Tietoja tuotteesta” tiedot, joissa ilmoitetaan (soveltuvin osin) tuotteen










  i. | ISIN-koodi; |
| --- | --- | --- |

h d)

h d)

asiakirjan loppupuolella olevassa osiossa ”Tietoja tuotteesta” tiedot, joissa ilmoitetaan (soveltuvin osin) tuotteen

asiakirjan loppupuolella olevassa osiossa ”Tietoja tuotteesta” tiedot, joissa ilmoitetaan (soveltuvin osin) tuotteen

i.

i.

ISIN-koodi;

ISIN-koodi;

| ii. | ISA-numero; |
| --- | --- |

ii.

ii.

ISA-numero;

ISA-numero;

| iii. | korko; |
| --- | --- |

iii.

iii.

korko;

korko;

| iv. | pörssi; |
| --- | --- |

iv.

iv.

pörssi;

pörssi;

| v. | valuutta; sekä |
| --- | --- |

v.

v.

valuutta; sekä

valuutta; sekä

| vi. | liikkeeseenlaskupäivä; |
| --- | --- |

vi.

vi.

liikkeeseenlaskupäivä;

liikkeeseenlaskupäivä;

| h e) | tuotetta valvovan toimivaltaisen viranomaisen nimi ja yhteystiedot; |
| --- | --- |

h e)

h e)

tuotetta valvovan toimivaltaisen viranomaisen nimi ja yhteystiedot;

tuotetta valvovan toimivaltaisen viranomaisen nimi ja yhteystiedot;

| h f) | osiossa ”Vakuutusetuudet” maininta siitä, tarjotaanko sijoitustuotteessa vakuutusetuuksia, ja jos tarjotaan, yksityiskohtaiset tiedot kyseisistä vakuutusetuuksista direktiivin 2009/138/EY mukaisesti lukuun ottamatta sen 8 artiklan 2 kohtaa. Jos sopimus mahdollistaa valinnan useiden yksikkösidonnaisten henkivakuutusten välillä, asiakirjassa on myös esitettävä yhteenvetotaulukko, jossa nämä yksiköt sijoitetaan kolmeen luokkaan riskialttiuden mukaisesti.



  Kun otetaan huomioon direktiivi 2009/138/EY, siirretään Euroopan vakuutus- ja lisävakuutusviranomaiselle (EVLEV) valta määrittää 8 artiklan mukaisesti:









  i) | vakuutussopimuksen pääpiirteet; |
| --- | --- | --- |

h f)

h f)

osiossa ”Vakuutusetuudet” maininta siitä, tarjotaanko sijoitustuotteessa vakuutusetuuksia, ja jos tarjotaan, yksityiskohtaiset tiedot kyseisistä vakuutusetuuksista direktiivin 2009/138/EY mukaisesti lukuun ottamatta sen 8 artiklan 2 kohtaa. Jos sopimus mahdollistaa valinnan useiden yksikkösidonnaisten henkivakuutusten välillä, asiakirjassa on myös esitettävä yhteenvetotaulukko, jossa nämä yksiköt sijoitetaan kolmeen luokkaan riskialttiuden mukaisesti.

osiossa ”Vakuutusetuudet” maininta siitä, tarjotaanko sijoitustuotteessa vakuutusetuuksia, ja jos tarjotaan, yksityiskohtaiset tiedot kyseisistä vakuutusetuuksista direktiivin 2009/138/EY mukaisesti lukuun ottamatta sen 8 artiklan 2 kohtaa. Jos sopimus mahdollistaa valinnan useiden yksikkösidonnaisten henkivakuutusten välillä, asiakirjassa on myös esitettävä yhteenvetotaulukko, jossa nämä yksiköt sijoitetaan kolmeen luokkaan riskialttiuden mukaisesti.

Kun otetaan huomioon direktiivi 2009/138/EY, siirretään Euroopan vakuutus- ja lisävakuutusviranomaiselle (EVLEV) valta määrittää 8 artiklan mukaisesti:

i)

i)

vakuutussopimuksen pääpiirteet;

vakuutussopimuksen pääpiirteet;

| ii) | erityisen vakuutusasiakirjan tarkka malli; |
| --- | --- |

ii)

ii)

erityisen vakuutusasiakirjan tarkka malli;

erityisen vakuutusasiakirjan tarkka malli;

| iii) | erityisen vakuutusasiakirjan sisältö, mukaan lukien yksityissijoittajalle tarjotut omaisuuserien jakovaihtoehdot |
| --- | --- |

iii)

iii)

erityisen vakuutusasiakirjan sisältö, mukaan lukien yksityissijoittajalle tarjotut omaisuuserien jakovaihtoehdot

erityisen vakuutusasiakirjan sisältö, mukaan lukien yksityissijoittajalle tarjotut omaisuuserien jakovaihtoehdot

| iv) | säännöt, joiden perusteella yksiköt jaetaan kolmeen luokkaan. |
| --- | --- |

iv)

iv)

säännöt, joiden perusteella yksiköt jaetaan kolmeen luokkaan.

säännöt, joiden perusteella yksiköt jaetaan kolmeen luokkaan.

Sijoitustuotteen kehittäjän on annettava avaintietoasiakirja kustakin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien vakuutussopimusten kohde-etuutena olevasta sijoituksesta. Kohde-etuutena oleviin sijoituksiin kuuluvat tarvittaessa laskentayksiköt ja/tai valuuttamääräiset rahastot sekä riskialttiusluokka, johon ne kuuluvat.

3.   
  Avaintietoasiakirjan liitteessä on annettava sijoitustuotteita myyvän henkilön tunnistetiedot ja tarvittaessa myös

Avaintietoasiakirjan liitteessä on annettava sijoitustuotteita myyvän henkilön tunnistetiedot ja tarvittaessa myös

| a) | ilmoitus siitä, että sijoittajan kotijäsenvaltion kansallinen verolainsäädäntö voi vaikuttaa huomattavasti sijoituksen odotettuun ja todelliseen tuottoon; |
| --- | --- |

a)

a)

ilmoitus siitä, että sijoittajan kotijäsenvaltion kansallinen verolainsäädäntö voi vaikuttaa huomattavasti sijoituksen odotettuun ja todelliseen tuottoon;

ilmoitus siitä, että sijoittajan kotijäsenvaltion kansallinen verolainsäädäntö voi vaikuttaa huomattavasti sijoituksen odotettuun ja todelliseen tuottoon;

| b) | ilmoitus sijoitustuotteeseen liittyvistä kustannuksista, kun sijoitustuotteita myyvä henkilö toimii välittäjänä, mukaan luettuina kehittäjän tai kolmannen osapuolen maksamat välityspalkkiot, edelleenvakuutukset tai muut etuudet direktiivissä 2004/39/EY ja direktiivissä 2002/39/EY

   (12)

  säädetyllä tavalla. |
| --- | --- |

b)

b)

ilmoitus sijoitustuotteeseen liittyvistä kustannuksista, kun sijoitustuotteita myyvä henkilö toimii välittäjänä, mukaan luettuina kehittäjän tai kolmannen osapuolen maksamat välityspalkkiot, edelleenvakuutukset tai muut etuudet direktiivissä 2004/39/EY ja direktiivissä 2002/39/EY

   (12)

  säädetyllä tavalla.

ilmoitus sijoitustuotteeseen liittyvistä kustannuksista, kun sijoitustuotteita myyvä henkilö toimii välittäjänä, mukaan luettuina kehittäjän tai kolmannen osapuolen maksamat välityspalkkiot, edelleenvakuutukset tai muut etuudet direktiivissä 2004/39/EY ja direktiivissä 2002/39/EY

12

säädetyllä tavalla.

3 a.
     
  Asianomainen Euroopan valvontaviranomainen kehittää sähköisen ja riippumattoman sähköisen rahastolaskurin, jonka se julkaisee verkkosivuillaan. Sijoittajat voivat arvioida rahastolaskurin avulla ehdotetun vähittäismarkkinoille tarkoitetun sijoitustuotteen tuottoa syöttämällä laskuriin tiedot sijoituksen oletetusta kestosta, sijoituksen määrästä ja kohde-etuuksina olevien sijoitusten oletetusta prosenttimääräisestä tuotosta määrittääkseen sijoituksen loppuarvon kustannusten jälkeen.

3 a.

Asianomainen Euroopan valvontaviranomainen kehittää sähköisen ja riippumattoman sähköisen rahastolaskurin, jonka se julkaisee verkkosivuillaan. Sijoittajat voivat arvioida rahastolaskurin avulla ehdotetun vähittäismarkkinoille tarkoitetun sijoitustuotteen tuottoa syöttämällä laskuriin tiedot sijoituksen oletetusta kestosta, sijoituksen määrästä ja kohde-etuuksina olevien sijoitusten oletetusta prosenttimääräisestä tuotosta määrittääkseen sijoituksen loppuarvon kustannusten jälkeen.

Rahastolaskurin laskelmiin on sisällytettävä jokaisen yleisölle myytävissä olevan rahaston osalta eri sijoitustuotteiden kehittäjien perimät kustannukset ja palkkiot sekä välittäjien tai sijoitusketjun muiden osapuolten mahdollisesti perimät lisäkustannukset tai palkkiot, joita tuotteen kehittäjät eivät ole jo sisällyttäneet omiin tietoihinsa.

Rahastolaskurin laskelmiin on sisällytettävä jokaisen yleisölle myytävissä olevan rahaston osalta eri sijoitustuotteiden kehittäjien perimät kustannukset ja palkkiot sekä välittäjien tai sijoitusketjun muiden osapuolten mahdollisesti perimät lisäkustannukset tai palkkiot, joita tuotteen kehittäjät eivät ole jo sisällyttäneet omiin tietoihinsa.

Sijoitustuotteiden kehittäjät ja sijoitustuotteita suosittelevat tai myyvät henkilöt on velvoitettava toimittamaan kyseiset tiedot asianomaiselle Euroopan valvontaviranomaiselle neljännesvuosittain enintään 60 vuorokauden viiveellä.

Sijoitustuotteiden kehittäjät ja sijoitustuotteita suosittelevat tai myyvät henkilöt on velvoitettava toimittamaan kyseiset tiedot asianomaiselle Euroopan valvontaviranomaiselle neljännesvuosittain enintään 60 vuorokauden viiveellä.

Asianomaiselle Euroopan valvontaviranomaiselle on annettava riittävät resurssit näiden tehtävien hoitamiseen. Se tekee tarvittaessa tiivistä yhteistyötä muiden Euroopan valvontaviranomaisten kanssa.

Asianomaiselle Euroopan valvontaviranomaiselle on annettava riittävät resurssit näiden tehtävien hoitamiseen. Se tekee tarvittaessa tiivistä yhteistyötä muiden Euroopan valvontaviranomaisten kanssa.

4.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetut tiedot on esitettävä yhteisen mallin mukaan, mukaan lukien yhtenäiset otsikot ja 2 kohdan mukainen standardoitu järjestys, jotta tietoja voidaan vertailla mitä tahansa muuta sijoitustuotetta koskevaan avaintietoasiakirjaan
  , ja yhteisen tunnuksen
  on oltava näkyvästi esillä ▌, jotta asiakirja voidaan erottaa muista asiakirjoista.

, ja yhteisen tunnuksen

5.   Siirretään komissiolle valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen esitystapaa ja sisältöä koskevat yksityiskohdat,
  mukaan lukien riski-indikaattoreiden käyttöönoton vaikutukset, ja 3 a kohdassa
  muiden sellaisten 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen, joita tuotteen kehittäjä
  ja sijoitustuotteita myyvä henkilö voivat
  sisällyttää avaintietoasiakirjaan, esitystapa ja yksityiskohdat sekä 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen mallin ja yhteisen tunnuksen yksityiskohdat. Komissio ottaa huomioon sijoitustuotteiden väliset erot ja yksityissijoittajien valmiudet sekä sijoitustuotteiden muut ominaisuudet, joiden perusteella yksityissijoittajat voivat tehdä valinnan erilaisten kohde-etuutena olevien sijoitusten tai muiden tuotteeseen liittyvien vaihtoehtojen välillä, mukaan lukien tilanteet, joissa tämä valinta voidaan tehdä eri ajankohtina tai joissa sitä voidaan muuttaa myöhemmin.

mukaan lukien riski-indikaattoreiden käyttöönoton vaikutukset, ja 3 a kohdassa

ja sijoitustuotteita myyvä henkilö voivat

Siirretään komissiolle myös valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan ohjeet, jotka koskevat unionin arviointiperusteiden kehittämistä sosiaalisesti ja ekologisesti kestäville sijoitustuotteille. Arviointiperusteiden pitäisi tukea talouden pitkän aikavälin rahoitusta ja edistää finanssisijoitusten kestävää ekologista ja sosiaalista kehitystä sekä edistää kaikkialla unionin alueella käytettävän merkinnän kehittämistä kestäville sijoituksille. Siirretään komissiolle myös valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa määritetään näihin mahdollisia ympäristöriskejä koskeviin ilmoituksiin sovellettavat vaatimukset.

Siirretään komissiolle myös valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan ohjeet, jotka koskevat unionin arviointiperusteiden kehittämistä sosiaalisesti ja ekologisesti kestäville sijoitustuotteille. Arviointiperusteiden pitäisi tukea talouden pitkän aikavälin rahoitusta ja edistää finanssisijoitusten kestävää ekologista ja sosiaalista kehitystä sekä edistää kaikkialla unionin alueella käytettävän merkinnän kehittämistä kestäville sijoituksille. Siirretään komissiolle myös valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa määritetään näihin mahdollisia ympäristöriskejä koskeviin ilmoituksiin sovellettavat vaatimukset.

Komissio teettää ennen tässä kohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten hyväksymistä testauksen kuluttajilla voidakseen valita sopivimmat toimenpiteet yksityissijoittajia varten. Komissio myös laatii tiiviissä yhteistyössä Euroopan valvontaviranomaisten kanssa avaintietoasiakirjojen malleja, joissa otetaan huomioon sijoitustuotteiden erot.

Komissio teettää ennen tässä kohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten hyväksymistä testauksen kuluttajilla voidakseen valita sopivimmat toimenpiteet yksityissijoittajia varten. Komissio myös laatii tiiviissä yhteistyössä Euroopan valvontaviranomaisten kanssa avaintietoasiakirjojen malleja, joissa otetaan huomioon sijoitustuotteiden erot.

6.   EPV, EVLEV ja EAMV laativat luonnoksia sääntelystandardeiksi, joissa määritetään

| a) | tämän artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen
  riski-hyötyprofiilien
  esittämisessä käytettävät menetelmät; ▌ |
| --- | --- |

a)

tämän artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen
  riski-hyötyprofiilien
  esittämisessä käytettävät menetelmät; ▌

riski-hyötyprofiilien

| b) | tämän artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettujen kustannusten laskenta
  , mukaan lukien yleisindikaattoreiden erittely; |
| --- | --- |

b)

tämän artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettujen kustannusten laskenta
  , mukaan lukien yleisindikaattoreiden erittely;

, mukaan lukien yleisindikaattoreiden erittely;

| b a) | periaatteet, joita on käytettävä 2 kohdan b alakohdan iii alakohdassa tarkoitettujen ympäristöön liittyvien, sosiaalisten tai hallintotapaan liittyvien tavoitteiden yhteydessä; |
| --- | --- |

b a)

b a)

periaatteet, joita on käytettävä 2 kohdan b alakohdan iii alakohdassa tarkoitettujen ympäristöön liittyvien, sosiaalisten tai hallintotapaan liittyvien tavoitteiden yhteydessä;

periaatteet, joita on käytettävä 2 kohdan b alakohdan iii alakohdassa tarkoitettujen ympäristöön liittyvien, sosiaalisten tai hallintotapaan liittyvien tavoitteiden yhteydessä;

| b b) | kunkin tässä artiklassa tarkoitetun kysymyksen osalta niiden tuotteiden luettelo, joihin kysymystä sovelletaan. |
| --- | --- |

b b)

b b)

kunkin tässä artiklassa tarkoitetun kysymyksen osalta niiden tuotteiden luettelo, joihin kysymystä sovelletaan.

kunkin tässä artiklassa tarkoitetun kysymyksen osalta niiden tuotteiden luettelo, joihin kysymystä sovelletaan.

Teknisten sääntelystandardien luonnoksissa on otettava huomioon erityyppiset sijoitustuotteet
  ja [MiFID- direktiivin], [IMD-direktiivin], direktiivin 2003/71/EY, direktiivin 2009/138/EY ja direktiivin 2009/65/EY nojalla jo toteutettu työ, jolla on otettu käyttöön avaintietoasiakirja yhteissijoitusyrityksiä varten
  .

ja [MiFID- direktiivin], [IMD-direktiivin], direktiivin 2003/71/EY, direktiivin 2009/138/EY ja direktiivin 2009/65/EY nojalla jo toteutettu työ, jolla on otettu käyttöön avaintietoasiakirja yhteissijoitusyrityksiä varten

Euroopan valvontaviranomaiset toimittavat kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään [...].

Siirretään komissiolle valta hyväksyä
  ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja
  teknisiä sääntelystandardeja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklassa, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 10–14 artiklassa ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.

ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja

8 a artikla

8 a artikla

Monimutkaisuusmerkintä

Monimutkaisuusmerkintä

1.
     
  Kun sijoitustuotteeseen kohdistuu yksi tai useampi tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu riski, sijoitustuotetta käsittelevän avaintietoasiakirjan ensimmäisellä sivulla on oltava näkyvästi esitettynä seuraava lausuma:

1.

Kun sijoitustuotteeseen kohdistuu yksi tai useampi tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu riski, sijoitustuotetta käsittelevän avaintietoasiakirjan ensimmäisellä sivulla on oltava näkyvästi esitettynä seuraava lausuma:

”Monimutkaisuusmerkintä: Tämän tuotteen katsotaan olevan hyvin monimutkainen, ja se ei välttämättä sovellu kaikille yksityissijoittajille.”

2.
     
  Sijoitustuotteita ei katsota tarkoitetuiksi yksityissijoittajille, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

2.

Sijoitustuotteita ei katsota tarkoitetuiksi yksityissijoittajille, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | riski-hyötyprofiili tai kustannukset on esitetty liian monimutkaisella tavalla; |
| --- | --- |

a)

a)

riski-hyötyprofiili tai kustannukset on esitetty liian monimutkaisella tavalla;

riski-hyötyprofiili tai kustannukset on esitetty liian monimutkaisella tavalla;

| b) | muut kuin ammattimaiset sijoittajat eivät yleensä sijoita tuotteen kohde-etuutena olevaan omaisuuserään; |
| --- | --- |

b)

b)

muut kuin ammattimaiset sijoittajat eivät yleensä sijoita tuotteen kohde-etuutena olevaan omaisuuserään;

muut kuin ammattimaiset sijoittajat eivät yleensä sijoita tuotteen kohde-etuutena olevaan omaisuuserään;

| c) | riski-hyötyprofiili riippuu kahden tai useamman, vähintään kahteen eri omaisuusluokkaan kuuluvan tapahtuman samanaikaisesta toteutumisesta; |
| --- | --- |

c)

c)

riski-hyötyprofiili riippuu kahden tai useamman, vähintään kahteen eri omaisuusluokkaan kuuluvan tapahtuman samanaikaisesta toteutumisesta;

riski-hyötyprofiili riippuu kahden tai useamman, vähintään kahteen eri omaisuusluokkaan kuuluvan tapahtuman samanaikaisesta toteutumisesta;

| d) | sijoituksen lopputuottoa koskeviin laskelmiin käytetään erilaisia menetelmiä, mikä lisää yksityissijoittajan väärinkäsityksen riskiä; |
| --- | --- |

d)

d)

sijoituksen lopputuottoa koskeviin laskelmiin käytetään erilaisia menetelmiä, mikä lisää yksityissijoittajan väärinkäsityksen riskiä;

sijoituksen lopputuottoa koskeviin laskelmiin käytetään erilaisia menetelmiä, mikä lisää yksityissijoittajan väärinkäsityksen riskiä;

| e) | sijoituksen tuottoon vaikuttaa paketointi, jossa hyödynnetään yksityissijoittajan erheellisiä käyttäytymismalleja esimerkiksi tarjoamalla houkuttimena matalaa kiinteää korkoa, jonka jälkeen sovelletaan paljon suurempaa kelluvaa korkoa, johon liittyy ehtoja, tai toistuvaa kaavaa; |
| --- | --- |

e)

e)

sijoituksen tuottoon vaikuttaa paketointi, jossa hyödynnetään yksityissijoittajan erheellisiä käyttäytymismalleja esimerkiksi tarjoamalla houkuttimena matalaa kiinteää korkoa, jonka jälkeen sovelletaan paljon suurempaa kelluvaa korkoa, johon liittyy ehtoja, tai toistuvaa kaavaa;

sijoituksen tuottoon vaikuttaa paketointi, jossa hyödynnetään yksityissijoittajan erheellisiä käyttäytymismalleja esimerkiksi tarjoamalla houkuttimena matalaa kiinteää korkoa, jonka jälkeen sovelletaan paljon suurempaa kelluvaa korkoa, johon liittyy ehtoja, tai toistuvaa kaavaa;

| f) | sijoitustuotteen kokonaisriski on yli 20 prosenttia mitattuna sijoitustuotteen kuukausittaisesta markkinariskin sisäisestä mallista, jonka luottamusväli on 99 prosenttia kaupantekohetkellä. |
| --- | --- |

f)

f)

sijoitustuotteen kokonaisriski on yli 20 prosenttia mitattuna sijoitustuotteen kuukausittaisesta markkinariskin sisäisestä mallista, jonka luottamusväli on 99 prosenttia kaupantekohetkellä.

sijoitustuotteen kokonaisriski on yli 20 prosenttia mitattuna sijoitustuotteen kuukausittaisesta markkinariskin sisäisestä mallista, jonka luottamusväli on 99 prosenttia kaupantekohetkellä.

3.
     
  Euroopan valvontaviranomaiset kehittävät yhdessä 2 kohdassa tarkoitettuja ehtoja koskevia suuntaviivoja.

3.

Euroopan valvontaviranomaiset kehittävät yhdessä 2 kohdassa tarkoitettuja ehtoja koskevia suuntaviivoja.

Euroopan valvontaviranomaiset toimittavat kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään ... [kuusi kuukautta tämän asetuksen julkaisemisesta].

Euroopan valvontaviranomaiset toimittavat kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään ... [kuusi kuukautta tämän asetuksen julkaisemisesta].

Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

9 artikla

Sijoitustuotetta koskeva
  markkinointiviestintä ▌ei saa sisältää lausumia, jotka ovat ristiriidassa avaintietoasiakirjaan sisältyvien tietojen kanssa tai jotka heikentävät avaintietoasiakirjan merkitystä. Markkinointiviestinnässä on
  kerrottava, että avaintietoasiakirja on julkaistu toimivaltaisen viranomaisen virallisilla verkkosivuilla,
  ja
  siinä on annettava suora linkki avaintietoasiakirjaan
  .
  Sijoitustuotteen kehittäjältä tai sitä myyviltä henkilöiltä voi pyytää paperiversiota maksutta.

Sijoitustuotetta koskeva

kerrottava, että avaintietoasiakirja on julkaistu toimivaltaisen viranomaisen virallisilla verkkosivuilla,

siinä on annettava suora linkki avaintietoasiakirjaan

Sijoitustuotteen kehittäjältä tai sitä myyviltä henkilöiltä voi pyytää paperiversiota maksutta.

10 artikla

1.   Sijoitustuotteen kehittäjän on tarkasteltava avaintietoasiakirjaan sisältyviä tietoja säännöllisesti uudelleen ja tarkistettava asiakirjaa, jos uudelleentarkastelussa ilmenee
  merkittäviä
  muutoksia, jotka siihen on tarpeen tehdä
  8 artiklan mukaisesti, erityisesti jos tuotteeseen on tehty merkittäviä muutoksia, etenkin riskien arvioinnin, sijoitusten hoidossa syntyvän lisäarvon ja riskin kasvamisen osalta, ja sijoitustuotteen kehittäjän on esitettävä pikaisesti tarkistettu versio
  .
  Tarkistamiseen sisältyy sijoitustuotteen avaintietoasiakirjassa määriteltyjen, muutostarpeen osoittavien standardien hyödyntäminen. Asia on ilmaistava selvästi, tiiviisti ja ymmärrettävällä tavalla vuosittaisen selvityksen kuvailevassa osassa, johon on sisällytettävä paikkansapitävä ja oikeudenmukainen yhteenveto sijoituksen omaisuuserien tuotosta, kertyneestä kokonaissummasta, kustannuksista, sijoituksen hoitoa koskevista strategioista, arvon luomisesta ja riskejä koskevasta kehityksestä sijoituksen hoidossa, mukaan lukien sijoitustuotteen avaintietoasiakirjassa määritellyt standardit.

merkittäviä

8 artiklan mukaisesti, erityisesti jos tuotteeseen on tehty merkittäviä muutoksia, etenkin riskien arvioinnin, sijoitusten hoidossa syntyvän lisäarvon ja riskin kasvamisen osalta, ja sijoitustuotteen kehittäjän on esitettävä pikaisesti tarkistettu versio

Tarkistamiseen sisältyy sijoitustuotteen avaintietoasiakirjassa määriteltyjen, muutostarpeen osoittavien standardien hyödyntäminen. Asia on ilmaistava selvästi, tiiviisti ja ymmärrettävällä tavalla vuosittaisen selvityksen kuvailevassa osassa, johon on sisällytettävä paikkansapitävä ja oikeudenmukainen yhteenveto sijoituksen omaisuuserien tuotosta, kertyneestä kokonaissummasta, kustannuksista, sijoituksen hoitoa koskevista strategioista, arvon luomisesta ja riskejä koskevasta kehityksestä sijoituksen hoidossa, mukaan lukien sijoitustuotteen avaintietoasiakirjassa määritellyt standardit.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan avaintietoasiakirjaan sisältyvien tietojen uudelleentarkastelua ja avaintietoasiakirjan tarkistamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt,
  joissa otetaan huomioon sijoitustuotteen luonne ja
  joita sovelletaan seuraaviin:

joissa otetaan huomioon sijoitustuotteen luonne ja

| a) | avaintietoasiakirjaan sisältyvien tietojen uudelleentarkastelun edellytykset ja tiheys; |
| --- | --- |

a)

avaintietoasiakirjaan sisältyvien tietojen uudelleentarkastelun edellytykset ja tiheys;

| b) | edellytykset, joiden täyttyessä avaintietoasiakirjaan sisältyviä tietoja on tarkistettava ja joiden täyttyessä tarkistetun avaintietoasiakirjan julkaiseminen
  ja uudelleenjakelu
  on pakollista tai vapaaehtoista; |
| --- | --- |

b)

edellytykset, joiden täyttyessä avaintietoasiakirjaan sisältyviä tietoja on tarkistettava ja joiden täyttyessä tarkistetun avaintietoasiakirjan julkaiseminen
  ja uudelleenjakelu
  on pakollista tai vapaaehtoista;

ja uudelleenjakelu

| c) | erityisedellytykset, joiden täyttyessä avaintietoasiakirjaan sisältyviä tietoja on tarkasteltava uudelleen tai avaintietoasiakirjaa tarkistettava, jos sijoitustuotetta ei aseteta jatkuvasti yksityissijoittajien saataville; |
| --- | --- |

c)

erityisedellytykset, joiden täyttyessä avaintietoasiakirjaan sisältyviä tietoja on tarkasteltava uudelleen tai avaintietoasiakirjaa tarkistettava, jos sijoitustuotetta ei aseteta jatkuvasti yksityissijoittajien saataville;

| d) | itse tuotteeseen tai markkinatilanteeseen liittyvät
  olosuhteet, joissa yksityissijoittajille on annettava tietoa heidän ostamaansa sijoitustuotetta koskevasta tarkistetusta avaintietoasiakirjasta. |
| --- | --- |

d)

itse tuotteeseen tai markkinatilanteeseen liittyvät
  olosuhteet, joissa yksityissijoittajille on annettava tietoa heidän ostamaansa sijoitustuotetta koskevasta tarkistetusta avaintietoasiakirjasta.

itse tuotteeseen tai markkinatilanteeseen liittyvät

11 artikla

1.   
  Sijoittajalle annettavat avaintiedot ovat ennen sopimuksen tekoa annettavia tietoja. Niiden on sen vuoksi oltava asiallisia ja selkeitä, eivätkä ne saa olla harhaanjohtavia. Asiakirjan on sisällettävä avaintiedot, ja sen on oltava yhdenmukainen sitovien sopimusasiakirjojen kanssa, tarjousasiakirjojen vastaavien osien kanssa ja sijoitustuotteiden yleisten ehtojen kanssa.
  Jos sijoitustuotteen kehittäjä on laatinut avaintietoasiakirjan, joka ei täytä
  tämän asetuksen
  vaatimuksia ja johon yksityissijoittaja on tukeutunut tehdessään sijoituspäätöstä, kyseinen yksityissijoittaja voi vaatia sijoitustuotteen kehittäjää korvaamaan avaintietoasiakirjan käytön vuoksi kärsimänsä tappion
  , ja hän voi soveltuvissa tapauksissa palauttaa sijoitustuotteen ja saada korvauksen kärsimistään tappioista
  .
  Jos sijoitustuotteita myyvä henkilö on laatinut avaintietoasiakirjaan liitteen, joka ei täytä tämän asetuksen vaatimuksia ja johon yksityissijoittaja on tukeutunut tehdessään sijoituspäätöstä, kyseinen yksityissijoittaja voi vaatia sijoitustuotteita myyvää henkilöä korvaamaan avaintietoasiakirjan liitteen käytön vuoksi kärsimänsä tappion, ja hän voi soveltuvissa tapauksissa palauttaa sijoitustuotteen ja saada korvauksen kärsimistään tappioista.

Sijoittajalle annettavat avaintiedot ovat ennen sopimuksen tekoa annettavia tietoja. Niiden on sen vuoksi oltava asiallisia ja selkeitä, eivätkä ne saa olla harhaanjohtavia. Asiakirjan on sisällettävä avaintiedot, ja sen on oltava yhdenmukainen sitovien sopimusasiakirjojen kanssa, tarjousasiakirjojen vastaavien osien kanssa ja sijoitustuotteiden yleisten ehtojen kanssa.

tämän asetuksen

, ja hän voi soveltuvissa tapauksissa palauttaa sijoitustuotteen ja saada korvauksen kärsimistään tappioista

Jos sijoitustuotteita myyvä henkilö on laatinut avaintietoasiakirjaan liitteen, joka ei täytä tämän asetuksen vaatimuksia ja johon yksityissijoittaja on tukeutunut tehdessään sijoituspäätöstä, kyseinen yksityissijoittaja voi vaatia sijoitustuotteita myyvää henkilöä korvaamaan avaintietoasiakirjan liitteen käytön vuoksi kärsimänsä tappion, ja hän voi soveltuvissa tapauksissa palauttaa sijoitustuotteen ja saada korvauksen kärsimistään tappioista.

2.   Kun yksityissijoittaja esittää näyttöä
  tappiosta ja siitä, että
  avaintietoasiakirjaan
  sisältyvät yksilöidyt tiedot ovat harhaanjohtavia
  , sijoitustuotteen kehittäjän
  tai sijoitustuotteita myyvän henkilön
  on osoitettava, että avaintietoasiakirja on laadittu tämän asetuksen 6, 7 ja 8 artiklan mukaisesti.
  Sijoitustuotteen kehittäjä voidaan tällöin asettaa siviilioikeudelliseen vastuuseen avaintietoasiakirjan perusteella, mukaan lukien sen käännökset.

tappiosta ja siitä, että

sisältyvät yksilöidyt tiedot ovat harhaanjohtavia

tai sijoitustuotteita myyvän henkilön

Sijoitustuotteen kehittäjä voidaan tällöin asettaa siviilioikeudelliseen vastuuseen avaintietoasiakirjan perusteella, mukaan lukien sen käännökset.

3.   
  Tuotteen kehittäjä on siviilioikeudellisessa vastuussa, jos yksityissijoittaja kärsii tappiota luotettuaan avaintietoasiakirjaan, joka ei täytä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia. Tätä vastuuta ei voida rajoittaa eikä kumota sopimuslausekkeilla eikä toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnällä.

Tuotteen kehittäjä on siviilioikeudellisessa vastuussa, jos yksityissijoittaja kärsii tappiota luotettuaan avaintietoasiakirjaan, joka ei täytä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia. Tätä vastuuta ei voida rajoittaa eikä kumota sopimuslausekkeilla eikä toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnällä.

III JAKSO

AVAINTIETOASIAKIRJAN TOIMITTAMINEN

12 artikla

1.   Henkilön, joka myy sijoitustuotetta yksityissijoittajille, on toimitettava sijoittajille
  sijoitustuotteen kehittäjän laatima
  avaintietoasiakirja
  viipymättä ja
  hyvissä ajoin ennen
  minkään sijoitustuotetta koskevan sitoumuksen tekemistä
  .
  Kun asiakkaalle suositellaan sijoitustuotetta, avaintietoasiakirja on toimitettava viipymättä.

sijoitustuotteen kehittäjän laatima

viipymättä ja

minkään sijoitustuotetta koskevan sitoumuksen tekemistä

Kun asiakkaalle suositellaan sijoitustuotetta, avaintietoasiakirja on toimitettava viipymättä.

1 a.
     
  Sijoitustuotteen myyvän henkilön on ensin saatava sijoitustuotteen kehittäjältä kirjallinen lupa avaintietoasiakirjan antamiseen yksityissijoittajalle. Sijoitustuotteen kehittäjä voi antaa tällaisen luvan toistaiseksi tai tietyksi aikaa taikka hän voi liittää siihen ehtoja. Jos jokin eritelty ehto ei täyty, tällaista lupaa ei katsota myönnetyksi tämän kohdan tarkoituksia varten.

1 a.

Sijoitustuotteen myyvän henkilön on ensin saatava sijoitustuotteen kehittäjältä kirjallinen lupa avaintietoasiakirjan antamiseen yksityissijoittajalle. Sijoitustuotteen kehittäjä voi antaa tällaisen luvan toistaiseksi tai tietyksi aikaa taikka hän voi liittää siihen ehtoja. Jos jokin eritelty ehto ei täyty, tällaista lupaa ei katsota myönnetyksi tämän kohdan tarkoituksia varten.

1 b
  .   
  Yksityissijoittajien on vahvistettava kirjallisesti tai sähköisesti, että he ovat vastaanottaneet avaintietoasiakirjan.

1 b

Yksityissijoittajien on vahvistettava kirjallisesti tai sähköisesti, että he ovat vastaanottaneet avaintietoasiakirjan.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään
  ja jollei 13 artiklan 5 kohdasta muuta johdu
  , sijoitustuotteen
  myyvän henkilön on ilmoitettava
  yksityissijoittajalle
  virallinen verkkosivusto, jolta avaintietoasiakirja on löydettävissä
  ennen ▌liiketoimen toteuttamista, kun:

ja jollei 13 artiklan 5 kohdasta muuta johdu

myyvän henkilön on ilmoitettava

virallinen verkkosivusto, jolta avaintietoasiakirja on löydettävissä

| a) | yksityissijoittaja päättää toteuttaa liiketoimen käyttämällä etäviestintävälinettä; |
| --- | --- |

a)

yksityissijoittaja päättää toteuttaa liiketoimen käyttämällä etäviestintävälinettä;

| b) | avaintietoasiakirjan toimittaminen 1 kohdan mukaisesti on mahdotonta; |
| --- | --- |

b)

avaintietoasiakirjan toimittaminen 1 kohdan mukaisesti on mahdotonta;

| b a) | yksityissijoittaja pyytää saada avaintietoasiakirjan heti liiketoimen toteuttamisen jälkeen sen sijaan, että hän viivyttäisi liiketoimen toteuttamista saadakseen ensin avaintietoasiakirjan. Sijoitustuotteen myyvä tai siitä neuvoja antava henkilö ei saa tarjota tätä vaihtoehtoa ennen kuin yksityissijoittaja tätä pyytää; |
| --- | --- |

b a)

b a)

yksityissijoittaja pyytää saada avaintietoasiakirjan heti liiketoimen toteuttamisen jälkeen sen sijaan, että hän viivyttäisi liiketoimen toteuttamista saadakseen ensin avaintietoasiakirjan. Sijoitustuotteen myyvä tai siitä neuvoja antava henkilö ei saa tarjota tätä vaihtoehtoa ennen kuin yksityissijoittaja tätä pyytää;

yksityissijoittaja pyytää saada avaintietoasiakirjan heti liiketoimen toteuttamisen jälkeen sen sijaan, että hän viivyttäisi liiketoimen toteuttamista saadakseen ensin avaintietoasiakirjan. Sijoitustuotteen myyvä tai siitä neuvoja antava henkilö ei saa tarjota tätä vaihtoehtoa ennen kuin yksityissijoittaja tätä pyytää;

| c) | sijoitustuotteen myyvä henkilö on antanut tämän seikan tiedoksi yksityissijoittajalle. |
| --- | --- |

c)

sijoitustuotteen myyvä henkilö on antanut tämän seikan tiedoksi yksityissijoittajalle.

3.   Jos samaa sijoitustuotetta koskevat perättäiset liiketoimet suoritetaan yksityissijoittajan lukuun noudattaen ohjeita, jotka kyseinen yksityissijoittaja on antanut sijoitustuotteen myyvälle henkilölle ennen ensimmäistä liiketoimea, 1 kohdan mukaista avaintietoasiakirjan toimitusvelvollisuutta sovelletaan vain ensimmäiseen liiketoimeen
  , ellei avaintietoasiakirjaa ole päivitetty ensimmäisen liiketoimen jälkeen tai ellei uusi vuosittainen selvitys ole saatavilla
  .

, ellei avaintietoasiakirjaa ole päivitetty ensimmäisen liiketoimen jälkeen tai ellei uusi vuosittainen selvitys ole saatavilla

4.   Siirretään komissiolle valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritetään

| a) | edellytykset, jotka täyttämällä noudatetaan 1 kohdan mukaista vaatimusta avaintietoasiakirjan toimittamisesta hyvissä ajoin; |
| --- | --- |

a)

edellytykset, jotka täyttämällä noudatetaan 1 kohdan mukaista vaatimusta avaintietoasiakirjan toimittamisesta hyvissä ajoin;

| b) | menetelmä ja määräaika avaintietoasiakirjan toimittamiselle 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

menetelmä ja määräaika avaintietoasiakirjan toimittamiselle 2 kohdan mukaisesti.

13 artikla

1.   Sijoitustuotteen myyvän henkilön on toimitettava avaintietoasiakirja
  ennen kuin yksityissijoittajan kanssa tehdään sitova sopimus ja veloituksetta
  .
  Maksuton paperiversio on toimitettava, jos sijoitusneuvo annetaan tai välityspalvelu tapahtuu henkilökohtaisesti.

ennen kuin yksityissijoittajan kanssa tehdään sitova sopimus ja veloituksetta

Maksuton paperiversio on toimitettava, jos sijoitusneuvo annetaan tai välityspalvelu tapahtuu henkilökohtaisesti.

2.   Sijoitustuotteen myyvän
  tai siitä neuvoja antavan tai myynnissä välittäjänä toimivan
  henkilön on toimitettava avaintietoasiakirja yksityissijoittajille jollakin seuraavalla
  , yksityissijoittajan käytettävissä todella olevalla
  välineellä:

tai siitä neuvoja antavan tai myynnissä välittäjänä toimivan

, yksityissijoittajan käytettävissä todella olevalla

| a) | paperilla; |
| --- | --- |

a)

paperilla;

| b) | käyttäen muuta pysyvää välinettä kuin paperia, jos 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät; tai |
| --- | --- |

b)

käyttäen muuta pysyvää välinettä kuin paperia, jos 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät; tai

| c) | verkkosivuston välityksellä, jos 5 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

c)

verkkosivuston välityksellä, jos 5 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

3.   Jos avaintietoasiakirja toimitetaan käyttäen muuta pysyvää välinettä kuin paperia tai verkkosivuston välityksellä, yksityissijoittajille on kuitenkin toimitettava pyynnöstä veloituksetta paperiversio.

4.   Avaintietoasiakirja voidaan toimittaa käyttäen muuta pysyvää välinettä kuin paperia, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | pysyvän välineen käyttö on tarkoituksenmukaista tilanteessa, jossa sijoitustuotteen myyvän
  tai siitä neuvoja antavan tai myynnissä välittäjänä toimivan
  henkilön ja yksityissijoittajan välinen liiketoiminta tapahtuu; sekä |
| --- | --- |

a)

pysyvän välineen käyttö on tarkoituksenmukaista tilanteessa, jossa sijoitustuotteen myyvän
  tai siitä neuvoja antavan tai myynnissä välittäjänä toimivan
  henkilön ja yksityissijoittajan välinen liiketoiminta tapahtuu; sekä

tai siitä neuvoja antavan tai myynnissä välittäjänä toimivan

| b) | yksityissijoittajalle on annettu mahdollisuus valita paperilla ja pysyvää välinettä käyttäen toimitettavien tietojen välillä, ja sijoittaja on valinnut kyseisen muun välineen. |
| --- | --- |

b)

yksityissijoittajalle on annettu mahdollisuus valita paperilla ja pysyvää välinettä käyttäen toimitettavien tietojen välillä, ja sijoittaja on valinnut kyseisen muun välineen.

5.   Avaintietoasiakirja voidaan toimitetaan verkkosivuston välityksellä, jos avaintietoasiakirja on osoitettu henkilökohtaisesti yksityissijoittajalle tai jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | avaintietoasiakirjan toimittaminen verkkosivuston välityksellä on tarkoituksenmukaista tilanteessa, jossa sijoitustuotteen myyvän
  tai siitä neuvoja antavan tai myynnissä välittäjänä toimivan
  henkilön ja yksityissijoittajan välinen liiketoiminta tapahtuu; |
| --- | --- |

a)

avaintietoasiakirjan toimittaminen verkkosivuston välityksellä on tarkoituksenmukaista tilanteessa, jossa sijoitustuotteen myyvän
  tai siitä neuvoja antavan tai myynnissä välittäjänä toimivan
  henkilön ja yksityissijoittajan välinen liiketoiminta tapahtuu;

tai siitä neuvoja antavan tai myynnissä välittäjänä toimivan

| b) | yksityissijoittaja on antanut suostumuksensa avainasiakirjan toimittamiseen verkkosivuston välityksellä; |
| --- | --- |

b)

yksityissijoittaja on antanut suostumuksensa avainasiakirjan toimittamiseen verkkosivuston välityksellä;

| c) | yksityissijoittajalle on ilmoitettu sähköisesti verkkosivuston osoite ja paikka, johon avaintietoasiakirja on verkkosivustolla asetettu saataville; |
| --- | --- |

c)

yksityissijoittajalle on ilmoitettu sähköisesti verkkosivuston osoite ja paikka, johon avaintietoasiakirja on verkkosivustolla asetettu saataville;

| d) | jos avaintietoasiakirjaa on tarkistettu 10 artiklan mukaisesti,
  uusin versio
  on
  toimitettava yksityissijoittajalle
  ;
  myös aiemmat versiot on toimitettava yksityissijoittajan niin pyytäessä; |
| --- | --- |

d)

jos avaintietoasiakirjaa on tarkistettu 10 artiklan mukaisesti,
  uusin versio
  on
  toimitettava yksityissijoittajalle
  ;
  myös aiemmat versiot on toimitettava yksityissijoittajan niin pyytäessä;

uusin versio

toimitettava yksityissijoittajalle

myös aiemmat versiot on toimitettava yksityissijoittajan niin pyytäessä;

| e) | varmistetaan, että avaintietoasiakirja on saatavilla kyseisellä verkkosivustolla niin pitkän ajan kuin yksityissijoittajan voidaan kohtuudella odottaa tarvitsevan siihen tutustumiseen. |
| --- | --- |

e)

varmistetaan, että avaintietoasiakirja on saatavilla kyseisellä verkkosivustolla niin pitkän ajan kuin yksityissijoittajan voidaan kohtuudella odottaa tarvitsevan siihen tutustumiseen.

6.   Edellä olevia 4 ja 5 kohtaa sovellettaessa tietojen toimittaminen käyttäen muuta pysyvää välinettä kuin paperia tai verkkosivuston välityksellä on katsottava tarkoituksenmukaiseksi tilanteessa, jossa sijoitustuotteen myyvän henkilön ja yksityissijoittajan välinen liiketoiminta toteutetaan, jos voidaan osoittaa, että yksityissijoittajalla on säännöllinen mahdollisuus käyttää internetiä. Osoituksena tästä pidetään sitä, että yksityissijoittaja antaa sähköpostiosoitteen tämän liiketoiminnan toteuttamista varten.

II a LUKU

II a LUKU

TUOTTEITA KOSKEVAT INTERVENTIOT

TUOTTEITA KOSKEVAT INTERVENTIOT

13 a artikla

13 a artikla

Euroopan valvontaviranomaisten toimintavaltuudet

Euroopan valvontaviranomaisten toimintavaltuudet

1.
     
  Euroopan valvontaviranomaiset valvovat unionissa markkinoitavia, jaeltavia ja myytäviä sijoitustuotteita tai rahoitusvälineitä asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Euroopan valvontaviranomaiset voivat tutkia uusia sijoitustuotteita tai rahoitusvälineitä ennen niiden markkinointia, jakelua tai myyntiä unionissa yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten kanssa.

1.

Euroopan valvontaviranomaiset valvovat unionissa markkinoitavia, jaeltavia ja myytäviä sijoitustuotteita tai rahoitusvälineitä asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Euroopan valvontaviranomaiset voivat tutkia uusia sijoitustuotteita tai rahoitusvälineitä ennen niiden markkinointia, jakelua tai myyntiä unionissa yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten kanssa.

2.
     
  Euroopan valvontaviranomainen voi, jos se on kohtuullisin perustein varma siitä, että tämän artiklan 3 ja 4 kohdan ehdot täyttyvät, väliaikaisesti kieltää tai rajoittaa sijoitustuotteiden tai rahoitusvälineiden markkinointia, jakelua tai myyntiä Euroopan unionissa asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

2.

Euroopan valvontaviranomainen voi, jos se on kohtuullisin perustein varma siitä, että tämän artiklan 3 ja 4 kohdan ehdot täyttyvät, väliaikaisesti kieltää tai rajoittaa sijoitustuotteiden tai rahoitusvälineiden markkinointia, jakelua tai myyntiä Euroopan unionissa asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

Euroopan valvontaviranomaiset voivat määritellä, missä olosuhteissa kieltoa tai rajoitusta sovelletaan tai milloin niistä myönnetään poikkeuksia.

Euroopan valvontaviranomaiset voivat määritellä, missä olosuhteissa kieltoa tai rajoitusta sovelletaan tai milloin niistä myönnetään poikkeuksia.

3.
     
  Euroopan valvontaviranomainen tekee päätöksen 2 kohdan nojalla vain, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

3.

Euroopan valvontaviranomainen tekee päätöksen 2 kohdan nojalla vain, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | ehdotettu toimi vaarantaa merkittävästi yksityissijoittajansuojan tai finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai koko finanssijärjestelmän taikka sen osan vakauden unionissa; |
| --- | --- |

a)

a)

ehdotettu toimi vaarantaa merkittävästi yksityissijoittajansuojan tai finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai koko finanssijärjestelmän taikka sen osan vakauden unionissa;

ehdotettu toimi vaarantaa merkittävästi yksityissijoittajansuojan tai finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai koko finanssijärjestelmän taikka sen osan vakauden unionissa;

| b) | unionin lainsäädännön mukaisilla sääntelyvaatimuksilla, joita sovelletaan kyseiseen sijoitustuotteeseen, rahoitusvälineeseen tai finanssialan toimintaan, ei puututa tähän uhkaan; |
| --- | --- |

b)

b)

unionin lainsäädännön mukaisilla sääntelyvaatimuksilla, joita sovelletaan kyseiseen sijoitustuotteeseen, rahoitusvälineeseen tai finanssialan toimintaan, ei puututa tähän uhkaan;

unionin lainsäädännön mukaisilla sääntelyvaatimuksilla, joita sovelletaan kyseiseen sijoitustuotteeseen, rahoitusvälineeseen tai finanssialan toimintaan, ei puututa tähän uhkaan;

| c) | toimivaltainen viranomainen tai toimivaltaiset viranomaiset eivät ole toteuttaneet toimenpiteitä uhan torjumiseksi tai toteutetut toimenpiteet eivät ole riittäviä uhan torjumiseksi. |
| --- | --- |

c)

c)

toimivaltainen viranomainen tai toimivaltaiset viranomaiset eivät ole toteuttaneet toimenpiteitä uhan torjumiseksi tai toteutetut toimenpiteet eivät ole riittäviä uhan torjumiseksi.

toimivaltainen viranomainen tai toimivaltaiset viranomaiset eivät ole toteuttaneet toimenpiteitä uhan torjumiseksi tai toteutetut toimenpiteet eivät ole riittäviä uhan torjumiseksi.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen edellytysten täyttyessä Euroopan valvontaviranomainen voi asettaa 2 kohdassa tarkoitetun kiellon tai rajoituksen.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen edellytysten täyttyessä Euroopan valvontaviranomainen voi asettaa 2 kohdassa tarkoitetun kiellon tai rajoituksen.

4.
     
  Toteuttaessaan toimenpiteitä tämän artiklan mukaisesti Euroopan valvontaviranomainen ottaa huomioon sen, missä määrin toimella

4.

Toteuttaessaan toimenpiteitä tämän artiklan mukaisesti Euroopan valvontaviranomainen ottaa huomioon sen, missä määrin toimella

| a) | vaikutetaan haitallisesti finanssimarkkinoiden tehokkuuteen tai yksityissijoittajiin kohtuuttomassa määrin suhteessa toimesta saataviin etuihin; tai |
| --- | --- |

a)

a)

vaikutetaan haitallisesti finanssimarkkinoiden tehokkuuteen tai yksityissijoittajiin kohtuuttomassa määrin suhteessa toimesta saataviin etuihin; tai

vaikutetaan haitallisesti finanssimarkkinoiden tehokkuuteen tai yksityissijoittajiin kohtuuttomassa määrin suhteessa toimesta saataviin etuihin; tai

| b) | luodaan sääntelyn katvealueiden hyväksikäytön riskiä.



  Jos toimivaltainen viranomainen tai toimivaltaiset viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteen 13 b artiklan mukaisesti, Euroopan valvontaviranomainen voi toteuttaa minkä tahansa 2 kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä antamatta 13 c artiklassa säädettyä lausuntoa. |
| --- | --- |

b)

b)

luodaan sääntelyn katvealueiden hyväksikäytön riskiä.

luodaan sääntelyn katvealueiden hyväksikäytön riskiä.

Jos toimivaltainen viranomainen tai toimivaltaiset viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteen 13 b artiklan mukaisesti, Euroopan valvontaviranomainen voi toteuttaa minkä tahansa 2 kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä antamatta 13 c artiklassa säädettyä lausuntoa.

5.
     
  Ennen päätöksen tekemistä tämän artiklan mukaisesti toteutettavista toimista Euroopan valvontaviranomainen ilmoittaa toimivaltaisille viranomaisille toimesta, jota se ehdottaa.

5.

Ennen päätöksen tekemistä tämän artiklan mukaisesti toteutettavista toimista Euroopan valvontaviranomainen ilmoittaa toimivaltaisille viranomaisille toimesta, jota se ehdottaa.

6.
     
  Ennen 2 kohdan mukaisen päätöksen tekemistä Euroopan valvontaviranomainen ilmoittaa aikomuksestaan kieltää sijoitustuote tai rahoitusväline tai rajoittaa sitä, jollei sijoitustuotteen tai rahoitusvälineen ominaisuuksiin tehdä tiettyjä muutoksia määrätyn ajan kuluessa.

6.

Ennen 2 kohdan mukaisen päätöksen tekemistä Euroopan valvontaviranomainen ilmoittaa aikomuksestaan kieltää sijoitustuote tai rahoitusväline tai rajoittaa sitä, jollei sijoitustuotteen tai rahoitusvälineen ominaisuuksiin tehdä tiettyjä muutoksia määrätyn ajan kuluessa.

7.
     
  Kukin Euroopan valvontaviranomainen julkaisee verkkosivuillaan ilmoituksen kaikista tämän artiklan mukaisesti toteutettavia toimia koskevista päätöksistään. Ilmoituksessa on annettava yksityiskohtaiset tiedot kiellosta tai rajoituksesta sekä määritettävä, minkä ajan kuluttua ilmoituksen julkaisemisesta toimenpiteet tulevat voimaan. Kieltoa tai rajoitusta sovelletaan vain toimenpiteiden voimaantulon jälkeen toteutettuihin toimiin.

7.

Kukin Euroopan valvontaviranomainen julkaisee verkkosivuillaan ilmoituksen kaikista tämän artiklan mukaisesti toteutettavia toimia koskevista päätöksistään. Ilmoituksessa on annettava yksityiskohtaiset tiedot kiellosta tai rajoituksesta sekä määritettävä, minkä ajan kuluttua ilmoituksen julkaisemisesta toimenpiteet tulevat voimaan. Kieltoa tai rajoitusta sovelletaan vain toimenpiteiden voimaantulon jälkeen toteutettuihin toimiin.

8.
     
  Asiaankuuluvat Euroopan valvontaviranomaiset tarkastelevat sopivin väliajoin ja vähintään joka kolmas kuukausi 2 kohdan mukaisesti asetettua kieltoa tai rajoitusta. Jos kiellon tai rajoituksen voimassaoloa ei jatketa tämän kolmen kuukauden ajanjakson jälkeen, se raukeaa.

8.

Asiaankuuluvat Euroopan valvontaviranomaiset tarkastelevat sopivin väliajoin ja vähintään joka kolmas kuukausi 2 kohdan mukaisesti asetettua kieltoa tai rajoitusta. Jos kiellon tai rajoituksen voimassaoloa ei jatketa tämän kolmen kuukauden ajanjakson jälkeen, se raukeaa.

9.
     
  Toimenpide, jonka Euroopan valvontaviranomaiset ovat toteuttaneet tämän artiklan mukaisesti, on etusijalla suhteessa mahdolliseen aiempaan toimenpiteeseen, jonka toimivaltainen viranomainen on toteuttanut.

9.

Toimenpide, jonka Euroopan valvontaviranomaiset ovat toteuttaneet tämän artiklan mukaisesti, on etusijalla suhteessa mahdolliseen aiempaan toimenpiteeseen, jonka toimivaltainen viranomainen on toteuttanut.

10.
     
  Komissio hyväksyy 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään perusteet ja seikat, jotka Euroopan valvontaviranomaisten on otettava huomioon määrittäessään, milloin yksityissijoittajansuojaan tai finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen sekä koko finanssijärjestelmän taikka sen osan vakauteen unionissa kohdistuu 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja uhkia. Delegoitujen säädösten avulla varmistetaan, että Euroopan valvontaviranomaiset pystyvät tarvittaessa suorittamaan varotoimenpiteitä ja ettei niiden tarvitse odottaa, kunnes sijoitustuotetta tai rahoitusvälinettä markkinoidaan, jaellaan tai myydään, taikka odottaa sitä, että samantyyppinen toiminta tai käytäntö on käytössä ennen kuin ne ryhtyvät toimiin.

10.

Komissio hyväksyy 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään perusteet ja seikat, jotka Euroopan valvontaviranomaisten on otettava huomioon määrittäessään, milloin yksityissijoittajansuojaan tai finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen sekä koko finanssijärjestelmän taikka sen osan vakauteen unionissa kohdistuu 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja uhkia. Delegoitujen säädösten avulla varmistetaan, että Euroopan valvontaviranomaiset pystyvät tarvittaessa suorittamaan varotoimenpiteitä ja ettei niiden tarvitse odottaa, kunnes sijoitustuotetta tai rahoitusvälinettä markkinoidaan, jaellaan tai myydään, taikka odottaa sitä, että samantyyppinen toiminta tai käytäntö on käytössä ennen kuin ne ryhtyvät toimiin.

13 b artikla

13 b artikla

Toimivaltaisten viranomaisten toteuttamat tuotteita koskevat interventiot

Toimivaltaisten viranomaisten toteuttamat tuotteita koskevat interventiot

1.
     
  Sijoitustuotteiden kehittäjien on toimitettava sijoitustuotteen avaintietoasiakirja toimivaltaisille viranomaisille, jotka säätelevät tuotetta jäsenvaltiossa, jossa tuotetta markkinoidaan, jaellaan tai myydään.

1.

Sijoitustuotteiden kehittäjien on toimitettava sijoitustuotteen avaintietoasiakirja toimivaltaisille viranomaisille, jotka säätelevät tuotetta jäsenvaltiossa, jossa tuotetta markkinoidaan, jaellaan tai myydään.

2.
     
  Sijoitustuotteiden kehittäjien on ilmoitettava Euroopan valvontaviranomais(t)en määrittelemiä merkittäviä muutoksia koskevista avaintietoasiakirjan päivityksistä toimivaltaisille viranomaisille, jotka säätelevät tuotetta jäsenvaltiossa, jossa tuotetta markkinoidaan, jaellaan tai myydään.

2.

Sijoitustuotteiden kehittäjien on ilmoitettava Euroopan valvontaviranomais(t)en määrittelemiä merkittäviä muutoksia koskevista avaintietoasiakirjan päivityksistä toimivaltaisille viranomaisille, jotka säätelevät tuotetta jäsenvaltiossa, jossa tuotetta markkinoidaan, jaellaan tai myydään.

3.
     
  Toimivaltainen viranomainen voi ennen sijoitustuotteen markkinointia, jakelua tai myyntiä varmistaa, että avaintietoasiakirjan sisältö on tämän asetuksen II luvun säännösten mukainen.

3.

Toimivaltainen viranomainen voi ennen sijoitustuotteen markkinointia, jakelua tai myyntiä varmistaa, että avaintietoasiakirjan sisältö on tämän asetuksen II luvun säännösten mukainen.

4.
     
  Toimivaltainen viranomainen voi tutkia uusia sijoitustuotteita tai rahoitusvälineitä ennen niiden markkinointia, jakelua tai myyntiä jäsenvaltiossa tai jäsenvaltiosta käsin.

4.

Toimivaltainen viranomainen voi tutkia uusia sijoitustuotteita tai rahoitusvälineitä ennen niiden markkinointia, jakelua tai myyntiä jäsenvaltiossa tai jäsenvaltiosta käsin.

5.
     
  Toimivaltainen viranomainen voi asettaa kiellon tai rajoituksen seuraaville jäsenvaltiossa tai jäsenvaltiosta käsin:

5.

Toimivaltainen viranomainen voi asettaa kiellon tai rajoituksen seuraaville jäsenvaltiossa tai jäsenvaltiosta käsin:

| a) | sijoitustuotteiden tai rahoitusvälineiden markkinointi, jakelu tai myynti; |
| --- | --- |

a)

a)

sijoitustuotteiden tai rahoitusvälineiden markkinointi, jakelu tai myynti;

sijoitustuotteiden tai rahoitusvälineiden markkinointi, jakelu tai myynti;

| b) | finanssitoiminnan tai -käytännön tyyppi. |
| --- | --- |

b)

b)

finanssitoiminnan tai -käytännön tyyppi.

finanssitoiminnan tai -käytännön tyyppi.

6.
     
  Toimivaltainen viranomainen voi toteuttaa 6 kohdassa tarkoitetun toimen, jos se on kohtuullisin perustein varma siitä, että

6.

Toimivaltainen viranomainen voi toteuttaa 6 kohdassa tarkoitetun toimen, jos se on kohtuullisin perustein varma siitä, että

| a) | sijoitustuote, rahoitusväline taikka finanssialan toiminta tai alan käytäntö aiheuttaa merkittäviä sijoittajansuojaa koskevia ongelmia tai aiheuttaa vakavan uhan finanssimarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle tai koko finanssijärjestelmän taikka sen osan vakaudelle yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, muun muassa sijoitustuotteeseen tai rahoitusvälineeseen liittyvän markkinoinnin, jakelun, palkkioiden tai kannustimien vuoksi; |
| --- | --- |

a)

a)

sijoitustuote, rahoitusväline taikka finanssialan toiminta tai alan käytäntö aiheuttaa merkittäviä sijoittajansuojaa koskevia ongelmia tai aiheuttaa vakavan uhan finanssimarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle tai koko finanssijärjestelmän taikka sen osan vakaudelle yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, muun muassa sijoitustuotteeseen tai rahoitusvälineeseen liittyvän markkinoinnin, jakelun, palkkioiden tai kannustimien vuoksi;

sijoitustuote, rahoitusväline taikka finanssialan toiminta tai alan käytäntö aiheuttaa merkittäviä sijoittajansuojaa koskevia ongelmia tai aiheuttaa vakavan uhan finanssimarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle tai koko finanssijärjestelmän taikka sen osan vakaudelle yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, muun muassa sijoitustuotteeseen tai rahoitusvälineeseen liittyvän markkinoinnin, jakelun, palkkioiden tai kannustimien vuoksi;

| b) | johdannaistuote vaikuttaa haitallisesti hinnanmuodostusmekanismiin kohde-etuuksien markkinoilla; |
| --- | --- |

b)

b)

johdannaistuote vaikuttaa haitallisesti hinnanmuodostusmekanismiin kohde-etuuksien markkinoilla;

johdannaistuote vaikuttaa haitallisesti hinnanmuodostusmekanismiin kohde-etuuksien markkinoilla;

| c) | unionin lainsäädännön mukaiset nykyiset sääntelyvaatimukset, joita sovelletaan kyseiseen sijoitustuotteeseen, rahoitusvälineeseen tai finanssitoimintaan, eivät ole riittäviä a kohdassa tarkoitettujen riskien poistamiseksi eikä ongelmaa voida ratkaista paremmin parantamalla nykyisten vaatimusten valvontaa tai niiden täytäntöönpanon valvontaa; |
| --- | --- |

c)

c)

unionin lainsäädännön mukaiset nykyiset sääntelyvaatimukset, joita sovelletaan kyseiseen sijoitustuotteeseen, rahoitusvälineeseen tai finanssitoimintaan, eivät ole riittäviä a kohdassa tarkoitettujen riskien poistamiseksi eikä ongelmaa voida ratkaista paremmin parantamalla nykyisten vaatimusten valvontaa tai niiden täytäntöönpanon valvontaa;

unionin lainsäädännön mukaiset nykyiset sääntelyvaatimukset, joita sovelletaan kyseiseen sijoitustuotteeseen, rahoitusvälineeseen tai finanssitoimintaan, eivät ole riittäviä a kohdassa tarkoitettujen riskien poistamiseksi eikä ongelmaa voida ratkaista paremmin parantamalla nykyisten vaatimusten valvontaa tai niiden täytäntöönpanon valvontaa;

| d) | toimenpide on oikeassa suhteessa havaittujen riskien luonteeseen, kyseisten yksityissijoittajien tai markkinaosapuolten kehittyneisyyteen sekä vaikutuksiin, joita toimella saattaa olla yksityissijoittajiin ja markkinaosapuoliin, jotka saattavat pitää hallussaan tai käyttää rahoitusvälinettä taikka saada hyötyä siitä tai finanssitoiminnasta; |
| --- | --- |

d)

d)

toimenpide on oikeassa suhteessa havaittujen riskien luonteeseen, kyseisten yksityissijoittajien tai markkinaosapuolten kehittyneisyyteen sekä vaikutuksiin, joita toimella saattaa olla yksityissijoittajiin ja markkinaosapuoliin, jotka saattavat pitää hallussaan tai käyttää rahoitusvälinettä taikka saada hyötyä siitä tai finanssitoiminnasta;

toimenpide on oikeassa suhteessa havaittujen riskien luonteeseen, kyseisten yksityissijoittajien tai markkinaosapuolten kehittyneisyyteen sekä vaikutuksiin, joita toimella saattaa olla yksityissijoittajiin ja markkinaosapuoliin, jotka saattavat pitää hallussaan tai käyttää rahoitusvälinettä taikka saada hyötyä siitä tai finanssitoiminnasta;

| e) | kyseinen viranomainen on kuullut asianmukaisesti muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia, joihin toimella voi olla merkittävä vaikutus; sekä |
| --- | --- |

e)

e)

kyseinen viranomainen on kuullut asianmukaisesti muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia, joihin toimella voi olla merkittävä vaikutus; sekä

kyseinen viranomainen on kuullut asianmukaisesti muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia, joihin toimella voi olla merkittävä vaikutus; sekä

| f) | toimella ei ole syrjivää vaikutusta muusta jäsenvaltiosta käsin tarjottuihin palveluihin tai toimintoihin. |
| --- | --- |

f)

f)

toimella ei ole syrjivää vaikutusta muusta jäsenvaltiosta käsin tarjottuihin palveluihin tai toimintoihin.

toimella ei ole syrjivää vaikutusta muusta jäsenvaltiosta käsin tarjottuihin palveluihin tai toimintoihin.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen edellytysten täyttyessä toimivaltainen viranomainen voi asettaa kiellon tai rajoituksen, joka koskee sijoitustuotteen tai rahoitusvälineen markkinointia, jakelua tai myyntiä asiakkaille jäsenvaltiossa tai jäsenvaltiosta käsin.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen edellytysten täyttyessä toimivaltainen viranomainen voi asettaa kiellon tai rajoituksen, joka koskee sijoitustuotteen tai rahoitusvälineen markkinointia, jakelua tai myyntiä asiakkaille jäsenvaltiossa tai jäsenvaltiosta käsin.

Kieltoa tai rajoitusta voidaan soveltaa tietyissä olosuhteissa, tai siitä voi olla poikkeuksia, jotka toimivaltainen viranomainen vahvistaa.

Kieltoa tai rajoitusta voidaan soveltaa tietyissä olosuhteissa, tai siitä voi olla poikkeuksia, jotka toimivaltainen viranomainen vahvistaa.

7.
     
  Ennen 5 kohdan mukaisen kiellon tai rajoituksen asettamista toimivaltainen viranomainen ilmoittaa aikomuksestaan kieltää sijoitustuote tai rahoitusväline tai rajoittaa sitä, jollei sijoitustuotteen tai rahoitusvälineen ominaisuuksiin tehdä tiettyjä muutoksia määrätyn ajan kuluessa.

7.

Ennen 5 kohdan mukaisen kiellon tai rajoituksen asettamista toimivaltainen viranomainen ilmoittaa aikomuksestaan kieltää sijoitustuote tai rahoitusväline tai rajoittaa sitä, jollei sijoitustuotteen tai rahoitusvälineen ominaisuuksiin tehdä tiettyjä muutoksia määrätyn ajan kuluessa.

8.
     
  Toimivaltainen viranomainen ei saa asettaa kieltoa tai rajoitusta tämän artiklan mukaisesti, ellei se ole toimittanut kaikille muille asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille ja Euroopan valvontaviranomaisille vähintään kuukautta ennen toimenpiteen toteuttamista seuraavia yksityiskohtaisia tietoja kirjallisesti tai muussa viranomaisten keskenään sopimassa muodossa:

8.

Toimivaltainen viranomainen ei saa asettaa kieltoa tai rajoitusta tämän artiklan mukaisesti, ellei se ole toimittanut kaikille muille asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille ja Euroopan valvontaviranomaisille vähintään kuukautta ennen toimenpiteen toteuttamista seuraavia yksityiskohtaisia tietoja kirjallisesti tai muussa viranomaisten keskenään sopimassa muodossa:

| a) | rahoitusväline taikka finanssitoiminta tai -käytäntö, johon ehdotettu toimi liittyy; |
| --- | --- |

a)

a)

rahoitusväline taikka finanssitoiminta tai -käytäntö, johon ehdotettu toimi liittyy;

rahoitusväline taikka finanssitoiminta tai -käytäntö, johon ehdotettu toimi liittyy;

| b) | ehdotetun kiellon tai rajoituksen täsmällinen luonne ja ajankohta, jona se on tarkoitus saattaa voimaan; sekä |
| --- | --- |

b)

b)

ehdotetun kiellon tai rajoituksen täsmällinen luonne ja ajankohta, jona se on tarkoitus saattaa voimaan; sekä

ehdotetun kiellon tai rajoituksen täsmällinen luonne ja ajankohta, jona se on tarkoitus saattaa voimaan; sekä

| c) | näyttö, jonka perusteella viranomainen on tehnyt päätöksensä ja josta se on saanut varmuuden siitä, että kukin 6 kohdan mukaisista edellytyksistä täyttyy. |
| --- | --- |

c)

c)

näyttö, jonka perusteella viranomainen on tehnyt päätöksensä ja josta se on saanut varmuuden siitä, että kukin 6 kohdan mukaisista edellytyksistä täyttyy.

näyttö, jonka perusteella viranomainen on tehnyt päätöksensä ja josta se on saanut varmuuden siitä, että kukin 6 kohdan mukaisista edellytyksistä täyttyy.

9.
     
  Toimivaltainen viranomainen voi toteuttaa tämän artiklan mukaisia tilapäisiä toimia, joiden kesto on enintään kolme kuukautta, jos 3 kohdan e alakohdassa tarkoitettuun kuulemiseen tarvittava aika ja 8 kohdassa tarkoitettu kuukauden viive voisivat aiheuttaa peruuttamatonta vahinkoa kuluttajille. Tässä tapauksessa toimivaltaisen viranomaisen on viipymättä ilmoitettava toteutetuista toimista muille viranomaisille ja Euroopan valvontaviranomaisille.

9.

Toimivaltainen viranomainen voi toteuttaa tämän artiklan mukaisia tilapäisiä toimia, joiden kesto on enintään kolme kuukautta, jos 3 kohdan e alakohdassa tarkoitettuun kuulemiseen tarvittava aika ja 8 kohdassa tarkoitettu kuukauden viive voisivat aiheuttaa peruuttamatonta vahinkoa kuluttajille. Tässä tapauksessa toimivaltaisen viranomaisen on viipymättä ilmoitettava toteutetuista toimista muille viranomaisille ja Euroopan valvontaviranomaisille.

10.
     
  Toimivaltaisen viranomaisen on julkaistava verkkosivuillaan ilmoitus kaikista päätöksistä asettaa 5 kohdassa tarkoitettu kielto tai rajoitus. Ilmoituksessa on annettava yksityiskohtaiset tiedot kiellosta tai rajoituksesta, siitä, kuinka pitkän ajan kuluttua tiedotteen julkaisemisesta toimenpiteet tulevat voimaan, sekä näytöstä, josta viranomainen on saanut varmuuden siitä, että 6 kohdan mukaiset edellytykset täyttyvät. Kieltoa tai rajoitusta sovelletaan vain toimenpiteisiin, jotka on toteutettu tiedonannon julkaisemisen jälkeen.

10.

Toimivaltaisen viranomaisen on julkaistava verkkosivuillaan ilmoitus kaikista päätöksistä asettaa 5 kohdassa tarkoitettu kielto tai rajoitus. Ilmoituksessa on annettava yksityiskohtaiset tiedot kiellosta tai rajoituksesta, siitä, kuinka pitkän ajan kuluttua tiedotteen julkaisemisesta toimenpiteet tulevat voimaan, sekä näytöstä, josta viranomainen on saanut varmuuden siitä, että 6 kohdan mukaiset edellytykset täyttyvät. Kieltoa tai rajoitusta sovelletaan vain toimenpiteisiin, jotka on toteutettu tiedonannon julkaisemisen jälkeen.

11.
     
  Toimivaltaisen viranomaisen on peruutettava kielto tai rajoitus, jos 6 kohdassa säädetyt edellytykset eivät enää täyty.

11.

Toimivaltaisen viranomaisen on peruutettava kielto tai rajoitus, jos 6 kohdassa säädetyt edellytykset eivät enää täyty.

12.
     
  Komissio hyväksyy 23 artiklan mukaisesti delegoituja säännöksiä, joissa täsmennetään perusteet ja seikat, jotka toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon määrittäessään, milloin sijoittajansuojan tai finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen sekä koko finanssijärjestelmän taikka sen osan vakauteen unionissa kohdistuu 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja uhkia.

12.

Komissio hyväksyy 23 artiklan mukaisesti delegoituja säännöksiä, joissa täsmennetään perusteet ja seikat, jotka toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon määrittäessään, milloin sijoittajansuojan tai finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen sekä koko finanssijärjestelmän taikka sen osan vakauteen unionissa kohdistuu 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja uhkia.

13 c artikla

13 c artikla

Euroopan valvontaviranomaisten koordinointitehtävät

Euroopan valvontaviranomaisten koordinointitehtävät

1.
     
  Kukin Euroopan valvontaviranomainen helpottaa ja koordinoi toimenpiteitä, joita toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat 13 b artiklan mukaisesti. Kukin Euroopan valvontaviranomainen varmistaa erityisesti, että toimivaltaisen viranomainen toteuttama toimenpide on perusteltu ja oikeasuhteinen ja että toimivaltaiset viranomaiset noudattavat tarvittaessa johdonmukaista lähestymistapaa.

1.

Kukin Euroopan valvontaviranomainen helpottaa ja koordinoi toimenpiteitä, joita toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat 13 b artiklan mukaisesti. Kukin Euroopan valvontaviranomainen varmistaa erityisesti, että toimivaltaisen viranomainen toteuttama toimenpide on perusteltu ja oikeasuhteinen ja että toimivaltaiset viranomaiset noudattavat tarvittaessa johdonmukaista lähestymistapaa.

2.
     
  Saatuaan 13 b artiklan mukaisesti ilmoituksen toimesta, joka aiotaan määrätä kyseisen artiklan mukaisesti, Euroopan valvontaviranomainen antaa lausunnon siitä, pitääkö se kieltoa tai rajoitusta perusteltuna ja oikeasuhteisena. Jos Euroopan valvontaviranomainen katsoo, että riskin poistaminen edellyttää muiden toimivaltaisten viranomaisten toimenpidettä, se ilmoittaa lausunnossa myös tästä. Lausunto julkaistaan Euroopan valvontaviranomaisen verkkosivustolla.

2.

Saatuaan 13 b artiklan mukaisesti ilmoituksen toimesta, joka aiotaan määrätä kyseisen artiklan mukaisesti, Euroopan valvontaviranomainen antaa lausunnon siitä, pitääkö se kieltoa tai rajoitusta perusteltuna ja oikeasuhteisena. Jos Euroopan valvontaviranomainen katsoo, että riskin poistaminen edellyttää muiden toimivaltaisten viranomaisten toimenpidettä, se ilmoittaa lausunnossa myös tästä. Lausunto julkaistaan Euroopan valvontaviranomaisen verkkosivustolla.

3.
     
  Jos toimivaltainen viranomainen ehdottaa sellaisen toimenpiteen toteuttamista tai toteuttaa sellaisen toimenpiteen, joka on ristiriidassa 2 kohdassa tarkoitetun Euroopan valvontaviranomaisen lausunnon kanssa, tai kieltäytyy toteuttamasta toimenpidettä ja toimii siten valvontaviranomaisen lausunnon vastaisesti, sen on julkistettava välittömästi verkkosivuillaan tiedote, jossa annetaan kattava selvitys sen toimintaan johtaneista syistä.

3.

Jos toimivaltainen viranomainen ehdottaa sellaisen toimenpiteen toteuttamista tai toteuttaa sellaisen toimenpiteen, joka on ristiriidassa 2 kohdassa tarkoitetun Euroopan valvontaviranomaisen lausunnon kanssa, tai kieltäytyy toteuttamasta toimenpidettä ja toimii siten valvontaviranomaisen lausunnon vastaisesti, sen on julkistettava välittömästi verkkosivuillaan tiedote, jossa annetaan kattava selvitys sen toimintaan johtaneista syistä.

13 d artikla

13 d artikla

Palkkioiden ja kustannusten ilmoittaminen

Palkkioiden ja kustannusten ilmoittaminen

Sijoitustuotteen myyvän henkilön on annettava avaintietoasiakirjasta erillisessä asiakirjassa seuraavat tiedot:

Sijoitustuotteen myyvän henkilön on annettava avaintietoasiakirjasta erillisessä asiakirjassa seuraavat tiedot:

| 1. | Kaikki 8 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut palkkiot on ilmoitettava kumulatiivisesti. Niitä ei saa luokitella uudelleen osaksi sijoitusta, kun ne ovat sijoituksen alemmassa kerroksessa. |
| --- | --- |

1.

1.

Kaikki 8 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut palkkiot on ilmoitettava kumulatiivisesti. Niitä ei saa luokitella uudelleen osaksi sijoitusta, kun ne ovat sijoituksen alemmassa kerroksessa.

Kaikki 8 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut palkkiot on ilmoitettava kumulatiivisesti. Niitä ei saa luokitella uudelleen osaksi sijoitusta, kun ne ovat sijoituksen alemmassa kerroksessa.

| 2. | Sijoitusneuvonnasta perittävät maksut eivät saa perustua kiinteään prosenttimäärään, jos sijoittaja ei ole antanut tähän suostumustaan ennalta. Jos kiinteästä prosenttimäärästä on sovittu, sijoitustuotteen myyvän henkilön on annettava täydet tiedot siitä, mitä tämä tarkoittaa sijoituksen koko keston aikana tai sijoittajan valitsemalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

2.

2.

Sijoitusneuvonnasta perittävät maksut eivät saa perustua kiinteään prosenttimäärään, jos sijoittaja ei ole antanut tähän suostumustaan ennalta. Jos kiinteästä prosenttimäärästä on sovittu, sijoitustuotteen myyvän henkilön on annettava täydet tiedot siitä, mitä tämä tarkoittaa sijoituksen koko keston aikana tai sijoittajan valitsemalla ajanjaksolla.

Sijoitusneuvonnasta perittävät maksut eivät saa perustua kiinteään prosenttimäärään, jos sijoittaja ei ole antanut tähän suostumustaan ennalta. Jos kiinteästä prosenttimäärästä on sovittu, sijoitustuotteen myyvän henkilön on annettava täydet tiedot siitä, mitä tämä tarkoittaa sijoituksen koko keston aikana tai sijoittajan valitsemalla ajanjaksolla.

| 3. | Sijoitustuotteen myyvän henkilön tai sijoittajaa neuvovan henkilön on eriteltävä sijoittajalle neuvojen valmisteluun käytetty aika ja ilmoitettava se minuutteina tai tunteina, joilta veloitetaan tietty tuntitaksa (ellei ole sovittu 2 kohdassa tarkoitetusta kiinteästä prosenttimäärästä). |
| --- | --- |

3.

3.

Sijoitustuotteen myyvän henkilön tai sijoittajaa neuvovan henkilön on eriteltävä sijoittajalle neuvojen valmisteluun käytetty aika ja ilmoitettava se minuutteina tai tunteina, joilta veloitetaan tietty tuntitaksa (ellei ole sovittu 2 kohdassa tarkoitetusta kiinteästä prosenttimäärästä).

Sijoitustuotteen myyvän henkilön tai sijoittajaa neuvovan henkilön on eriteltävä sijoittajalle neuvojen valmisteluun käytetty aika ja ilmoitettava se minuutteina tai tunteina, joilta veloitetaan tietty tuntitaksa (ellei ole sovittu 2 kohdassa tarkoitetusta kiinteästä prosenttimäärästä).

13 e artikla

13 e artikla

Riskienhallinta

Riskienhallinta

1.
     
  Sijoitustuotteen kehittäjän on sovellettava riskienhallintamenettelyjä, joiden avulla se voi milloin tahansa seurata ja arvioida sijoitustuotteen riskiprofiilia.

1.

Sijoitustuotteen kehittäjän on sovellettava riskienhallintamenettelyjä, joiden avulla se voi milloin tahansa seurata ja arvioida sijoitustuotteen riskiprofiilia.

Sijoitustuotteen kehittäjän on sovellettava menettelyjä, joilla voidaan arvioida tarkasti ja riippumattomasti vakioimattomien johdannaissopimusten arvo.

Sijoitustuotteen kehittäjän on sovellettava menettelyjä, joilla voidaan arvioida tarkasti ja riippumattomasti vakioimattomien johdannaissopimusten arvo.

Sijoitustuotteen kehittäjän on ilmoitettava kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille säännöllisesti johdannaisinstrumenttien tyypit, niiden riskit, määrälliset rajat sekä johdannaiskaupan riskien arviointiin käytetyt menetelmät kunkin tuotteen osalta.

Sijoitustuotteen kehittäjän on ilmoitettava kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille säännöllisesti johdannaisinstrumenttien tyypit, niiden riskit, määrälliset rajat sekä johdannaiskaupan riskien arviointiin käytetyt menetelmät kunkin tuotteen osalta.

2.
     
  Sijoitustuotteen kehittäjän on varmistettava, että johdannaisinstrumentteihin liittyvä sijoitustuotteen kokonaisriski ei ylitä sijoitustuotteen kokonaisarvoa.

2.

Sijoitustuotteen kehittäjän on varmistettava, että johdannaisinstrumentteihin liittyvä sijoitustuotteen kokonaisriski ei ylitä sijoitustuotteen kokonaisarvoa.

Riskin laskennassa otetaan huomioon kohde-etuutena olevien omaisuuserien nykyarvo, vastapuoliriski, markkinoiden tuleva kehitys ja positioiden rahaksi muuttamiseen käytettävissä oleva aika.

Riskin laskennassa otetaan huomioon kohde-etuutena olevien omaisuuserien nykyarvo, vastapuoliriski, markkinoiden tuleva kehitys ja positioiden rahaksi muuttamiseen käytettävissä oleva aika.

Kun siirtokelpoisiin arvopapereihin tai rahamarkkinavälineisiin sisältyy johdannainen, johdannainen on otettava huomioon tämän artiklan vaatimuksia noudatettaessa.

Kun siirtokelpoisiin arvopapereihin tai rahamarkkinavälineisiin sisältyy johdannainen, johdannainen on otettava huomioon tämän artiklan vaatimuksia noudatettaessa.

3.
     
  Markkinariskiä koskevissa laskelmissa olisi sovellettava seuraavia parametreja:

3.

Markkinariskiä koskevissa laskelmissa olisi sovellettava seuraavia parametreja:

| a) | 99 prosentin yksisuuntainen luottamustaso; |
| --- | --- |

a)

a)

99 prosentin yksisuuntainen luottamustaso;

99 prosentin yksisuuntainen luottamustaso;

| b) | yhtä kuukautta vastaava pitoaika (20 pankkipäivää); sekä |
| --- | --- |

b)

b)

yhtä kuukautta vastaava pitoaika (20 pankkipäivää); sekä

yhtä kuukautta vastaava pitoaika (20 pankkipäivää); sekä

| c) | vähintään kolme vuotta (750 pankkipäivää) kattava riskitekijöiden (aiemman kehityksen) tarkastelujakso, jollei lyhyempi tarkastelujakso ole perusteltu hintojen vaihtelun voimistuessa merkittävästi (esimerkiksi äärimmäisten markkinaolosuhteiden vuoksi). |
| --- | --- |

c)

c)

vähintään kolme vuotta (750 pankkipäivää) kattava riskitekijöiden (aiemman kehityksen) tarkastelujakso, jollei lyhyempi tarkastelujakso ole perusteltu hintojen vaihtelun voimistuessa merkittävästi (esimerkiksi äärimmäisten markkinaolosuhteiden vuoksi).

vähintään kolme vuotta (750 pankkipäivää) kattava riskitekijöiden (aiemman kehityksen) tarkastelujakso, jollei lyhyempi tarkastelujakso ole perusteltu hintojen vaihtelun voimistuessa merkittävästi (esimerkiksi äärimmäisten markkinaolosuhteiden vuoksi).

4.
     
  Euroopan valvontaviranomaiset laativat sääntelystandardien luonnokset määrittääkseen

4.

Euroopan valvontaviranomaiset laativat sääntelystandardien luonnokset määrittääkseen

| a) | yksityissijoittajille myytyjen sijoitustuotteiden riskienmittausta ja kokonaisriskilaskelmia koskevat ohjeet; |
| --- | --- |

a)

a)

yksityissijoittajille myytyjen sijoitustuotteiden riskienmittausta ja kokonaisriskilaskelmia koskevat ohjeet;

yksityissijoittajille myytyjen sijoitustuotteiden riskienmittausta ja kokonaisriskilaskelmia koskevat ohjeet;

| b) | rahoitusindeksejä koskevat ohjeet. |
| --- | --- |

b)

b)

rahoitusindeksejä koskevat ohjeet.

rahoitusindeksejä koskevat ohjeet.

Euroopan valvontaviranomaiset toimittavat nämä teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään [...].

Euroopan valvontaviranomaiset toimittavat nämä teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään [...].

Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

13 f artikla

13 f artikla

Tuottoa koskevat määräykset

Tuottoa koskevat määräykset

1.
     
  Sijoitustuotteen tuottoon ei saa

1.

Sijoitustuotteen tuottoon ei saa

| a) | sisällyttää sellaisia mekanismeja, tapahtumia tai omaisuuserien luokkia, jotka saattavat johtaa virheelliseen tulkintaan; |
| --- | --- |

a)

a)

sisällyttää sellaisia mekanismeja, tapahtumia tai omaisuuserien luokkia, jotka saattavat johtaa virheelliseen tulkintaan;

sisällyttää sellaisia mekanismeja, tapahtumia tai omaisuuserien luokkia, jotka saattavat johtaa virheelliseen tulkintaan;

| b) | liittää ehtoja, jotka koskevat yksityissijoittajille vieraita tapahtumia, kuten rahoituslaitoksen lakisääteisen pääoman tasoa; tai |
| --- | --- |

b)

b)

liittää ehtoja, jotka koskevat yksityissijoittajille vieraita tapahtumia, kuten rahoituslaitoksen lakisääteisen pääoman tasoa; tai

liittää ehtoja, jotka koskevat yksityissijoittajille vieraita tapahtumia, kuten rahoituslaitoksen lakisääteisen pääoman tasoa; tai

| c) | sisällyttää paketointiin piirteitä, jotka hyödyntävät yksityissijoittajan erheellisiä käyttäytymismalleja. |
| --- | --- |

c)

c)

sisällyttää paketointiin piirteitä, jotka hyödyntävät yksityissijoittajan erheellisiä käyttäytymismalleja.

sisällyttää paketointiin piirteitä, jotka hyödyntävät yksityissijoittajan erheellisiä käyttäytymismalleja.

2.
     
  Euroopan valvontaviranomaiset kehittävät 1 kohdassa tarkoitettujen ehtojen lisäohjeistusta koskevia suuntaviivoja.

2.

Euroopan valvontaviranomaiset kehittävät 1 kohdassa tarkoitettujen ehtojen lisäohjeistusta koskevia suuntaviivoja.

III LUKU

VALITUKSET, MUUTOKSENHAKU JA YHTEISTYÖ

14 artikla

Sijoitustuotteen kehittäjän
  ja sijoitustuotetta myyvän henkilön
  on otettava käyttöön asianmukaiset menettelyt ja järjestelyt, joilla varmistetaan, että:

ja sijoitustuotetta myyvän henkilön

| a) | yksityissijoittajat voivat tehokkaasti esittää valituksen sijoitustuotteen kehittäjästä ja hakea siten muutosta; |
| --- | --- |

a)

a)

yksityissijoittajat voivat tehokkaasti esittää valituksen sijoitustuotteen kehittäjästä ja hakea siten muutosta;

yksityissijoittajat voivat tehokkaasti esittää valituksen sijoitustuotteen kehittäjästä ja hakea siten muutosta;

| b) | yksityissijoittajat, jotka ovat tehneet avaintietoasiakirjaan
  tai avaintietoasiakirjan liitteeseen
  liittyvän valituksen, saavat perustellun vastauksen ajoissa ja asianmukaisesti
  ; sekä |
| --- | --- |

b)

b)

yksityissijoittajat, jotka ovat tehneet avaintietoasiakirjaan
  tai avaintietoasiakirjan liitteeseen
  liittyvän valituksen, saavat perustellun vastauksen ajoissa ja asianmukaisesti
  ; sekä

tai avaintietoasiakirjan liitteeseen

; sekä

| c) | tehokkaat muutoksenhakumenettelyt ovat yksityissijoittajien käytettävissä myös rajat ylittävissä riitatapauksissa, erityisesti kun sijoitustuotteen kehittäjä sijaitsee toisessa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa
  . |
| --- | --- |

c)

c)

tehokkaat muutoksenhakumenettelyt ovat yksityissijoittajien käytettävissä myös rajat ylittävissä riitatapauksissa, erityisesti kun sijoitustuotteen kehittäjä sijaitsee toisessa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa
  .

tehokkaat muutoksenhakumenettelyt ovat yksityissijoittajien käytettävissä myös rajat ylittävissä riitatapauksissa, erityisesti kun sijoitustuotteen kehittäjä sijaitsee toisessa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa

15 artikla

1.   
  Jäsenvaltioiden on kuluttajariitojen vaihtoehtoista riidanratkaisua koskevan direktiivin [2011/0373(COD)] ja kuluttajariitojen verkkovälitteistä riidanratkaisua koskevan asetuksen [2011/0374(COD)] mukaisesti varmistettava, että
  jos yksityissijoittaja käynnistää kansallisessa lainsäädännössä säädetyn vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn sijoitustuotteiden kehittäjää tai sijoitustuotteita myyvää henkilöä vastaan tämän asetuksen mukaisesti vahvistettuja oikeuksia ja velvoitteita koskevan riidan vuoksi, sijoitustuotteen kehittäjän tai sijoitustuotteita myyvän henkilön on osallistuttava kyseiseen menettelyyn,
  jos
  :

Jäsenvaltioiden on kuluttajariitojen vaihtoehtoista riidanratkaisua koskevan direktiivin [2011/0373(COD)] ja kuluttajariitojen verkkovälitteistä riidanratkaisua koskevan asetuksen [2011/0374(COD)] mukaisesti varmistettava, että

jos

| a) | menettely
  johtaa
  päätöksiin
  , jotka voivat olla sitovia sijoitustuotteen kehittäjän ja sijoitustuotetta myyvän henkilön osalta
  ; |
| --- | --- |

a)

menettely
  johtaa
  päätöksiin
  , jotka voivat olla sitovia sijoitustuotteen kehittäjän ja sijoitustuotetta myyvän henkilön osalta
  ;

johtaa

, jotka voivat olla sitovia sijoitustuotteen kehittäjän ja sijoitustuotetta myyvän henkilön osalta

| b) | vanhentumisaika kanteen nostamiseksi tuomioistuimessa keskeytyy vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn keston ajaksi; |
| --- | --- |

b)

vanhentumisaika kanteen nostamiseksi tuomioistuimessa keskeytyy vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn keston ajaksi;

| c) | vaateen vanhentumisaika keskeytyy menettelyn keston ajaksi; |
| --- | --- |

c)

vaateen vanhentumisaika keskeytyy menettelyn keston ajaksi;

| d) | menettely on veloitukseton tai
  siitä maksetaan nimellinen korvaus
  kansallisessa lainsäädännössä täsmennetyllä tavalla. |
| --- | --- |

d)

menettely on veloitukseton tai
  siitä maksetaan nimellinen korvaus
  kansallisessa lainsäädännössä täsmennetyllä tavalla.

siitä maksetaan nimellinen korvaus

▌

1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun vaihtoehtoiset riidanratkaisuelimet voivat asettaa ennalta määrätyn rahamääräisen kynnysarvon rajoittaakseen pääsyä vaihtoehtoiseen riidanratkaisumenettelyyn, kynnysarvoja ei aseteta tasolle, joka haittaisi merkittävästi kuluttajien mahdollisuuksia saada valituksensa vaihtoehtoisten riidanratkaisuelinten käsiteltäväksi.

1 a.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun vaihtoehtoiset riidanratkaisuelimet voivat asettaa ennalta määrätyn rahamääräisen kynnysarvon rajoittaakseen pääsyä vaihtoehtoiseen riidanratkaisumenettelyyn, kynnysarvoja ei aseteta tasolle, joka haittaisi merkittävästi kuluttajien mahdollisuuksia saada valituksensa vaihtoehtoisten riidanratkaisuelinten käsiteltäväksi.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tahot, joilla on toimivalta käsitellä 1 kohdassa tarkoitettuja menettelyjä, viimeistään [lisätään tarkka päivämäärä: 6 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta / soveltamisen alkamisesta]. Niiden on myös ilmoitettava komissiolle viipymättä näitä tahoja koskevista mahdollisista myöhemmistä muutoksista.

3.   Tahojen, joilla on toimivalta käsitellä 1 kohdassa tarkoitettuja menettelyjä, on tehtävä yhteistyötä toistensa kanssa tämän asetuksen soveltamisen yhteydessä ilmenevien rajat ylittävien riitojen ratkaisemisessa.

15 a artikla

15 a artikla

Vaihtoehtoisia riitojenratkaisumenettelyjä koskevat tiedot

Vaihtoehtoisia riitojenratkaisumenettelyjä koskevat tiedot

1.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sijoitustuotteen kehittäjä tai sijoitustuotteen myyvä henkilö ilmoittaa yksityissijoittajille vaihtoehtoisista riidanratkaisuelimistä, joiden puoleen he voivat kääntyä ja jotka ovat toimivaltaisia käsittelemään niiden ja yksityissijoittajien välisiä riitoja. Niiden on myös täsmennettävä, sitoutuvatko ne tai onko niiden sitouduttava käyttämään näitä elimiä riita-asioiden ratkaisuun yksityissijoittajien kanssa.

1.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sijoitustuotteen kehittäjä tai sijoitustuotteen myyvä henkilö ilmoittaa yksityissijoittajille vaihtoehtoisista riidanratkaisuelimistä, joiden puoleen he voivat kääntyä ja jotka ovat toimivaltaisia käsittelemään niiden ja yksityissijoittajien välisiä riitoja. Niiden on myös täsmennettävä, sitoutuvatko ne tai onko niiden sitouduttava käyttämään näitä elimiä riita-asioiden ratkaisuun yksityissijoittajien kanssa.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on esitettävä selkeästi, ymmärrettävästi ja helposti saatavilla olevalla tavalla elinkeinonharjoittajien verkkosivustolla, jos sellainen on, ja tarvittaessa elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välisen myynti- tai palvelusopimuksen yleisissä ehdoissa.

2.

Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on esitettävä selkeästi, ymmärrettävästi ja helposti saatavilla olevalla tavalla elinkeinonharjoittajien verkkosivustolla, jos sellainen on, ja tarvittaessa elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välisen myynti- tai palvelusopimuksen yleisissä ehdoissa.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tapauksissa, joissa yksityissijoittajan ja niiden alueella toimivan sijoitustuotteen kehittäjän tai sijoitustuotetta myyvän henkilön välistä riitaa ei voida ratkaista muutoin kuin valituksella, jonka yksityissijoittaja esittää suoraan sijoitustuotteen kehittäjälle tai myyvälle henkilölle, sijoitustuotteen kehittäjä tai myyvä henkilö toimittaa yksityissijoittajalle 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ilmoittaen samalla, aikooko hän turvautua vaihtoehtoisiin riidanratkaisuelimiin riidan ratkaisemiseksi. Nämä tiedot on toimitettava kirjallisina tai muulla pysyvällä välineellä.

3.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tapauksissa, joissa yksityissijoittajan ja niiden alueella toimivan sijoitustuotteen kehittäjän tai sijoitustuotetta myyvän henkilön välistä riitaa ei voida ratkaista muutoin kuin valituksella, jonka yksityissijoittaja esittää suoraan sijoitustuotteen kehittäjälle tai myyvälle henkilölle, sijoitustuotteen kehittäjä tai myyvä henkilö toimittaa yksityissijoittajalle 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ilmoittaen samalla, aikooko hän turvautua vaihtoehtoisiin riidanratkaisuelimiin riidan ratkaisemiseksi. Nämä tiedot on toimitettava kirjallisina tai muulla pysyvällä välineellä.

15 b artikla

15 b artikla

Yhteiset vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt

Yhteiset vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt

Jäsenvaltiot voivat säilyttää tai ottaa käyttöön vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä, joissa käsitellään yhteisesti sijoitustuotteen kehittäjän ja sijoitustuotetta myyvän henkilön sekä useiden yksityissijoittajien välisiä identtisiä tai samantapaisia riitoja. Yksittäisiin ja yhteisiin kiistoihin ja muutoksenhakuihin sovellettavat vaihtoehtoisen riidanratkaisun järjestelmät ovat toisiaan täydentäviä eivätkä ne sulje pois toisiaan.

Jäsenvaltiot voivat säilyttää tai ottaa käyttöön vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä, joissa käsitellään yhteisesti sijoitustuotteen kehittäjän ja sijoitustuotetta myyvän henkilön sekä useiden yksityissijoittajien välisiä identtisiä tai samantapaisia riitoja. Yksittäisiin ja yhteisiin kiistoihin ja muutoksenhakuihin sovellettavat vaihtoehtoisen riidanratkaisun järjestelmät ovat toisiaan täydentäviä eivätkä ne sulje pois toisiaan.

16 artikla

Sovellettaessa tätä asetusta toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä toistensa kanssa sekä 15 artiklassa tarkoitetuista tuomioistuimen ulkopuolisista valitus- ja oikeussuojamenettelyistä vastuussa olevien tahojen kanssa.

Toimivaltaisten viranomaisten on erityisesti viipymättä toimitettava toisilleen tiedot, jotka ovat tarpeen niille tämän asetuksen nojalla kuuluvien tehtävien hoitamiseksi.

17 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on sovellettava direktiiviä 95/46/EY niissä tämän asetuksen nojalla suoritettavaan henkilötietojen käsittelyyn.

2.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 sovelletaan EPV:n, EVLEV:n ja EAMV:n suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn.

IV LUKU

HALLINNOLLISET SEURAAMUKSET JA TOIMENPITEET

18 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on annettava säännöt, joissa vahvistetaan asianmukaiset hallinnolliset seuraamukset ja
  muut
  toimenpiteet, joita sovelletaan tilanteissa, joissa on kyse tämän asetuksen säännösten rikkomisesta, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi.
  Näiden
  seuraamusten ja
  muiden
  toimenpiteiden on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

muut

Näiden

muiden

Jäsenvaltioiden on annettava ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut säännöt tiedoksi komissiolle ja Euroopan valvontaviranomaisten sekakomitealle viimeistään [24 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta]. Jäsenvaltioiden on annettava niitä koskevat myöhemmät muutokset viipymättä tiedoksi komissiolle ja Euroopan valvontaviranomaisten sekakomitealle.

24 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta

2.   
  Toimivaltaisilla viranomaisilla
  on
  oltava kansallisen lainsäädännön mukaisesti kaikki valvontavaltuudet, mukaan lukien tutkintavaltuudet, jotka ovat tarpeen tämän asetuksen mukaisten tehtävien hoitamiseksi
  .

Toimivaltaisilla viranomaisilla

oltava kansallisen lainsäädännön mukaisesti kaikki valvontavaltuudet, mukaan lukien tutkintavaltuudet, jotka ovat tarpeen tämän asetuksen mukaisten tehtävien hoitamiseksi

2 a.
     
  Käyttäessään 19 artiklan mukaisia valtuuksiaan toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että hallinnolliset seuraamukset ja muut toimenpiteet johtavat tuloksiin, jotta tällä asetuksella toivotaan saavutettavan, ja koordinoitava toimintansa, jotta vältetään mahdolliset kaksinkertaiset ja päällekkäiset toimet sovellettaessa hallinnollisia seuraamuksia ja muita toimenpiteitä rajat ylittävissä tapauksissa.

2 a.

Käyttäessään 19 artiklan mukaisia valtuuksiaan toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että hallinnolliset seuraamukset ja muut toimenpiteet johtavat tuloksiin, jotta tällä asetuksella toivotaan saavutettavan, ja koordinoitava toimintansa, jotta vältetään mahdolliset kaksinkertaiset ja päällekkäiset toimet sovellettaessa hallinnollisia seuraamuksia ja muita toimenpiteitä rajat ylittävissä tapauksissa.

19 artikla

1.   Tätä artiklaa sovelletaan
  kaikkiin tämän asetuksen
  rikkomisiin.

kaikkiin tämän asetuksen

▌

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaisilla on valtuudet määrätä ainakin seuraavat hallinnolliset
  seuraamukset
  ja
  muut toimenpiteet
  :

seuraamukset

muut toimenpiteet

| a) | sijoitustuotteen markkinoinnin kieltävä määräys; |
| --- | --- |

a)

sijoitustuotteen markkinoinnin kieltävä määräys;

| b) | sijoitustuotteen markkinoinnin keskeyttävä määräys; |
| --- | --- |

b)

sijoitustuotteen markkinoinnin keskeyttävä määräys;

| c) | varoitus, joka julkistetaan ja jossa yksilöidään rikkomisesta vastuussa oleva henkilö ja rikkomisen luonne; |
| --- | --- |

c)

varoitus, joka julkistetaan ja jossa yksilöidään rikkomisesta vastuussa oleva henkilö ja rikkomisen luonne;

| d) | avaintietoasiakirjan uuden toisinnon julkaisemista koskeva määräys; |
| --- | --- |

d)

avaintietoasiakirjan uuden toisinnon julkaisemista koskeva määräys;

| d a) | jos kyseessä on oikeushenkilö, hallinnolliset sakot, joiden määrä on enintään 10 prosenttia kyseisen oikeushenkilön edeltävän tilikauden vuotuisesta liikevaihdosta; jos kyseinen oikeushenkilö on emoyrityksen tytäryritys, vuotuisena kokonaisliikevaihtona on perimmäisen emoyrityksen konsolidoidun tilinpäätöksen mukainen vuotuinen kokonaisliikevaihto edellisenä tilikautena; |
| --- | --- |

d a)

d a)

jos kyseessä on oikeushenkilö, hallinnolliset sakot, joiden määrä on enintään 10 prosenttia kyseisen oikeushenkilön edeltävän tilikauden vuotuisesta liikevaihdosta; jos kyseinen oikeushenkilö on emoyrityksen tytäryritys, vuotuisena kokonaisliikevaihtona on perimmäisen emoyrityksen konsolidoidun tilinpäätöksen mukainen vuotuinen kokonaisliikevaihto edellisenä tilikautena;

jos kyseessä on oikeushenkilö, hallinnolliset sakot, joiden määrä on enintään 10 prosenttia kyseisen oikeushenkilön edeltävän tilikauden vuotuisesta liikevaihdosta; jos kyseinen oikeushenkilö on emoyrityksen tytäryritys, vuotuisena kokonaisliikevaihtona on perimmäisen emoyrityksen konsolidoidun tilinpäätöksen mukainen vuotuinen kokonaisliikevaihto edellisenä tilikautena;

| d b) | kun on kyse luonnollisesta henkilöstä, enintään 5 000 000 euron suuruiset hallinnolliset sakot, tai niissä jäsenvaltioissa, joissa euro ei ole virallinen valuutta, vastaava arvo kansallisena valuuttana ... päivänä ...kuuta ... [tämän asetuksen voimaantulopäivä]. |
| --- | --- |

d b)

d b)

kun on kyse luonnollisesta henkilöstä, enintään 5 000 000 euron suuruiset hallinnolliset sakot, tai niissä jäsenvaltioissa, joissa euro ei ole virallinen valuutta, vastaava arvo kansallisena valuuttana ... päivänä ...kuuta ... [tämän asetuksen voimaantulopäivä].

kun on kyse luonnollisesta henkilöstä, enintään 5 000 000 euron suuruiset hallinnolliset sakot, tai niissä jäsenvaltioissa, joissa euro ei ole virallinen valuutta, vastaava arvo kansallisena valuuttana ... päivänä ...kuuta ... [tämän asetuksen voimaantulopäivä].

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos toimivaltaiset viranomaiset ovat määränneet yhden tai useampia hallinnollisia
  seuraamuksia
  ja
  muita toimenpiteitä
  2 kohdan mukaisesti, kyseisillä viranomaisilla on valtuudet tiedottaa asiasta suoraan tai vaatia sijoitustuotteen kehittäjää tai sijoitustuotetta myyvää henkilöä tiedottamaan asiasta suoraan asianomaiselle yksityissijoittajalle niin, että sijoittajille esitetään tiedot hallinnollisesta
  seuraamuksesta
  tai
  muusta toimenpiteestä
  sekä siitä, missä sijoittajat voivat tehdä valituksia tai esittää korvausvaateita.

seuraamuksia

muita toimenpiteitä

seuraamuksesta

muusta toimenpiteestä

20 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten on sovellettava 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja hallinnollisia
  seuraamuksia
  ja
  muita toimenpiteitä
  ottaen huomioon kaikki merkitykselliset olosuhteet, mukaan lukien

seuraamuksia

muita toimenpiteitä

| a) | säännösten rikkomisen vakavuus ja kesto; |
| --- | --- |

a)

säännösten rikkomisen vakavuus ja kesto;

| b) | vastuussa olevan
  luonnollisen
  henkilön
  tai oikeushenkilön
  vastuun aste; |
| --- | --- |

b)

vastuussa olevan
  luonnollisen
  henkilön
  tai oikeushenkilön
  vastuun aste;

luonnollisen

tai oikeushenkilön

| c) | säännösten rikkomisen vaikutukset yksityissijoittajien etuihin; |
| --- | --- |

c)

säännösten rikkomisen vaikutukset yksityissijoittajien etuihin;

| d) | säännösten rikkomisesta vastuussa olevan
  luonnollisen
  henkilön
  tai oikeushenkilön
  yhteistyöhalukkuus; |
| --- | --- |

d)

säännösten rikkomisesta vastuussa olevan
  luonnollisen
  henkilön
  tai oikeushenkilön
  yhteistyöhalukkuus;

luonnollisen

tai oikeushenkilön

| e) | vastuussa olevan
  luonnollisen
  henkilön
  tai oikeushenkilön
  aikaisemmin mahdollisesti tekemät säännösten rikkomiset; |
| --- | --- |

e)

vastuussa olevan
  luonnollisen
  henkilön
  tai oikeushenkilön
  aikaisemmin mahdollisesti tekemät säännösten rikkomiset;

luonnollisen

tai oikeushenkilön

| e a) | kaikki toimenpiteet, joita vastuussa oleva henkilö on toteuttanut estääkseen rikkomisen toistumisen tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

e a)

e a)

kaikki toimenpiteet, joita vastuussa oleva henkilö on toteuttanut estääkseen rikkomisen toistumisen tulevaisuudessa;

kaikki toimenpiteet, joita vastuussa oleva henkilö on toteuttanut estääkseen rikkomisen toistumisen tulevaisuudessa;

| e b) | mahdolliset korvaukset, joita vastuussa oleva henkilö tarjoaa yksityissijoittajille rikkomisen jälkeen. |
| --- | --- |

e b)

e b)

mahdolliset korvaukset, joita vastuussa oleva henkilö tarjoaa yksityissijoittajille rikkomisen jälkeen.

mahdolliset korvaukset, joita vastuussa oleva henkilö tarjoaa yksityissijoittajille rikkomisen jälkeen.

21 artikla

1.   Jos toimivaltainen viranomainen on julkistanut hallinnollisia
  seuraamuksia
  ja
  muita toimenpiteitä
  , sen on samanaikaisesti ilmoitettava niistä Euroopan valvontaviranomaisille.

seuraamuksia

muita toimenpiteitä

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava
  toimivaltaiselle Euroopan valvontaviranomaiselle
  kerran vuodessa yhteen kootut tiedot kaikista 18 artiklan ja 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti määrätyistä hallinnollisista
  rangaistuksista
  ja
  muista toimenpiteistä
  .

toimivaltaiselle Euroopan valvontaviranomaiselle

rangaistuksista

muista toimenpiteistä

3.   Euroopan valvontaviranomaiset julkaisevat nämä tiedot vuosikertomuksessa.

22 artikla

Edellä 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista rikkomisista määrättävät
  seuraamukset
  ja
  muut
  toimenpiteet on julkistettava ilman tarpeetonta viivytystä, mukaan lukien ainakin tiedot tämän asetuksen rikkomistavasta ja rikkomisesta vastuussa olevien henkilöllisyydestä ▌.
  Toimivaltaiset viranomaiset voivat poistaa hallinnollisen seuraamuksen tai muun toimenpiteen kohteeksi joutuneen henkilöllisyyttä koskevat tiedot verkkosivustoltaan, kun vähintään viisi vuotta on kulunut.

seuraamukset

muut

Toimivaltaiset viranomaiset voivat poistaa hallinnollisen seuraamuksen tai muun toimenpiteen kohteeksi joutuneen henkilöllisyyttä koskevat tiedot verkkosivustoltaan, kun vähintään viisi vuotta on kulunut.

▌

V LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

23 artikla

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle
  kahdeksi
  vuodeksi 8 artiklan 5 kohdassa, 10 artiklan 2 kohdassa, 12 artiklan 4 kohdassa
  , 13 a artiklan 10 kohdassa ja 13 b artiklan 9 kohdassa
  tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen voimaantulosta. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

kahdeksi

, 13 a artiklan 10 kohdassa ja 13 b artiklan 9 kohdassa

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklan 5 kohdassa, 10 artiklan 2 kohdassa, 12 artiklan 4 kohdassa
  , 13 a artiklan 10 kohdassa ja 13 b artiklan 9 kohdassa
  tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

, 13 a artiklan 10 kohdassa ja 13 b artiklan 9 kohdassa

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä olevien 8 artiklan 5 kohdan, 10 artiklan 2 kohdan, 12 artiklan 4 kohdan
  , 13 a artiklan 10 kohdan ja 13 b artiklan 9 kohdan
  nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan [kahdella kuukaudella].

, 13 a artiklan 10 kohdan ja 13 b artiklan 9 kohdan

5 a.
     
  Kun komissio hyväksyy teknisen sääntelystandardin luonnoksen muutoksitta, parlamentin ja neuvoston on [käsiteltävien kysymysten monimutkaisuuden ja määrän vuoksi] ilmoitettava vastustuksesta kahden kuukauden kuluessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 muiden säännösten soveltamista. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa voidaan jatkaa kerran vielä yhdellä kuukaudella.

5 a.

Kun komissio hyväksyy teknisen sääntelystandardin luonnoksen muutoksitta, parlamentin ja neuvoston on [käsiteltävien kysymysten monimutkaisuuden ja määrän vuoksi] ilmoitettava vastustuksesta kahden kuukauden kuluessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 muiden säännösten soveltamista. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa voidaan jatkaa kerran vielä yhdellä kuukaudella.

23 a artikla

23 a artikla

Muut teknisten sääntelystandardien luonnoksia koskevat säännökset

Muut teknisten sääntelystandardien luonnoksia koskevat säännökset

1.
     
  Sen estämättä, mitä teknisten sääntelystandardien luonnoksen komissiolle toimittamista koskevasta määräajasta säädetään, on sovittava vaiheittaisesta toimittamisesta siten, että tekstit tai tekstiryhmät on toimitettava 12, 18 ja 24 kuukautta etukäteen.

1.

Sen estämättä, mitä teknisten sääntelystandardien luonnoksen komissiolle toimittamista koskevasta määräajasta säädetään, on sovittava vaiheittaisesta toimittamisesta siten, että tekstit tai tekstiryhmät on toimitettava 12, 18 ja 24 kuukautta etukäteen.

2.
     
  Komissio ei hyväksy teknisiä sääntelystandardeja niin, että Euroopan parlamentin tarkasteluaika, jatkoaika mukaan lukien, lomakauden vuoksi lyhenee alle 2 kuukauteen.

2.

Komissio ei hyväksy teknisiä sääntelystandardeja niin, että Euroopan parlamentin tarkasteluaika, jatkoaika mukaan lukien, lomakauden vuoksi lyhenee alle 2 kuukauteen.

3.
     
  Euroopan valvontaviranomaiset voivat kuulla Euroopan parlamenttia teknisten sääntelystandardien laatimisen eri vaiheissa, etenkin jos esille nousee tämän asetuksen soveltamisalaa koskevia huolenaiheita.

3.

Euroopan valvontaviranomaiset voivat kuulla Euroopan parlamenttia teknisten sääntelystandardien laatimisen eri vaiheissa, etenkin jos esille nousee tämän asetuksen soveltamisalaa koskevia huolenaiheita.

4.
     
  Jos asiasta vastaava Euroopan parlamentin valiokunta on hylännyt tekniset sääntelystandardit ja seuraavan täysistunnon alkuun on aikaa alle kaksi viikkoa, Euroopan parlamentilla on oikeus jatkaa 23 artiklan 5 a kohdassa tarkoitettua vastustamisen määräaikaa seuraavan täysistunnon jälkeiseen täysistuntoon.

4.

Jos asiasta vastaava Euroopan parlamentin valiokunta on hylännyt tekniset sääntelystandardit ja seuraavan täysistunnon alkuun on aikaa alle kaksi viikkoa, Euroopan parlamentilla on oikeus jatkaa 23 artiklan 5 a kohdassa tarkoitettua vastustamisen määräaikaa seuraavan täysistunnon jälkeiseen täysistuntoon.

5.
     
  Jos tekninen sääntelystandardi hylätään ja avoimet kysymykset ovat luonteeltaan rajattuja, komissio voi hyväksyä nopeutetun aikataulun tarkistettujen luonnosten toimittamiselle.

5.

Jos tekninen sääntelystandardi hylätään ja avoimet kysymykset ovat luonteeltaan rajattuja, komissio voi hyväksyä nopeutetun aikataulun tarkistettujen luonnosten toimittamiselle.

6.
     
  Komissio varmistaa, että kaikkiin Euroopan parlamentin valvontaryhmän tiedusteluihin, jotka asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja virallisesti esittää, vastataan viipymättä ennen teknisen sääntelystandardin luonnoksen hyväksymistä.

6.

Komissio varmistaa, että kaikkiin Euroopan parlamentin valvontaryhmän tiedusteluihin, jotka asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja virallisesti esittää, vastataan viipymättä ennen teknisen sääntelystandardin luonnoksen hyväksymistä.

24 artikla

1.
     Direktiivin 2009/65/EY 2 artiklan 1 kohdassa ja 27 artiklassa tarkoitetut rahastoyhtiöt ja sijoitusyhtiöt sekä mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan määritelmän mukaisten yhteissijoitusyritysten osuuksia myyvät henkilöt vapautetaan tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden soveltamisesta ... [
  kolme
  vuotta tämän direktiivin voimaantulosta].

1.

kolme

1 a.
     
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat

   (13)

  sekä saman direktiivin 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osuuksia myyvät henkilöt vapautetaan tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden soveltamisesta ...kolme vuotta tämän direktiivin voimaantulosta], edellyttäen että ne toimittavat avaintietoasiakirjan direktiivin 2009/65/EY 78 artiklan mukaisesti annetun kansallisen lainsäädännön nojalla tai asiaan liittyvän kansallisen lainsäädännön säännösten nojalla.

1 a.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat

13

sekä saman direktiivin 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osuuksia myyvät henkilöt vapautetaan tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden soveltamisesta ...kolme vuotta tämän direktiivin voimaantulosta], edellyttäen että ne toimittavat avaintietoasiakirjan direktiivin 2009/65/EY 78 artiklan mukaisesti annetun kansallisen lainsäädännön nojalla tai asiaan liittyvän kansallisen lainsäädännön säännösten nojalla.

25 artikla

1.   Komissio tarkastelee uudelleen tätä asetusta viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [neljän vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta]. Uudelleentarkastelun on sisällettävä yleinen tutkimus tässä asetuksessa vahvistettujen sääntöjen käytännön soveltamisesta ottaen asianmukaisesti huomioon vähittäismarkkinoille tarkoitettujen sijoitustuotteiden markkinoilla tapahtunut kehitys. ▌Uudelleentarkastelussa on myös käsiteltävä mahdollisuutta tämän asetuksen soveltamisalan laajentamisesta muihin
  unionissa jaeltaviin uusiin tai innovatiivisiin
  rahoitustuotteisiin.

unionissa jaeltaviin uusiin tai innovatiivisiin

2.   Komissio toimittaa Euroopan valvontaviranomaisten sekakomiteaa kuultuaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, johon liittyy tarvittaessa säädösehdotus.

2 a.
     
  Sijoitustuotteiden kehittäjät laativat ... päivästä ... kuuta ... alkaen [tämän asetuksen voimaantulosta] avaintietoasiakirjan tämän asetuksen säännösten mukaisesti, ja heidät vapautetaan direktiivin 2003/71/EY 5 artiklan 2 kohdan mukaisen tarjousesitteen tiivistelmän toimittamista koskevan velvoitteen soveltamisesta.

2 a.

Sijoitustuotteiden kehittäjät laativat ... päivästä ... kuuta ... alkaen [tämän asetuksen voimaantulosta] avaintietoasiakirjan tämän asetuksen säännösten mukaisesti, ja heidät vapautetaan direktiivin 2003/71/EY 5 artiklan 2 kohdan mukaisen tarjousesitteen tiivistelmän toimittamista koskevan velvoitteen soveltamisesta.

26 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan ... päivästä ...kuuta ... [kaksi vuotta tämän asetuksen voimaantulosta].

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0368/2013).

1

(*1)  Tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▌.

*1

(2)  EUVL C 70, 9.3.2013, s. 2.

2

(3)  EUVL C 11, 15.1.2013, s. 59.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/39/EY, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, rahoitusvälineiden markkinoista sekä neuvoston direktiivien 85/611/ETY ja 93/6/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/12/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 93/22/ETY kumoamisesta (EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/92/EY, annettu 9 päivänä joulukuuta 2002, vakuutusedustuksesta (EYVL L 9, 15.1.2003, s. 3).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/71/EY, annettu 4 päivänä marraskuuta 2003, arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta (EUVL L 345, 31.12.2003, s. 64).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1).

7

(8)  
  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0012.

8

Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0012.

(9)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/65/EY, annettu 23 päivänä syyskuuta 2002, kuluttajille tarkoitettujen rahoituspalvelujen etämyynnistä ja neuvoston direktiivin 90/619/ETY sekä direktiivien 97/7/EY ja 98/27/EY muuttamisesta (EYVL L 271, 9.10.2002, s. 16).

9

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/65/EY, annettu 23 päivänä syyskuuta 2002, kuluttajille tarkoitettujen rahoituspalvelujen etämyynnistä ja neuvoston direktiivin 90/619/ETY sekä direktiivien 97/7/EY ja 98/27/EY muuttamisesta (EYVL L 271, 9.10.2002, s. 16).

(10)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/11/EU, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, kuluttajariitojen vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (vaihtoehtoista kuluttajariitojen ratkaisua koskeva direktiivi) (EUVL L 165, 18.6.2013, s. 63).

10

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/11/EU, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, kuluttajariitojen vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (vaihtoehtoista kuluttajariitojen ratkaisua koskeva direktiivi) (EUVL L 165, 18.6.2013, s. 63).

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta (EUVL L 331,15.12.2010, s. 12), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1094/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) perustamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 48) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).

11

(12)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/39/EY, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2002, direktiivin 97/67/EY muuttamisesta yhteisön postipalvelujen kilpailulle avaamisen jatkamiseksi (EYVL L 176, 5.7.2002, s. 21).

12

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/39/EY, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2002, direktiivin 97/67/EY muuttamisesta yhteisön postipalvelujen kilpailulle avaamisen jatkamiseksi (EYVL L 176, 5.7.2002, s. 21).

(13)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/61/EU, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2011, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista (EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1).

13

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/61/EU, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2011, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista (EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1).

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/270 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/270

---

P7_TA(2013)0490

YMP:n rahoitus, hallinnointi ja seuranta ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/45)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0628) ja muutokset ehdotukseen (COM(2012)0551), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0628) ja muutokset ehdotukseen (COM(2012)0551),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0341/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0341/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 (1) ja 14. marraskuuta 2012 (2) antamat lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 (1) ja 14. marraskuuta 2012 (2) antamat lausunnot,

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 8. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon nro 1/2012 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 8. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon nro 1/2012 (3),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 4. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 4. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (4),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 tekemänsä päätöksen toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin ehdotuksesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 tekemänsä päätöksen toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin ehdotuksesta (5),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan, budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0363/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan, budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0363/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman;

| 3. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; |
| --- | --- |

3.

panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat;

| 4. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

4.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 191, 29.6.2012, s. 116.

(2)  EUVL C 11, 15.1.2013, s. 88.

(3)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(4)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 174.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0087.

---

P7_TC1-COD(2011)0288

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1306/2013.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen lausuma

täydentävistä ehdoista

Neuvosto ja Euroopan parlamentti pyytävät komissiota seuraamaan yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY sekä yhteisön politiikan puitteista torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/128/EY saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja esittämään, kunhan nämä direktiivit on pantu täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa ja viljelijöihin suoraan sovellettavat velvoitteet on määritetty, lainsäädäntöehdotuksen tämän asetuksen muuttamiseksi, jotta näiden direktiivien keskeiset osat voidaan sisällyttää täydentävien ehtojen järjestelmään.

Komission lausuma

maksajavirastojen viivästyneistä maksuista tuensaajille (42 artiklan 1 kohta)

Euroopan komissio ilmoittaa, että kun se vahvistaa sääntöjä, jotka koskevat maksajavirastoille suoritettavan korvauksen vähentämistä silloin, kun tuensaajille osoitettu maksu on suoritettu unionin lainsäädännössä vahvistetun viimeisen mahdollisen päivämäärän jälkeen, maataloustukirahastoa koskeviin viivästyneisiin maksuihin liittyvien voimassa olevien säännösten soveltamisala säilytetään.

Komission lausuma

täytäntöönpanon tasosta (112 b artikla)

Euroopan komissio vahvistaa, että SEU 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti unioni kunnioittaa jäsenvaltioiden valtiosäännön rakenteita, joten jäsenvaltiot päättävät itse, millä alueellisella tasolla ne haluavat panna yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöön unionin lainsäädäntöä kunnioittaen ja varmistaen sen tehokkuuden. Tätä periaatetta sovelletaan kaikkiin neljään YMP:n uudistusta koskevaan asetukseen.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/272 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/272

---

P7_TA(2013)0491

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/46)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0627) sekä tarkistukset ehdotukseen (COM(2012)0553), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0627) sekä tarkistukset ehdotukseen (COM(2012)0553),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 42 artiklan ensimmäisen kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0340/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 42 artiklan ensimmäisen kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0340/2011),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Luxemburgin edustajainhuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Luxemburgin edustajainhuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 8. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon 1/2012 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 8. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon 1/2012 (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 ja 12. joulukuuta 2012 antamat lausunnot (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 ja 12. joulukuuta 2012 antamat lausunnot (2),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 4. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 4. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (3),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 tekemänsä päätöksen ehdotusta koskevien toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 tekemänsä päätöksen ehdotusta koskevien toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin (4),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan, budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0361/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan, budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0361/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  EUVL C 191, 29.6.2012, s. 116 ja EUVL C 44, 15.2.2013, s. 160.

(3)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 174.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0086.

---

P7_TC1-COD(2011)0282

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1305/2013.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/274 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/274

---

P7_TA(2013)0492

Maataloustuotteiden yhteinen markkinajärjestely ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä (YMJ-asetus) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/47)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0626) ja muutetun ehdotuksen (COM(2012)0535), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0626) ja muutetun ehdotuksen (COM(2012)0535),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 42 artiklan 1 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0339/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 42 artiklan 1 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0339/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 8. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon 1/2012 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 8. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon 1/2012 (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 ja 12. joulukuuta 2012 antamat lausunnot (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 ja 12. joulukuuta 2012 antamat lausunnot (2),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 4. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 4. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (3),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 tekemänsä päätöksen ehdotusta koskevien toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 tekemänsä päätöksen ehdotusta koskevien toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin (4),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan, budjettivaliokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0366/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan, budjettivaliokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0366/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman;

| 3. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; |
| --- | --- |

3.

panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat;

| 4. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

4.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  EUVL C 191, 29.6.2012, s. 116 ja EUVL C 44, 15.2.2013, s. 158.

(3)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 174.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0085.

---

P7_TC1-COD(2011)0281

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1308/2013.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN, NEUVOSTON JA KOMISSION YHTEINEN LAUSUMA

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 43 artiklan 3 kohdasta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohdan soveltamista koskevien neuvottelujen tulos on osa nykyisen YMP:n uudistuksesta saavutettua yleistä kompromissia eikä se vaikuta kunkin toimielimen kantaan tämän määräyksen soveltamisalaan ja asian mahdolliseen tulevaan kehitykseen, erityisesti mahdolliseen Euroopan unionin tuomioistuimen uuteen oikeuskäytäntöön.

KOMISSION LAUSUMA

kaupan pitämisen vaatimuksista (liittyy 59 artiklan 1 a kohtaan)

Komissio on hyvin tietoinen siitä, että kaupan pitämiseen liittyvien vaatimusten ulottaminen sellaisiin aloihin tai tuotteisiin, joita nämä säännöt eivät YMJ-asetuksen mukaisesti nyt koske, on arkaluonteista.

Kaupan pitämiseen liittyviä vaatimuksia pitäisi soveltaa vain sellaisiin aloihin, joilla kuluttajilla on selviä odotuksia ja joilla on tarvetta parantaa tiettyjen tuotteiden tuotantoon ja kaupan pitämiseen liittyviä taloudellisia edellytyksiä ja niiden laatua tai ottaa huomioon tekninen kehitys tai tuoteinnovoinnin tarve. Myös hallinnollisen taakan aiheuttamista olisi vältettävä, ja olisi huolehdittava siitä, että vaatimukset ovat kuluttajille helposti ymmärrettäviä ja auttavat tuottajia tuomaan julki helposti tuotteidensa ominaispiirteet ja ominaisuudet.

Komissio ottaa huomioon eri elinten tai etujärjestöjen asianmukaisesti perustellut pyynnöt sekä kansainvälisten elinten suositukset, mutta ennen kuin se käyttää toimivaltaansa sisällyttää 59 artiklan 1 kohtaan uusia tuotteita tai aloja, kyseisen alan erityisluonne on huolellisesti arvioitava ja siitä on esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa arvioidaan erityisesti kuluttajien tarpeita, toimijoiden kustannuksia ja hallinnollista taakkaa sekä vaikutusta sisämarkkinoihin ja kansainväliseen kauppaan ja tuottajille ja loppukuluttajille koituvia etuja.

KOMISSION LAUSUMA

sokerista

Jotta päästäisiin tasapainoisiin markkinoihin ja sujuvaan sokerin toimitukseen unionin markkinoille sokerikiintiöiden jäljellä olevana voimassaoloaikana, komissio ottaa huomioon sekä unionin sokerijuurikkaan viljelijöiden että raa’an ruokosokerin jalostajien edut soveltaessaan väliaikaista markkinahallintamekanismia, joka on vahvistettu YMJ-asetuksen 101 d a artiklassa.

KOMISSION LAUSUMA

eurooppalaisesta elintarvikkeiden hintaseurantavälineestä

Komissio toteaa, että on tärkeää kerätä ja levittää saatavilla olevaa tietoa hintakehityksestä elintarvikeketjun eri vaiheissa. Tätä varten komissio on kehittänyt elintarvikkeiden hintaseurantavälineen, joka perustuu kansallisten tilastolaitosten keräämiin yhdistettyihin tietoihin elintarvikkeiden hintaindeksistä. Välineen tarkoituksena on kerätä yhteen ja julkistaa hintakehitystiedot elintarvikeketjun eri vaiheissa ja mahdollistaa hintakehityksen vertailu relevanttien maataloustuotteiden ja kulutushyödykkeiden sekä elintarviketeollisuuden osalta. Välinettä parannetaan jatkuvasti ja tarkoituksena on laajentaa elintarvikeketjuun kuuluvien tuotteiden kirjoa ja yleisesti ottaen vastata viljelijöiden ja kuluttajien vaatimukseen avoimuuden lisäämisestä ja tarpeeseen saada tietoa elintarvikkeiden hinnanmuodostuksesta. Komissio raportoi säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle eurooppalaisen elintarvikkeiden hintaseurantavälineen toiminnasta ja sen tutkimusten tuloksista.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/277 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/277

---

P7_TA(2013)0493

YMP:n tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettävät suorat tuet ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/48)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0625) ja muutokset ehdotukseen (COM(2012)0552), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0625) ja muutokset ehdotukseen (COM(2012)0552),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 42 artiklan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0336/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 42 artiklan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0336/2011),

| — | ottaa huomioon vuoden 1979 liittymisasiakirjan ja erityisesti siihen liitetyn puuvillaa koskevan pöytäkirjan N:o 4 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 1979 liittymisasiakirjan ja erityisesti siihen liitetyn puuvillaa koskevan pöytäkirjan N:o 4 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 8. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon 1/2012 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 8. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon 1/2012 (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 ja 12. joulukuuta 2012 antamat lausunnot (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 ja 12. joulukuuta 2012 antamat lausunnot (2),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 4. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 4. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (3),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 antamansa päätöksen toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin ehdotuksesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2013 antamansa päätöksen toimielinten välisten neuvottelujen aloittamisesta ja valtuutuksesta neuvotteluihin ehdotuksesta (4),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan, budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0362/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan, budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0362/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; |
| --- | --- |

2.

panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  EUVL C 191, 29.6.2012, s. 116 ja EUVL C 44, 15.2.2013, s. 159.

(3)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 174.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0084.

---

P7_TC1-COD(2011)0280

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1307/2013.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

KOMISSION LAUSUMA

suoria tukia koskevasta 9 artiklan 2 kohdasta

Suoria tukia koskevan asetusehdotuksen 9 artiklan 2 kohdassa ei suljeta pois sitä, että viljelijä voi vuokrata rakennuksia tai rakennusten osia kolmansille osapuolille tai omistaa hevostallin, edellyttäen, että kyse ei tällöin ole viljelijän pääasiallisesta toiminnasta.

KOMISSION LAUSUMA

tuotantosidonnaisesta tuesta

Komissio seuraa tiiviisti maataloustuotteiden, erityisesti suoria tukia koskevan asetuksen 38 artiklan 1 kohdan mukaiseen tuotantosidonnaiseen tukeen kelpaamattomien maataloustuotteiden markkinoiden kehitystä ja voi markkinoiden vakavan kriisin tapauksessa turvautua kaikkiin käytettävissään oleviin asianmukaisiin toimenpiteisiin markkinatilanteen parantamiseksi.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/279 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/279

---

P7_TA(2013)0494

Tukea maaseudun kehittämiseen koskevat siirtymäsäännökset ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tukea maaseudun kehittämiseen koskevista siirtymäsäännöksistä, asetuksen (EU) N:o [...] [RD] muuttamisesta varojen ja niiden jaon osalta vuonna 2014 sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 ja asetusten (EU) N:o [...] [DP], (EU) N:o [...] [HR] ja (EU) N:o [...] [sCMO] muuttamisesta niiden soveltamisen osalta vuonna 2014 (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/49)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0226), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0226),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0104/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0104/2013),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2013 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2013 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0326/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0326/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman; |
| --- | --- |

2.

panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P7_TC1-COD(2013)0117

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi eräistä maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) myönnettävää tukea koskevista siirtymäsäännöksistä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta varojen ja niiden jaon osalta vuonna 2014 sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1307/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta niiden soveltamisen osalta vuonna 2014

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1310/2013.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

KOMISSION LAUSUMA

maaseudun kehittämisestä

Komissio ilmoittaa pyrkivänsä rakentavaan yhteistyöhön jäsenvaltioiden kanssa maaseudun kehittämisen uusia ohjelmia laadittaessa ja hyväksyttäessä varmistaakseen, että uudelle ohjelmakaudelle kyetään siirtymään sujuvasti myös sellaisten toimenpiteiden osalta, jotka eivät kuulu siirtymäasetuksen 1 artiklan soveltamisalaan.

Komissio kannustaa jäsenvaltioita, jotka haluavat hyödyntää siirtymäasetuksen 1 artiklan mukaista mahdollisuutta tehdä uusia kastelutoimintaa koskevia oikeudellisia sitoumuksia, noudattamaan tällöin ehtoja, jotka on asetettu tällaiselle toiminnalle ohjelmakaudella 2014–2020 uuden maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen 46 artiklan 3 kohdassa.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/281 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/281

---

P7_TA(2013)0495

Tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa ja tiettyjen jäsenvaltioiden maksusitoumusten vapauttamissääntöjä koskevat säännökset ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten sekä maksusitoumusten vapauttamissääntöjen osalta tietyissä jäsenvaltioissa (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/50)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0301), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0301),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 177 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0143/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 177 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0143/2013),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2013 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2013 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 11. heinäkuuta 2013 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 11. heinäkuuta 2013 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 14. marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 14. marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan ja kalatalousvaliokunnan lausunnot (A7-0312/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan ja kalatalousvaliokunnan lausunnot (A7-0312/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P7_TC1-COD(2013)0156

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta tiettyjen sääntöjen osalta, jotka koskevat rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa, maksusitoumusten vapauttamissääntöjä tiettyjen jäsenvaltioiden osalta ja loppumaksun maksamista

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1297/2013.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/282 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/282

---

P7_TA(2013)0496

Tietyille jäsenvaltioille Euroopan sosiaalirahastosta myönnettävä määräraha ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tietyille jäsenvaltioille Euroopan sosiaalirahastosta myönnettävästä määrärahasta (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/51)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0560), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0560),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 177 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 177 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0244/2013),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2013 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2013 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 14. marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 14. marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A7-0381/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A7-0381/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P7_TC1-COD(2013)0271

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tietyille jäsenvaltioille Euroopan sosiaalirahastosta myönnettävästä määrärahasta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1298/2013.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/283 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/283

---

P7_TA(2013)0497

EY:n ja Kiribatin välinen kalastuskumppanuussopimus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Kiribatin tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

(Hyväksyntä)

(2016/C 436/52)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13331/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13331/2012),

| — | ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi Euroopan yhteisön ja Kiribatin tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta (13333/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi Euroopan yhteisön ja Kiribatin tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta (13333/2012),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0036/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0036/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A7-0345/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A7-0345/2013),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle;

| 2. | pyytää komissiota toimittamaan parlamentille sopimuksen 10 artiklassa tarkoitetun sekakomitean kokousten pöytäkirjat ja johtopäätökset sekä pöytäkirjan 3 artiklassa tarkoitetun monivuotisen alakohtaisen ohjelman ja sitä koskevat vuosittaiset arvioinnit; pyytää komissiota helpottamaan parlamentin edustajien osallistumista sekakomitean kokouksiin tarkkailijoina; kehottaa komissiota esittämään parlamentille ja neuvostolle pöytäkirjan viimeisen voimassaolovuoden aikana ja ennen sen uusimista koskevien neuvotteluiden aloittamista täydellisen arviointikertomuksen pöytäkirjan täytäntöönpanosta rajoittamatta tarpeettomasti mahdollisuutta saada tutustua tähän asiakirjaan; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota toimittamaan parlamentille sopimuksen 10 artiklassa tarkoitetun sekakomitean kokousten pöytäkirjat ja johtopäätökset sekä pöytäkirjan 3 artiklassa tarkoitetun monivuotisen alakohtaisen ohjelman ja sitä koskevat vuosittaiset arvioinnit; pyytää komissiota helpottamaan parlamentin edustajien osallistumista sekakomitean kokouksiin tarkkailijoina; kehottaa komissiota esittämään parlamentille ja neuvostolle pöytäkirjan viimeisen voimassaolovuoden aikana ja ennen sen uusimista koskevien neuvotteluiden aloittamista täydellisen arviointikertomuksen pöytäkirjan täytäntöönpanosta rajoittamatta tarpeettomasti mahdollisuutta saada tutustua tähän asiakirjaan;

| 3. | kehottaa neuvostoa ja komissiota antamaan toimivaltansa rajoissa parlamentille välittömästi kaikki tiedot kaikissa uuteen pöytäkirjaan ja sen uusimiseen liittyvän menettelyn vaiheissa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

kehottaa neuvostoa ja komissiota antamaan toimivaltansa rajoissa parlamentille välittömästi kaikki tiedot kaikissa uuteen pöytäkirjaan ja sen uusimiseen liittyvän menettelyn vaiheissa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Kiribatin tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Kiribatin tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

Torstai 21. marraskuuta 2013

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/284 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/284

---

P7_TA(2013)0499

Horisontti 2020 – Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma (2014–2020) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/53)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0809), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0809),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 173 artiklan 3 kohdan ja 182 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0466/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 173 artiklan 3 kohdan ja 182 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0466/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 19. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 19. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, kehitysyhteistyövaliokunnan, budjettivaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan, kalatalousvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, oikeudellisten asioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0427/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, kehitysyhteistyövaliokunnan, budjettivaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan, kalatalousvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, oikeudellisten asioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0427/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; |
| --- | --- |

2.

panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 111.

(2)  EUVL C 277, 13.9.2012, s. 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0401

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1291/2013.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

KOMISSION LAUSUMAT

Lausuma 19 artiklasta

Euroopan komissio ehdottaa, että ihmisalkion kantasolujen tutkimukseen myönnettävästä EU:n rahoituksesta päätettäessä Horisontti 2020 -puiteohjelmassa sovelletaan samoja eettisiä periaatteita kuin seitsemännessä puiteohjelmassa.

Euroopan komissio ehdottaa näiden eettisten periaatteiden käytön jatkamista, koska niiden avulla on kokemuksen pohjalta voitu kehittää vastuullinen lähestymistapa tätä hyvin lupaavaa tieteenalaa varten. Periaatteet ovat osoittautuneet toimiviksi tutkimusohjelmassa, johon osallistuu tutkijoita useista maista, joissa sovellettava sääntely vaihtelee paljon.

| (1) | Horisontti 2020 -puiteohjelmaa koskevassa päätöksessä seuraavat kolme tutkimusalaa suljetaan nimenomaisesti yhteisön rahoituksen ulkopuolelle:






  — | lisääntymistarkoituksessa tehtävään ihmisen kloonaukseen liittyvä tutkimus, |
| --- | --- | --- |

(1)

Horisontti 2020 -puiteohjelmaa koskevassa päätöksessä seuraavat kolme tutkimusalaa suljetaan nimenomaisesti yhteisön rahoituksen ulkopuolelle:

—

lisääntymistarkoituksessa tehtävään ihmisen kloonaukseen liittyvä tutkimus,

| — | tutkimus, jossa pyritään muuttamaan ihmisen geeniperimää siten, että muutoksesta saattaa tulla periytyvä, |
| --- | --- |

—

tutkimus, jossa pyritään muuttamaan ihmisen geeniperimää siten, että muutoksesta saattaa tulla periytyvä,

| — | tutkimus, jossa pyritään luomaan ihmisalkioita ainoastaan tutkimustarkoituksiin tai kantasolujen tuottamista varten, esimerkiksi somaattisten solujen tuman siirron avulla. |
| --- | --- |

—

tutkimus, jossa pyritään luomaan ihmisalkioita ainoastaan tutkimustarkoituksiin tai kantasolujen tuottamista varten, esimerkiksi somaattisten solujen tuman siirron avulla.

| (2) | Tutkimustoimia, jotka ovat kiellettyjä kaikissa jäsenvaltioissa, ei rahoiteta. Tietyssä jäsenvaltiossa kiellettyjä tutkimustoimia ei rahoiteta kyseisessä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(2)

Tutkimustoimia, jotka ovat kiellettyjä kaikissa jäsenvaltioissa, ei rahoiteta. Tietyssä jäsenvaltiossa kiellettyjä tutkimustoimia ei rahoiteta kyseisessä jäsenvaltiossa.

| (3) | Horisontti 2020 -puiteohjelmaa koskevaan päätökseen ja säännöksiin eettisistä periaatteista, joiden mukaisesti ihmisalkion kantasolujen tutkimukseen myönnetään yhteisön rahoitusta, ei liity arvoarvostelmaa sääntelystä tai eettisistä periaatteista, joita tällaiseen tutkimukseen sovelletaan jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(3)

Horisontti 2020 -puiteohjelmaa koskevaan päätökseen ja säännöksiin eettisistä periaatteista, joiden mukaisesti ihmisalkion kantasolujen tutkimukseen myönnetään yhteisön rahoitusta, ei liity arvoarvostelmaa sääntelystä tai eettisistä periaatteista, joita tällaiseen tutkimukseen sovelletaan jäsenvaltioissa.

| (4) | Euroopan komissio ei sisällytä ehdotuspyyntöihin nimenomaista pyyntöä ihmisalkion kantasolujen käytöstä. Ihmisalkion tai aikuisen kantasolujen mahdollisesta käytöstä päättävät tutkijat tutkimustavoitteidensa mukaan. Käytännössä selvästi suurin osa kantasolujen tutkimukseen osoitetusta yhteisön rahoituksesta on myönnetty tutkimukseen, jossa käytetään aikuisen kantasoluja. Ei ole syytä olettaa, että tämä muuttuisi merkittävästi Horisontti 2020 -puiteohjelmassa. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan komissio ei sisällytä ehdotuspyyntöihin nimenomaista pyyntöä ihmisalkion kantasolujen käytöstä. Ihmisalkion tai aikuisen kantasolujen mahdollisesta käytöstä päättävät tutkijat tutkimustavoitteidensa mukaan. Käytännössä selvästi suurin osa kantasolujen tutkimukseen osoitetusta yhteisön rahoituksesta on myönnetty tutkimukseen, jossa käytetään aikuisen kantasoluja. Ei ole syytä olettaa, että tämä muuttuisi merkittävästi Horisontti 2020 -puiteohjelmassa.

| (5) | Kaikki hankkeet, joissa ehdotetaan ihmisalkion kantasolujen käyttöä, on hyväksyttävä tieteellisessä arvioinnissa, jossa riippumattomat tieteelliset asiantuntijat arvioivat, onko kantasolujen käyttö tarpeen tieteellisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

(5)

Kaikki hankkeet, joissa ehdotetaan ihmisalkion kantasolujen käyttöä, on hyväksyttävä tieteellisessä arvioinnissa, jossa riippumattomat tieteelliset asiantuntijat arvioivat, onko kantasolujen käyttö tarpeen tieteellisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

| (6) | Tieteellisessä arvioinnissa hyväksytyistä ehdotuksista tehdään tämän jälkeen Euroopan komission järjestämä perusteellinen eettinen arviointi. Eettisessä arvioinnissa otetaan huomioon periaatteet, jotka sisältyvät EU:n perusoikeuskirjaan ja kansainvälisiin yleissopimuksiin. Viimeksi mainittuja ovat esimerkiksi Oviedossa 4. huhtikuuta 1997 allekirjoitettu Euroopan neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä ja sen lisäpöytäkirjat sekä Unescon yleismaailmallinen julistus ihmisen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista. Eettisessä arvioinnissa myös tarkistetaan, että ehdotuksissa noudatetaan tutkimuksen suoritusmaassa voimassa olevia sääntöjä. |
| --- | --- |

(6)

Tieteellisessä arvioinnissa hyväksytyistä ehdotuksista tehdään tämän jälkeen Euroopan komission järjestämä perusteellinen eettinen arviointi. Eettisessä arvioinnissa otetaan huomioon periaatteet, jotka sisältyvät EU:n perusoikeuskirjaan ja kansainvälisiin yleissopimuksiin. Viimeksi mainittuja ovat esimerkiksi Oviedossa 4. huhtikuuta 1997 allekirjoitettu Euroopan neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä ja sen lisäpöytäkirjat sekä Unescon yleismaailmallinen julistus ihmisen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista. Eettisessä arvioinnissa myös tarkistetaan, että ehdotuksissa noudatetaan tutkimuksen suoritusmaassa voimassa olevia sääntöjä.

| (7) | Erityisissä tapauksissa voidaan tehdä eettinen arviointi hankkeen toteutusaikana. |
| --- | --- |

(7)

Erityisissä tapauksissa voidaan tehdä eettinen arviointi hankkeen toteutusaikana.

| (8) | Hankkeille, joissa ehdotetaan ihmisalkion kantasolujen käyttöä, on pyydettävä asianomaisilta kansallisilta tai paikallisilta eettisiltä toimikunnilta hyväksyntä ennen hankkeen aloittamista. Kaikkia vanhempien suostumukseen, taloudellisten houkuttimien käytön kieltoon jne. liittyviä kansallisia sääntöjä ja menettelyjä on noudatettava. Tässä yhteydessä tarkistetaan, sisältääkö hanke viittauksia lupa- ja valvontatoimenpiteisiin, jotka tutkimuksen suoritusmaan toimivaltaiset viranomaiset suorittavat. |
| --- | --- |

(8)

Hankkeille, joissa ehdotetaan ihmisalkion kantasolujen käyttöä, on pyydettävä asianomaisilta kansallisilta tai paikallisilta eettisiltä toimikunnilta hyväksyntä ennen hankkeen aloittamista. Kaikkia vanhempien suostumukseen, taloudellisten houkuttimien käytön kieltoon jne. liittyviä kansallisia sääntöjä ja menettelyjä on noudatettava. Tässä yhteydessä tarkistetaan, sisältääkö hanke viittauksia lupa- ja valvontatoimenpiteisiin, jotka tutkimuksen suoritusmaan toimivaltaiset viranomaiset suorittavat.

| (9) | Hanketta, joka menestyksekkäästi läpäisee tieteellisen arvioinnin, kansallisen tai paikallisen eettisen arvioinnin ja eurooppalaisen eettisen arvioinnin, esitetään tapauskohtaisesti hyväksyttäväksi jäsenvaltioille, jotka kokoontuvat komiteana tarkastelumenettelyn mukaisesti. Ihmisalkion kantasolujen käyttöön liittyvää hanketta ei rahoiteta, jos jäsenvaltiot eivät anna sille hyväksyntäänsä. |
| --- | --- |

(9)

Hanketta, joka menestyksekkäästi läpäisee tieteellisen arvioinnin, kansallisen tai paikallisen eettisen arvioinnin ja eurooppalaisen eettisen arvioinnin, esitetään tapauskohtaisesti hyväksyttäväksi jäsenvaltioille, jotka kokoontuvat komiteana tarkastelumenettelyn mukaisesti. Ihmisalkion kantasolujen käyttöön liittyvää hanketta ei rahoiteta, jos jäsenvaltiot eivät anna sille hyväksyntäänsä.

| (10) | Euroopan komissio jatkaa toimia levittääkseen yhteisön rahoittamasta kantasolututkimuksesta saatuja tuloksia laajalti kaikkien tutkijoiden käyttöön, jotta ne hyödyttäisivät potilaita kaikissa maissa. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan komissio jatkaa toimia levittääkseen yhteisön rahoittamasta kantasolututkimuksesta saatuja tuloksia laajalti kaikkien tutkijoiden käyttöön, jotta ne hyödyttäisivät potilaita kaikissa maissa.

| (11) | Euroopan komissio tukee toimia ja aloitteita, joilla edistetään ihmisalkion kantasoluihin liittyvän tutkimuksen koordinointia ja järkeistämistä vastuullisten eettisten periaatteiden puitteissa. Komissio tukee edelleen erityisesti eurooppalaista rekisteriä ihmisalkion kantasolulinjoista. Tällainen rekisteri mahdollistaa Euroopassa käytettävien ihmisalkion kantasolujen seurannan. Se myös edistää niiden käytön maksimointia tutkijoiden keskuudessa, jolloin voidaan välttää tarpeetonta uusien kantasolulinjojen tuottamista. |
| --- | --- |

(11)

Euroopan komissio tukee toimia ja aloitteita, joilla edistetään ihmisalkion kantasoluihin liittyvän tutkimuksen koordinointia ja järkeistämistä vastuullisten eettisten periaatteiden puitteissa. Komissio tukee edelleen erityisesti eurooppalaista rekisteriä ihmisalkion kantasolulinjoista. Tällainen rekisteri mahdollistaa Euroopassa käytettävien ihmisalkion kantasolujen seurannan. Se myös edistää niiden käytön maksimointia tutkijoiden keskuudessa, jolloin voidaan välttää tarpeetonta uusien kantasolulinjojen tuottamista.

| (12) | Komissio jatkaa nykyistä käytäntöä, jonka mukaan tarkastelumenettelyn mukaisesti kokoontuvan komitean hyväksyttäväksi ei esitetä ehdotuksia, joihin sisältyvissä tutkimustoimissa ihmisalkioita tuhotaan esimerkiksi kantasolujen tuottamiseksi. Tämän tutkimusvaiheen sulkeminen pois rahoituksen piiristä ei estä yhteisöä rahoittamasta myöhempiä vaiheita, joihin liittyy ihmisalkion kantasoluja. |
| --- | --- |

(12)

Komissio jatkaa nykyistä käytäntöä, jonka mukaan tarkastelumenettelyn mukaisesti kokoontuvan komitean hyväksyttäväksi ei esitetä ehdotuksia, joihin sisältyvissä tutkimustoimissa ihmisalkioita tuhotaan esimerkiksi kantasolujen tuottamiseksi. Tämän tutkimusvaiheen sulkeminen pois rahoituksen piiristä ei estä yhteisöä rahoittamasta myöhempiä vaiheita, joihin liittyy ihmisalkion kantasoluja.

Lausuma energiasta

Komissio tunnustaa, että loppukäyttäjien energiatehokkuudella ja uusiutuvilla energiamuodoilla on tulevaisuudessa keskeinen rooli ja että paremmat verkot ja varastointimahdollisuudet ovat merkittäviä niiden potentiaalin maksimoimisessa ja että on parannettava markkinoiden vastaanottokykyä, jotta voidaan rakentaa valmiuksia, parantaa hallintoa ja ylittää markkinaesteet siten, että voidaan ottaa käyttöön energiatehokkuuteen ja uusiutuvaan energiaan liittyviä ratkaisuja.

Komissio pyrkii varmistamaan, että vähintään 85 prosenttia Horisontti 2020 -ohjelman energiahaastebudjetista käytetään muiden kuin fossiilisten polttoaineiden alalla siten, että vähintään 15 prosenttia koko energiabudjetista käytetään markkinoiden kykyyn ottaa vastaan nykyisiä uusiutuvaan energiaan ja energiatehokkuuteen liittyviä teknologioita ”Älykäs energiahuolto Euroopassa III” -ohjelmassa. Ohjelma pannaan täytäntöön erillisen hallintorakenteen avulla ja se sisältää myös tuen kestävän energiapolitiikan täytäntöönpanolle, valmiuksien kehittämiselle ja investointien rahoituksen mobilisoinnille tähänastiseen tapaan.

Loput osoitetaan fossiilisiin polttoaineisiin perustuviin teknologioihin ja kehitysvaihtoehtoihin, joita pidetään keskeisinä 2050-tavoitteen saavuttamiseksi ja jotka tukevat siirtymistä kestävään energiajärjestelmään.

Edistymistä kohti näitä tavoitteita valvotaan, ja komissio raportoi säännöllisesti saavutetusta edistyksestä.

Lausuma huippuosaamisen levittämisestä ja laajemmasta osallistumisesta

Komissio on sitoutunut kehittämään ja panemaan täytäntöön toimenpiteitä, joilla suljetaan tutkimuksen ja innovoinnin kuilu Euroopassa uudella otsikolla ”Huippuosaamisen levittäminen ja laajempi osallistuminen”. Näitä toimenpiteitä varten varatun rahoituksen taso ei ole alempi kuin seitsemännessä puiteohjelmassa osallistumisen laajentamiseen suunnatuille toimille varattu määrä.

Osallistumisen laajentamisen yhteydessä toteutettuja uusia toimia olisi tuettava ”huippuosaamisen levittämiseen ja laajempaan osallistumiseen” osoitetusta budjetista. Sen ulkopuolelle jääviä toimia, joiden olisi oltava budjetiltaan samaa suuruusluokkaa, olisi tuettava budjetista, joka on varattu erityistavoitteeseen 6 (”Eurooppa muuttuvassa maailmassa – Osallisuutta edistävät, innovatiiviset ja pohtivat yhteiskunnat”).

Suurin osa toimintapolitiikan tukijärjestelyyn ja kansallisten yhteyspisteiden rajatylittävään verkostoon liittyvistä toimista olisi myös rahoitettava budjetista, joka on varattu erityistavoitteeseen 6 (”Eurooppa muuttuvassa maailmassa – Osallisuutta edistävät, innovatiiviset ja pohtivat yhteiskunnat”).

Lausuma huippuosaamismerkistä

Unionin tason toiminta mahdollistaa koko unionin laajuisen kilpailun parhaiden ehdotusten valitsemiseksi, mikä nostaa huippuosaamisen tasoa ja antaa näkyvyyttä johtavalle tutkimukselle ja innovoinnille.

Komissio katsoo, että myönteisesti arvioidut ehdotukset, jotka liittyvät Euroopan tutkimusneuvostoon, Marie Sklodowska-Curie-toimiin, ryhmätyöskentelytoimiin, vaiheen 2 pk-yritysvälineeseen tai yhteistyöhankkeisiin ja joita ei ole voitu rahoittaa budjettisyistä, ovat silti täyttäneet Horisontti 2020 -puiteohjelman huippuosaamiskriteerit.

Tämä tieto voidaan osallistujien hyväksynnällä jakaa asiasta vastaavien viranomaisten kanssa.

Komissio pitää siksi tervetulleina kaikkia aloitteita, joilla näitä hankkeita rahoitetaan kansallisista, alueellisista tai yksityisistä lähteistä. Tässä yhteydessä koheesiopolitiikalla on myös keskeinen rooli valmiuksien rakentamisen kautta.

Lausuma pk-yritysvälineestä

Horisontti 2020 -ohjelman pk-yritysväline on keskeinen, ja sillä on merkittävä osa pyrittäessä saavuttamaan ohjelman tavoite edistää innovointia, talouskasvua ja työpaikkojen syntymistä. Siksi komissio aikoo varmistaa pk-yritysten tuen hyvän näkyvyyden Horisontti 2020 -ohjelmassa erityisesti pk-yritysvälineen osalta työohjelmissa, suuntaviivoissa ja tiedotustoiminnassa. Se aikoo kaikin tavoin varmistaa, että pk-yritykset voivat helposti ja vaivattomasti havaita ja hyödyntää kaikki mahdollisuudet, joita niille tarjotaan painopistealueella ”Yhteiskunnalliset haasteet” ja erityistavoitteessa ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa”.

Pk-väline pannaan täytäntöön yhdellä keskitetyllä hallintorakenteella, joka vastaa hankkeiden arvioinnista ja hallinnoinnista, mukaan luettuna tavanomaisten tietoteknisten järjestelmien ja liiketoimintaprosessien käyttö.

Pk-välineellä on tarkoitus houkutella pk-yritysten kunnianhimoisimpia innovointihankkeita. Se pannaan täytäntöön ensisijaisesti alhaalta ylöspäin jatkuvasti avoimella tarjouspyynnöllä, joka on räätälöity pk-yritysten tarpeita varten pk-yritysten innovointia koskevassa erityistavoitteessa siten, että otetaan huomioon mahdollistavien teknologioiden ja teollisuusteknologioiden sekä yhteiskunnallisten haasteiden prioriteetit ja tavoitteet ja mahdollistetaan haasteita/teknologioita yhdistävät ehdotukset tavalla, joka tukee alhaalta ylöspäin suuntautuvaa mallia. Tarjouspyyntöä voidaan tarkistaa tai se voidaan uusia joka toinen vuosi ottamaan huomion kaksivuotiset strategiaohjelmat. Aiheellisissa tapauksissa edellä kuvatun tarjouspyynnön lisäksi voidaan järjestää erityisiä tarjouspyyntöjä strategisesti kiinnostavista aiheista. Näissä tarjouspyynnöissä käytetään pk-yritysvälineen konseptia ja menettelyjä sekä sen hakijoiden yhteistä neuvontapistettä sekä tähän liittyviä mentorointi- ja valmennuspalveluja.

Lausuma 6 artiklan 5 kohdasta

Komissio aikoo esittää Euroopan parlamentin kanssa käytävän rakenteellisen vuoropuhelun yhteydessä vuotuisen kertomuksen Horisontti 2020 -ohjelman liitteessä II esitetyn määrärahojen jakautumisen prioriteetti- ja erityistavoitekohtaisesta toteutumisesta, mukaan luettuna 6 artiklan 5 kohdan mahdollinen soveltaminen, sanotun rajoittamatta vuotuista talousarviomenettelyä.

Lausuma 12 artiklasta

Komissio esittää pyynnöstä hyväksytyt työohjelmat Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/288 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/288

---

P7_TA(2013)0500

Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))

(Tavanomainen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/54)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0810), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0810),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 173 ja 183 artiklan sekä 188 artiklan toisen kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0465/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 173 ja 183 artiklan sekä 188 artiklan toisen kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0465/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 19. heinäkuuta 2012 annetun tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. heinäkuuta 2012 annetun tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, kehitysyhteistyövaliokunnan ja talousarviovaliokunnan lausunnot (A7-0428/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, kehitysyhteistyövaliokunnan ja talousarviovaliokunnan lausunnot (A7-0428/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; |
| --- | --- |

2.

panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 318, 20.10.2012, s. 1.

(2)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 111.

---

P7_TC1-COD(2011)0399

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1290/2013.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

KOMISSION LAUSUMAT

Lausuma suurten tutkimusinfrastruktuurien välittömistä kustannuksista

Sidosryhmien pyynnöstä komissio on sitoutunut täsmentämään suurten tutkimusinfrastruktuurien välittömiä kustannuksia koskevaa kysymystä tässä lausumassa esitetyllä tavalla.

Horisontti 2020 -ohjelman suurten tutkimusinfrastruktuurien välittömiä kustannuksia koskevia suuntaviivoja sovelletaan kustannuksiin silloin, kun kyseessä ovat suuret tutkimusinfrastruktuurit, joiden kokonaisarvo tietyn avustuksensaajan osalta on vähintään 20 miljoonaa euroa, kun kokonaisarvo lasketaan yksittäisten tutkimusinfrastruktuurien historiallisten tasearvojen summana sellaisina kuin ne ilmenevät kyseisen edunsaajan viimeisimmästä taseesta ennen avustussopimuksen allekirjoittamispäivämäärää tai sellaisina kuin ne määritellään tutkimusinfrastruktuurien vuokra- ja leasing-kustannusten pohjalta.

Tämän kynnysarvon alapuolella ei sovelleta Horisontti 2020 -ohjelman suurten tutkimusinfrastruktuurien välittömiä kustannuksia koskevia suuntaviivoja. Yksittäiset kustannukset voidaan hyväksyä välittömiksi kustannuksiksi avustussopimuksen sovellettavien määräysten mukaisesti.

Yleisesti ottaen välittöminä kustannuksina voidaan hakea kaikkia kustannuksia, jotka sekä täyttävät yleiset hyväksymisehdot että liittyvät suoraan toimen täytäntöönpanoon ja joiden voidaan siten katsoa aiheutuvan suoraan siitä.

Hankkeessa käytettävien suurten tutkimusinfrastruktuurien osalta tämä koskee yleensä aktivoituja kustannuksia ja käyttökustannuksia.

”Aktivoituja kustannuksia” ovat kustannukset, jotka aiheutuvat suurta tutkimusinfrastruktuuria perustettaessa ja/tai uudistettaessa, sekä kustannukset, jotka aiheutuvat suuren tutkimusinfrastruktuurin erityisistä korjaus- ja ylläpitotoimista yhdessä osien tai olennaisten kiinteiden komponenttien kanssa.

”Käyttökustannuksia” ovat kustannukset, joita avustuksensaajalle aiheutuu erityisesti suuren tutkimusinfrastruktuurin käytöstä.

Toisaalta joitakin kustannuksia ei tyypillisesti voitaisi ilmoittaa välittömiksi kustannuksiksi vaan ne korvattaisiin kiinteämääräisinä välillisinä kustannuksina, esim. hallinnollisten rakennusten ja toimistojen vuokra-, leasing- tai poistokustannukset.

Kun kustannuksia on aiheutunut vain osittain hankkeen toimintojen yhteydessä, ainoastaan suoraan hankkeeseen mittaamalla liitettävissä oleva osa voidaan ilmoittaa.

Tätä tarkoitusta varten avustuksensaajan mittausjärjestelmän on mahdollistettava hankkeesta aiheutuvan kustannuksen todellisen arvon tarkka määrittely (ts. osoitettava hankkeen todellinen kulutus ja/tai käyttö). Tilanne on tämä, jos mittaus saadaan toimittajan laskusta.

Kustannusten mittaaminen liittyy yleensä hankkeeseen käytettyyn aikaan, jonka on vastattava todellista tuntien/vuorokausien/kuukausien määrää, jona tutkimusinfrastruktuuria on käytetty hankkeeseen. Tuottavien tuntien/vuorokausien/kuukausien kokonaismäärän on vastattava tutkimusinfrastruktuurin koko käyttöpotentiaalia (täysi kapasiteetti). Täyden kapasiteetin laskemiseen sisällytetään kaikki aika, jona tutkimusinfrastruktuuri on ollut käytettävissä mutta ei käytössä. Täyden kapasiteetin laskemisessa otetaan kuitenkin huomioon todelliset rajoitukset, kuten yksikön aukioloajat, korjaus- ja huoltoajat (mukaan luettuna kalibrointi ja testaus).

Jos kustannus voidaan mittauksella liittää tutkimusinfrastruktuuriin mutta ei suoraan hankkeeseen teknisten rajoitusten vuoksi, hyväksyttävä vaihtoehto on näiden kustannusten mittaaminen hankkeen kannalta relevantin käytön yksikköinä, jotka todistetaan täsmällisillä teknisillä eritelmillä ja todellisilla tiedoilla ja määritellään avustuksensaajan analyyttisen kustannustenlaskennan pohjalta.

Kustannukset ja niiden suora kytkeminen mittauksilla hankkeeseen on todistettava asianmukaisilla asiakirjoilla, jotka mahdollistavat riittävän katkeamattoman kirjausketjun.

Avustuksensaaja voi osoittaa suoran yhteyden vakuuttavilla vaihtoehtoisilla todisteilla.

Komission yksiköt suosittelevat suoran mittaamisen ja todistusasiakirjojen parhaita käytäntöjä (esim. aktivoitujen kustannusten osalta tilinpäätös, josta ilmenee avustuksensaajan poistopolitiikka osana sen tavanomaisia kirjanpitoperiaatteita siten, että osoitetaan laskennallisesti käyttöomaisuuden potentiaalinen käyttö ja taloudellinen käyttöikä ja esitetään todisteet sen todellisesta käytöstä hankkeeseen, ja käyttökustannusten osalta erillinen yksityiskohtaisesti eritelty lasku, joka liittyy suureen tutkimusinfrastruktuuriin, sopimus, hankkeen aika jne.).

Suurta tutkimusinfrastruktuuria käyttävän avustuksensaajan pyynnöstä ja ottaen huomioon käytettävissä olevat resurssit ja kustannustehokkuuden periaatteen komissio on valmis arvioimaan avustuksensaajan välittömien kustannusten menetelmät etukäteen yksinkertaisella ja avoimella tavalla oikeusvarmuuden varmistamiseksi. Nämä etukäteisarvioinnit otetaan täysin huomioon jälkitarkastuksissa.

Lisäksi komissio asettaa relevanttien sidosryhmien järjestöjen edustajista koostuvan ryhmän arvioimaan ohjeiden käyttöä.

Komissio vahvistaa, että se hyväksyy suurten infrastruktuurien välittömiä kustannuksia koskevat suuntaviivat viipymättä, kun Horisontti 2020 -asetukset on hyväksytty.

Lausuma suuntaviivoista, jotka koskevat ”bonuksen” täytäntöönpanoperusteita

Komissio aikoo antaa lisäkorvauksen täytäntöönpanoa koskevia suuntaviivoja viipymättä, kun Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt on hyväksytty.

Lausuma nopeutetun innovoinnin välineestä

Komissio aikoo antaa nopeutetun innovoinnin välineelle lisää näkyvyyttä tutkimus- ja innovointiyhteisön keskuudessa tietoisuutta lisäävällä toiminnalla ja viestintätoiminnalla ennen vuonna 2015 esitettävää pilottihanketta.

Komissio ei aio etukäteen rajoittaa nopeutetun innovoinnin välineen toimien kestoa. Ehdotuksen ”vaikutusta” arvioitaessa otetaan riittävässä määrin huomioon sellaiset tekijät kuin aikasidonnaisuus ja kansainvälinen kilpailu, jotta voidaan mahdollistaa joustavuus sovelletun tutkimuksen eri alojen erityispiirteitä vastaavasti.

Horisontti 2020 -ohjelman väliarvioinnin yhteydessä suoritettavan perusteellisen arvioinnin lisäksi nopeutetun innovoinnin välineen koehanketta valvotaan jatkuvasti kaikkien tarjouspyynnön mukaisesti tehtävien ehdotusten esittämiseen, arviointiin, valintaan ja budjetointiin liittyvien käytännön seikkojen osalta vuoden 2015 ensimmäisestä määräajasta alkaen.

Jotta koehanke on tehokas ja jotta varmistetaan, että arviointi voidaan suorittaa asianmukaisesti, tämä voi edellyttää jopa sadan hankkeen tukemista.

Lausuma 3 ja 4 artiklasta

Komission on tarkoitus asiakirjojen saatavuuden ja luottamuksellisuuden osalta sisällyttää avustussopimukseen viittauksia kansalliseen lainsäädäntöön tarkoituksena löytää oikea tasapaino eri etunäkökohtien välillä.

Lausuma 28 artiklasta

(mahdollisuus 100 prosentin korvaukseen voittoa tuottamattomille oikeushenkilöille innovatiivisia toimia varten)

Komissio panee merkille, että myös voittoa tuottamattomat elimet voivat harjoittaa taloudellista toimintaa, joka on lähellä markkinoita ja jonka tukeminen voi luoda häiriöitä sisämarkkinoille. Siksi komissio arvioi etukäteen, onko tukikelpoinen toiminta luonteeltaan taloudellista, onko taloudellisen toiminnan ristiintukeminen käytännössä estetty ja onko tukikelpoisen taloudellisen toiminnan rahoitusasteella sisämarkkinoiden kilpailun kannalta kielteisiä vaikutuksia, joita sen myönteiset vaikutukset eivät kompensoi.

Lausuma 42 artiklasta

Komissio aikoo asettaa malliavustussopimuksessa määräajat, jotka liittyvät tulosten suojeluun siten, että otetaan huomioon seitsemännen puiteohjelman aikarajat.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/292 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/292

---

P7_TA(2013)0501

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin strateginen innovaatio-ohjelma ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta: EIT:n toimet innovatiivisen Euroopan edistämiseksi (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/55)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0822), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0822),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 173 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0462/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 173 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0462/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0422/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0422/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0387

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 2013/.../EU antamiseksi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta: EIT:n antama panos innovatiivisen Euroopan edistämiseen

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä N:o 1312/2013/EU.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/293 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/293

---

P7_TA(2013)0502

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 294/2008 muuttamisesta (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/56)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0817), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0817),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 173 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0467/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 173 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0467/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, budjettivaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0403/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, budjettivaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0403/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0384

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 294/2008 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1292/2013.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/294 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/294

---

P7_TA(2013)0503

Yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma (2014–2020) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman perustamisesta (2014–2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/57)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0834),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 173 ja 195 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0463/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 173 ja 195 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0463/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 29. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 29. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 9. lokakuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 9. lokakuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0420/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0420/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 125.

(2)  EUVL C 391, 18.12.2012, s. 37.

---

P7_TC1-COD(2011)0394

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) (2014–2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1639/2006/EY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1287/2013.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/295 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/295

---

P7_TA(2013)0504

Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanoa koskeva erityisohjelma *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020”(2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2016/C 436/58)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2011)0811), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2011)0811),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 182 artiklan 4 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0509/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 182 artiklan 4 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0509/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön ja ulkoasiainvaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, maatalousvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0002/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön ja ulkoasiainvaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, maatalousvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0002/2013),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

P7_TC1-CNS(2011)0402

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 21. marraskuuta 2013, neuvoston päätöksen antamiseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020”(2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 182 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” ... annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o [...] (4) on määrä panna täytäntöön perussopimuksen 182 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityisohjelmalla, jossa määritellään erityistavoitteet ja säännöt niiden täytäntöön panemiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista. |
| --- | --- |

(1)

Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” ... annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o [...] (4) on määrä panna täytäntöön perussopimuksen 182 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityisohjelmalla, jossa määritellään erityistavoitteet ja säännöt niiden täytäntöön panemiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista.

| (2) | Horisontti 2020 -puiteohjelman kolme painopistettä ovat huipputason tieteen tuottaminen (”Huipputason tiede”), teollisuuden johtoaseman edistäminen (”Teollisuuden johtoasema”) ja yhteiskunnallisten haasteiden ratkaiseminen (”Yhteiskunnalliset haasteet”). Nämä painopisteet olisi pantava täytäntöön erityisohjelmalla, johon kuuluu
  yksi kutakin kolmea painopistettä koskeva osa, yksi ”Huippuosaamisen levittämistä ja osallistujapohjan laajentamista” koskeva osa, yksi ”Tiedettä yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten” koskeva osa [...]
  ja yksi Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) suoria toimia koskeva osa. |
| --- | --- |

(2)

Horisontti 2020 -puiteohjelman kolme painopistettä ovat huipputason tieteen tuottaminen (”Huipputason tiede”), teollisuuden johtoaseman edistäminen (”Teollisuuden johtoasema”) ja yhteiskunnallisten haasteiden ratkaiseminen (”Yhteiskunnalliset haasteet”). Nämä painopisteet olisi pantava täytäntöön erityisohjelmalla, johon kuuluu
  yksi kutakin kolmea painopistettä koskeva osa, yksi ”Huippuosaamisen levittämistä ja osallistujapohjan laajentamista” koskeva osa, yksi ”Tiedettä yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten” koskeva osa [...]
  ja yksi Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) suoria toimia koskeva osa.

| (2 a) | Kaikkiin kolmeen painopisteeseen olisi sisällytettävä kansainvälinen ulottuvuus. Kansainväliset yhteistyötoimet olisi säilytettävä vähintään seitsemännen puiteohjelman tasolla. |
| --- | --- |

(2 a)

Kaikkiin kolmeen painopisteeseen olisi sisällytettävä kansainvälinen ulottuvuus. Kansainväliset yhteistyötoimet olisi säilytettävä vähintään seitsemännen puiteohjelman tasolla.

| (3) | Horisontti 2020 -puiteohjelmassa vahvistetaan kyseisen puiteohjelman yleinen tavoite, painopisteet sekä erityistavoitteiden ja toteutettavien toimien pääpiirteet, kun taas erityisohjelmassa olisi määriteltävä kullekin osalle erityisten toimien erityistavoitteet ja pääpiirteet. Horisontti 2020 -puiteohjelmassa vahvistettuja täytäntöönpanomääräyksiä, myös eettisiä periaatteita koskevia määräyksiä, sovelletaan täysimääräisesti tähän erityisohjelmaan. |
| --- | --- |

(3)

Horisontti 2020 -puiteohjelmassa vahvistetaan kyseisen puiteohjelman yleinen tavoite, painopisteet sekä erityistavoitteiden ja toteutettavien toimien pääpiirteet, kun taas erityisohjelmassa olisi määriteltävä kullekin osalle erityisten toimien erityistavoitteet ja pääpiirteet. Horisontti 2020 -puiteohjelmassa vahvistettuja täytäntöönpanomääräyksiä, myös eettisiä periaatteita koskevia määräyksiä, sovelletaan täysimääräisesti tähän erityisohjelmaan.

| (4) | Kunkin osan olisi täydennettävä erityisohjelman muita osia, ja kukin osa olisi pantava täytäntöön johdonmukaisesti erityisohjelman muiden osien kanssa. |
| --- | --- |

(4)

Kunkin osan olisi täydennettävä erityisohjelman muita osia, ja kukin osa olisi pantava täytäntöön johdonmukaisesti erityisohjelman muiden osien kanssa.

| (5) | On ehdottoman tarpeen lujittaa, laajentaa
  ja ulottaa pidemmälle
  unionin tiedeperustan huippuosaamista ja varmistaa maailmanluokan tutkimuksen ja lahjakkuuksien tuottaminen, jotta Euroopan kilpailukyky ja hyvinvointi voitaisiin varmistaa pitkällä aikavälillä. Ohjelman I osalla ”Huipputason tiede” olisi tuettava Euroopan tutkimusneuvoston toimintaa, joka koskee tieteen eturintamassa olevaa tutkimusta, tulevia ja kehitteillä olevia teknologioita, Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimia ja Euroopan tutkimusinfrastruktuureja. Näillä toimilla olisi pyrittävä luomaan osaamista pitkällä aikavälillä keskittyen seuraavan sukupolven tieteenaloihin, järjestelmiin ja tutkijoihin ja tukien uusia lahjakkuuksia kaikkialla unionissa ja assosioituneissa maissa. Huipputason tiedettä tukevilla unionin toimilla olisi pyrittävä lujittamaan Euroopan tutkimusaluetta ja tekemään unionin tiedejärjestelmästä maailmanlaajuisesti kilpailukykyisempi ja houkuttelevampi. |
| --- | --- |

(5)

On ehdottoman tarpeen lujittaa, laajentaa
  ja ulottaa pidemmälle
  unionin tiedeperustan huippuosaamista ja varmistaa maailmanluokan tutkimuksen ja lahjakkuuksien tuottaminen, jotta Euroopan kilpailukyky ja hyvinvointi voitaisiin varmistaa pitkällä aikavälillä. Ohjelman I osalla ”Huipputason tiede” olisi tuettava Euroopan tutkimusneuvoston toimintaa, joka koskee tieteen eturintamassa olevaa tutkimusta, tulevia ja kehitteillä olevia teknologioita, Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimia ja Euroopan tutkimusinfrastruktuureja. Näillä toimilla olisi pyrittävä luomaan osaamista pitkällä aikavälillä keskittyen seuraavan sukupolven tieteenaloihin, järjestelmiin ja tutkijoihin ja tukien uusia lahjakkuuksia kaikkialla unionissa ja assosioituneissa maissa. Huipputason tiedettä tukevilla unionin toimilla olisi pyrittävä lujittamaan Euroopan tutkimusaluetta ja tekemään unionin tiedejärjestelmästä maailmanlaajuisesti kilpailukykyisempi ja houkuttelevampi.

| (6) | Ohjelman I osan ”Huipputason tiede” mukaisesti toteutetut tutkimustoimet olisi määriteltävä tieteellisten tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaan ▌. Tutkimuslinjaukset olisi vahvistettava tiiviissä yhteistyössä tiedeyhteisön kanssa. Tutkimusta olisi rahoitettava huippuosaamisen perusteella. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelman I osan ”Huipputason tiede” mukaisesti toteutetut tutkimustoimet olisi määriteltävä tieteellisten tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaan ▌. Tutkimuslinjaukset olisi vahvistettava tiiviissä yhteistyössä tiedeyhteisön kanssa. Tutkimusta olisi rahoitettava huippuosaamisen perusteella.

| (7) | Euroopan tutkimusneuvoston olisi korvattava komission päätöksellä 2007/134/EY (5) perustettu Euroopan tutkimusneuvosto. Sen olisi noudatettava toiminnassaan tieteellisen huippuosaamisen, riippumattomuuden, tehokkuuden ja avoimuuden periaatteita. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan tutkimusneuvoston olisi korvattava komission päätöksellä 2007/134/EY (5) perustettu Euroopan tutkimusneuvosto. Sen olisi noudatettava toiminnassaan tieteellisen huippuosaamisen, riippumattomuuden, tehokkuuden ja avoimuuden periaatteita.

| (8) | Unionin teollisuuden johtoaseman säilyttämiseksi ja lujittamiseksi on kiireellinen tarve kannustaa yksityistä sektoria tutkimus-, kehitys- ja innovaatioinvestointeihin, edistää tutkimusta ja innovointia liike-elämän linjauksilla ja kiihdyttää uusien teknologioiden kehittämistä tulevan yritystoiminnan ja talouskasvun tukemiseksi. Ohjelman II osalla ”Teollisuuden johtoasema” olisi tuettava keskeisiin mahdollistaviin teknologioihin ja muihin teollisuusteknologioihin liittyvää huipputason tutkimusta ja innovointia, helpotettava riskirahoituksen saatavuutta innovatiivisille yrityksille ja hankkeille sekä tarjottava unionin laajuista tukea pienten ja keskisuurten yritysten innovointiin. |
| --- | --- |

(8)

Unionin teollisuuden johtoaseman säilyttämiseksi ja lujittamiseksi on kiireellinen tarve kannustaa yksityistä sektoria tutkimus-, kehitys- ja innovaatioinvestointeihin, edistää tutkimusta ja innovointia liike-elämän linjauksilla ja kiihdyttää uusien teknologioiden kehittämistä tulevan yritystoiminnan ja talouskasvun tukemiseksi. Ohjelman II osalla ”Teollisuuden johtoasema” olisi tuettava keskeisiin mahdollistaviin teknologioihin ja muihin teollisuusteknologioihin liittyvää huipputason tutkimusta ja innovointia, helpotettava riskirahoituksen saatavuutta innovatiivisille yrityksille ja hankkeille sekä tarjottava unionin laajuista tukea pienten ja keskisuurten yritysten innovointiin.

| (9) | Avaruusalan tutkimus ja innovointi kuuluvat unionin jaettuun toimivaltaan, ja ne olisi sisällytettävä erottamattomasti II osaan ”Teollisuuden johtoasema”, jotta tieteelliset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset voidaan maksimoida ja tehokas ja kustannustehokas täytäntöönpano varmistaa. |
| --- | --- |

(9)

Avaruusalan tutkimus ja innovointi kuuluvat unionin jaettuun toimivaltaan, ja ne olisi sisällytettävä erottamattomasti II osaan ”Teollisuuden johtoasema”, jotta tieteelliset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset voidaan maksimoida ja tehokas ja kustannustehokas täytäntöönpano varmistaa.

| (10) | Eurooppa 2020 -strategiassa (6) yksilöityjen yhteiskunnallisten haasteiden ratkaiseminen edellyttää suuria investointeja tutkimukseen ja innovointiin, jotta riittävän mittavia ja laajoja uusia ratkaisuja ja läpimurtoratkaisuja voitaisiin kehittää ja ottaa käyttöön. Nämä haasteet tarjoavat innovatiivisille yrityksille myös merkittäviä taloudellisia mahdollisuuksia, minkä vuoksi ne vaikuttavat unionin kilpailukykyyn ja työllisyyteen. |
| --- | --- |

(10)

Eurooppa 2020 -strategiassa (6) yksilöityjen yhteiskunnallisten haasteiden ratkaiseminen edellyttää suuria investointeja tutkimukseen ja innovointiin, jotta riittävän mittavia ja laajoja uusia ratkaisuja ja läpimurtoratkaisuja voitaisiin kehittää ja ottaa käyttöön. Nämä haasteet tarjoavat innovatiivisille yrityksille myös merkittäviä taloudellisia mahdollisuuksia, minkä vuoksi ne vaikuttavat unionin kilpailukykyyn ja työllisyyteen.

| (11) | Ohjelman III osalla ”Yhteiskunnalliset haasteet” olisi tehostettava tutkimuksen ja innovoinnin mahdollisuuksia ratkaista keskeiset yhteiskunnalliset haasteet tukemalla huipputason tutkimus- ja innovointitoimia. Kyseiset toimet olisi toteutettava haasteisiin perustuvalla lähestymistavalla, jossa kootaan yhteen eri alojen, teknologioiden ja tutkimusalojen resurssit ja tietämys. Yhteiskunnallisten tieteiden ja humanististen tieteiden tutkimus on merkittävässä asemassa kaikkiin haasteisiin vastaamisessa. Toimien olisi katettava kaikenlainen tutkimus ja innovointi,
  mukaan lukien
  innovointiin
  liittyvät toimet
  , kuten
  pilottitoimet
  ,
  demonstrointi
  ,
  testausalustat
  , julkisten hankintojen
  tukeminen
  ,
  esinormatiivinen tutkimus
  , normien
  vahvistaminen
  ja innovaatioiden
  saattaminen
  markkinoille. Toimilla olisi
  tarvittaessa
  tuettava suoraan vastaavaa alakohtaista osaamista unionin tasolla. Kaikkien haasteiden olisi edesautettava kestävän kehityksen yleistavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

(11)

Ohjelman III osalla ”Yhteiskunnalliset haasteet” olisi tehostettava tutkimuksen ja innovoinnin mahdollisuuksia ratkaista keskeiset yhteiskunnalliset haasteet tukemalla huipputason tutkimus- ja innovointitoimia. Kyseiset toimet olisi toteutettava haasteisiin perustuvalla lähestymistavalla, jossa kootaan yhteen eri alojen, teknologioiden ja tutkimusalojen resurssit ja tietämys. Yhteiskunnallisten tieteiden ja humanististen tieteiden tutkimus on merkittävässä asemassa kaikkiin haasteisiin vastaamisessa. Toimien olisi katettava kaikenlainen tutkimus ja innovointi,
  mukaan lukien
  innovointiin
  liittyvät toimet
  , kuten
  pilottitoimet
  ,
  demonstrointi
  ,
  testausalustat
  , julkisten hankintojen
  tukeminen
  ,
  esinormatiivinen tutkimus
  , normien
  vahvistaminen
  ja innovaatioiden
  saattaminen
  markkinoille. Toimilla olisi
  tarvittaessa
  tuettava suoraan vastaavaa alakohtaista osaamista unionin tasolla. Kaikkien haasteiden olisi edesautettava kestävän kehityksen yleistavoitteen saavuttamista.

| (11 a) | Olisi luotava sopiva tasapaino erityistavoitteen ”Yhteiskunnalliset haasteet” ja painopisteen ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa” alaan kuuluvien pienten ja suurten hankkeiden välille. |
| --- | --- |

(11 a)

Olisi luotava sopiva tasapaino erityistavoitteen ”Yhteiskunnalliset haasteet” ja painopisteen ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa” alaan kuuluvien pienten ja suurten hankkeiden välille.

| (11 b) | III a osassa ”Huippuosaamisen levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen” olisi hyödynnettävä täysin Euroopan lahjakkuusreservin potentiaali ja varmistettava, että innovaatiovetoisen talouden hyödyt maksimoidaan ja jaetaan laajasti kautta unionin huippuosaamisen periaatetta noudattaen. |
| --- | --- |

(11 b)

III a osassa ”Huippuosaamisen levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen” olisi hyödynnettävä täysin Euroopan lahjakkuusreservin potentiaali ja varmistettava, että innovaatiovetoisen talouden hyödyt maksimoidaan ja jaetaan laajasti kautta unionin huippuosaamisen periaatetta noudattaen.

| (11 c) | III b osassa ”Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten” olisi kehitettävä toimivaa yhteistyötä tieteen ja yhteiskunnan välille, värvättävä uusia kykyjä tieteen pariin ja kytkettävä tieteellinen huippuosaaminen yhteiskunnalliseen tietoisuuteen ja yhteiskuntavastuuseen. |
| --- | --- |

(11 c)

III b osassa ”Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten” olisi kehitettävä toimivaa yhteistyötä tieteen ja yhteiskunnan välille, värvättävä uusia kykyjä tieteen pariin ja kytkettävä tieteellinen huippuosaaminen yhteiskunnalliseen tietoisuuteen ja yhteiskuntavastuuseen.

| (12) | Yhteinen tutkimuskeskus (JRC) on erottamaton osa Horisontti 2020 -puiteohjelmaa, ja sen olisi jatkossakin annettava riippumatonta asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknologista tukea unionin politiikkojen laatimista, kehittämistä, toteuttamista ja seurantaa varten. Jotta Yhteinen tutkimuskeskus toimisi tehtävänkuvauksensa mukaisesti, sen olisi tehtävä korkealaatuisinta tutkimusta. Kun Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa suoria toimia tehtävänkuvauksensa mukaisesti, sen olisi painotettava erityisesti unionin kannalta merkittävimpiä osa-alueita, kuten älykästä, osallistavaa ja kestävää kasvua, turvallisuutta, kansalaisuutta ja globaalia Eurooppaa. |
| --- | --- |

(12)

Yhteinen tutkimuskeskus (JRC) on erottamaton osa Horisontti 2020 -puiteohjelmaa, ja sen olisi jatkossakin annettava riippumatonta asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknologista tukea unionin politiikkojen laatimista, kehittämistä, toteuttamista ja seurantaa varten. Jotta Yhteinen tutkimuskeskus toimisi tehtävänkuvauksensa mukaisesti, sen olisi tehtävä korkealaatuisinta tutkimusta. Kun Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa suoria toimia tehtävänkuvauksensa mukaisesti, sen olisi painotettava erityisesti unionin kannalta merkittävimpiä osa-alueita, kuten älykästä, osallistavaa ja kestävää kasvua, turvallisuutta, kansalaisuutta ja globaalia Eurooppaa.

| (13) | Yhteisen tutkimuskeskuksen suorat toimet olisi toteutettava joustavasti, tehokkaasti ja avoimesti ottaen huomioon Yhteisen tutkimuskeskuksen palvelujen käyttäjien sekä unionin politiikkojen tarpeet ja pyrkien suojelemaan unionin taloudellisia etuja. Kyseisiä tutkimustoimia olisi tarvittaessa mukautettava näiden tarpeiden sekä tieteen ja teknologian kehityksen edellyttämällä tavalla, ja niissä olisi pyrittävä tieteen huippuosaamiseen. |
| --- | --- |

(13)

Yhteisen tutkimuskeskuksen suorat toimet olisi toteutettava joustavasti, tehokkaasti ja avoimesti ottaen huomioon Yhteisen tutkimuskeskuksen palvelujen käyttäjien sekä unionin politiikkojen tarpeet ja pyrkien suojelemaan unionin taloudellisia etuja. Kyseisiä tutkimustoimia olisi tarvittaessa mukautettava näiden tarpeiden sekä tieteen ja teknologian kehityksen edellyttämällä tavalla, ja niissä olisi pyrittävä tieteen huippuosaamiseen.

| (14) | Yhteisen tutkimuskeskuksen olisi jatkettava lisäresurssien tuottamista kilpailutetun toiminnan kautta, kuten osallistumalla Horisontti 2020 -puiteohjelman epäsuoriin toimiin, tekemällä työtä ulkopuolisille asiakkaille ja vähemmässä määrin teollis- ja tekijänoikeuksia hyödyntämällä. |
| --- | --- |

(14)

Yhteisen tutkimuskeskuksen olisi jatkettava lisäresurssien tuottamista kilpailutetun toiminnan kautta, kuten osallistumalla Horisontti 2020 -puiteohjelman epäsuoriin toimiin, tekemällä työtä ulkopuolisille asiakkaille ja vähemmässä määrin teollis- ja tekijänoikeuksia hyödyntämällä.

| (15) | Erityisohjelman olisi täydennettävä jäsenvaltioissa toteutettavia toimia ja muita unionin toimia, jotka ovat tarpeen Eurooppa 2020 -strategian toteuttamisessa noudatettavaa yleistä strategiaa varten ▌. |
| --- | --- |

(15)

Erityisohjelman olisi täydennettävä jäsenvaltioissa toteutettavia toimia ja muita unionin toimia, jotka ovat tarpeen Eurooppa 2020 -strategian toteuttamisessa noudatettavaa yleistä strategiaa varten ▌.

| (15 a) | Merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/822/EY (”päätös merentakaisten alueiden assosiaatiosta”), sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisesti merentakaisten maiden ja alueiden oikeussubjektit voivat osallistua Horisontti 2020 -puiteohjelmaan edellyttäen, että ne täyttävät siinä vahvistetut erityisehdot. |
| --- | --- |

(15 a)

Merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/822/EY (”päätös merentakaisten alueiden assosiaatiosta”), sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisesti merentakaisten maiden ja alueiden oikeussubjektit voivat osallistua Horisontti 2020 -puiteohjelmaan edellyttäen, että ne täyttävät siinä vahvistetut erityisehdot.

| (16) | Sen varmistamiseksi, että ▌rahoitusvälineiden käyttöä koskevat erityisedellytykset heijastavat markkinaedellytyksiä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta se voi mukauttaa tai kehittää ▌rahoitusvälineiden käyttöä koskevia erityisedellytyksiä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.
  Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan neuvostolle hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

Sen varmistamiseksi, että ▌rahoitusvälineiden käyttöä koskevat erityisedellytykset heijastavat markkinaedellytyksiä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta se voi mukauttaa tai kehittää ▌rahoitusvälineiden käyttöä koskevia erityisedellytyksiä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.

Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan neuvostolle hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (17) | Jotta voidaan varmistaa erityisohjelman yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta hyväksyä työohjelmia erityisohjelman täytäntöön panemiseksi. |
| --- | --- |

(17)

Jotta voidaan varmistaa erityisohjelman yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta hyväksyä työohjelmia erityisohjelman täytäntöön panemiseksi.

| (18) | Ohjelman I, II, III
  , III a ja III b
  osan työohjelmia koskevaa täytäntöönpanovaltaa, lukuun ottamatta Euroopan tutkimusneuvoston toimia, joiden yhteydessä komissio ei poikkea tieteellisen neuvoston kannasta, olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (7) mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Ohjelman I, II, III
  , III a ja III b
  osan työohjelmia koskevaa täytäntöönpanovaltaa, lukuun ottamatta Euroopan tutkimusneuvoston toimia, joiden yhteydessä komissio ei poikkea tieteellisen neuvoston kannasta, olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (7) mukaisesti.

| (19) | Yhteisen tutkimuskeskuksen uudelleenjärjestelystä 10 päivänä huhtikuuta 1996 tehdyllä komission päätöksellä 96/282/Euratom (8) perustettua Yhteisen tutkimuskeskuksen johtokuntaa on kuultu Yhteisen tutkimuskeskuksen suoria toimia koskevan erityisohjelman tieteellisestä ja teknisestä sisällöstä. |
| --- | --- |

(19)

Yhteisen tutkimuskeskuksen uudelleenjärjestelystä 10 päivänä huhtikuuta 1996 tehdyllä komission päätöksellä 96/282/Euratom (8) perustettua Yhteisen tutkimuskeskuksen johtokuntaa on kuultu Yhteisen tutkimuskeskuksen suoria toimia koskevan erityisohjelman tieteellisestä ja teknisestä sisällöstä.

| (20) | Oikeusvarmuuden ja selkeyden vuoksi yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö”19 päivänä joulukuuta 2006 tehty neuvoston päätös 2006/971/EY (9), Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Ideat”19 päivänä joulukuuta 2006 tehty neuvoston päätös 2006/972/EY (10), Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Ihmiset”19 päivänä joulukuuta 2006 tehty neuvoston päätös 2006/973/EY (11), Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Valmiudet”19 päivänä joulukuuta 2006 tehty neuvoston päätös 2006/974/EY (12) ja Yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan yhteisön seitsemännessä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmassa (2007–2013) 19 päivänä joulukuuta 2006 tehty neuvoston päätös 2006/975/EY (13) olisi kumottava, |
| --- | --- |

(20)

Oikeusvarmuuden ja selkeyden vuoksi yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö”19 päivänä joulukuuta 2006 tehty neuvoston päätös 2006/971/EY (9), Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Ideat”19 päivänä joulukuuta 2006 tehty neuvoston päätös 2006/972/EY (10), Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Ihmiset”19 päivänä joulukuuta 2006 tehty neuvoston päätös 2006/973/EY (11), Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Valmiudet”19 päivänä joulukuuta 2006 tehty neuvoston päätös 2006/974/EY (12) ja Yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan yhteisön seitsemännessä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmassa (2007–2013) 19 päivänä joulukuuta 2006 tehty neuvoston päätös 2006/975/EY (13) olisi kumottava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

I OSASTO

PERUSTAMINEN

1 artikla

Kohde

Tällä päätöksellä perustetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o XX/2012 (14) täytäntöön paneva erityisohjelma, ja siinä määritetään mainitun asetuksen 1 artiklassa säädetyille tutkimus- ja innovointitoimille annettavaa unionin tukea koskevat erityistavoitteet ja täytäntöönpanosäännöt.

2 artikla

Erityisohjelman perustaminen

1.   Perustetaan tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelman (2014–2020) täytäntöön paneva erityisohjelma, jäljempänä ”erityisohjelma”, 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi.

2.   Asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 5 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti erityisohjelmaan kuuluvat seuraavat osat:

| a) | I osa ”Huipputason tiede” |
| --- | --- |

a)

I osa ”Huipputason tiede”

| b) | II osa ”Teollisuuden johtoasema” |
| --- | --- |

b)

II osa ”Teollisuuden johtoasema”

| c) | III osa ”Yhteiskunnalliset haasteet” |
| --- | --- |

c)

III osa ”Yhteiskunnalliset haasteet”

| d) | IV osa ”Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) toteuttamat muut kuin ydinalan suorat toimet”. |
| --- | --- |

d)

IV osa ”Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) toteuttamat muut kuin ydinalan suorat toimet”.

3 artikla

Erityistavoitteet

1.   Ohjelman I osalla ”Huipputason tiede” lujitetaan Euroopan tutkimuksen huippuosaamista asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 5 artiklan 2 kohdan a alakohdassa vahvistetun painopisteen mukaisesti pyrkimällä saavuttamaan seuraavat erityistavoitteet:

| a) | tehostetaan tieteen eturintamassa olevaa tutkimusta Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) toimilla, |
| --- | --- |

a)

tehostetaan tieteen eturintamassa olevaa tutkimusta Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) toimilla,

| b) | tehostetaan tulevaan ja kehitteillä olevaan teknologiaan liittyvää tutkimusta, |
| --- | --- |

b)

tehostetaan tulevaan ja kehitteillä olevaan teknologiaan liittyvää tutkimusta,

| c) | lujitetaan taitoja, koulutusta ja urakehitystä Marie Skłodowska-Curie -toimilla, jäljempänä ”Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimet”, |
| --- | --- |

c)

lujitetaan taitoja, koulutusta ja urakehitystä Marie Skłodowska-Curie -toimilla, jäljempänä ”Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimet”,

| d) | lujitetaan Euroopan tutkimusinfrastruktuureja, myös sähköisiä infrastruktuureja. |
| --- | --- |

d)

lujitetaan Euroopan tutkimusinfrastruktuureja, myös sähköisiä infrastruktuureja.

Näitä erityistavoitteita koskevien toimien pääpiirteet esitetään liitteessä I olevassa I osassa.

2.   Ohjelman II osalla ”Teollisuuden johtoasema” lujitetaan teollisuuden johtoasemaa ja kilpailukykyä asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 5 artiklan 2 kohdan b alakohdassa vahvistetun painopisteen mukaisesti pyrkimällä saavuttamaan seuraavat erityistavoitteet:

| a) | tutkimuksella, teknologian kehittämisellä, demonstroinnilla ja innovoinnilla edistetään Euroopan teollisuuden johtoasemaa seuraavissa mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa:






  i) | tieto- ja viestintäteknologia |
| --- | --- | --- |

a)

tutkimuksella, teknologian kehittämisellä, demonstroinnilla ja innovoinnilla edistetään Euroopan teollisuuden johtoasemaa seuraavissa mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa:

i)

tieto- ja viestintäteknologia

| ii) | nanoteknologia |
| --- | --- |

ii)

nanoteknologia

| iii) | kehittyneet materiaalit |
| --- | --- |

iii)

kehittyneet materiaalit

| iv) | biotekniikka |
| --- | --- |

iv)

biotekniikka

| v) | kehittynyt valmistus ja prosessointi |
| --- | --- |

v)

kehittynyt valmistus ja prosessointi

| vi) | avaruus |
| --- | --- |

vi)

avaruus

| b) | helpotetaan riskirahoituksen saatavuutta tutkimus- ja innovaatioinvestointeihin, |
| --- | --- |

b)

helpotetaan riskirahoituksen saatavuutta tutkimus- ja innovaatioinvestointeihin,

| c) | lisätään innovointia pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. |
| --- | --- |

c)

lisätään innovointia pienissä ja keskisuurissa yrityksissä.

Näitä erityistavoitteita koskevien toimien pääpiirteet esitetään liitteessä I olevassa II osassa. Edellä b alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen liittyy rahoitusvälineiden käyttöä koskevia erityisedellytyksiä. Nämä edellytykset vahvistetaan liitteessä I olevassa II osan 2 kohdassa.

Siirretään komissiolle valta antaa 10 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  muutoksista, jotka koskevat Horisontti 2020 -puiteohjelman pääomarahoitusvälineestä tehtävien investointien osuutta laajentumis- ja kasvuvaiheinvestointeihin liittyvistä EU:n kokonaisinvestoinneista liitteessä I olevan II osan 2 kohdassa tarkoitettujen rahoitusvälineiden osalta
  .

3.   Ohjelman III osalla ”Yhteiskunnalliset haasteet” edistetään asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 5 artiklan 2 kohdan c alakohdassa vahvistetun painopisteen saavuttamista tutkimusta, teknologian kehittämistä, demonstrointia ja innovointia koskevilla toimilla, joilla pyritään saavuttamaan seuraavat erityistavoitteet:

| a) | parannetaan
  kaikkien kansalaisten
  elinikäistä terveyttä ja hyvinvointia, |
| --- | --- |

a)

parannetaan
  kaikkien kansalaisten
  elinikäistä terveyttä ja hyvinvointia,

| b) | varmistetaan turvallisten
  , terveellisten
  ja korkealaatuisten elintarvikkeiden ja muiden biopohjaisten tuotteiden riittävä saanti kehittämällä tuottavia
  , kestäviä
  ja resurssitehokkaita alkutuotantojärjestelmiä ja
  edistämällä
  niihin liittyviä ekosysteemipalveluja
  ja biologisen monimuotoisuuden elpymistä
  sekä
  kilpailukykyisiä
  ja
  vähähiilisiä toimitus-, jalostus- ja markkinointiketjuja
  , |
| --- | --- |

b)

varmistetaan turvallisten
  , terveellisten
  ja korkealaatuisten elintarvikkeiden ja muiden biopohjaisten tuotteiden riittävä saanti kehittämällä tuottavia
  , kestäviä
  ja resurssitehokkaita alkutuotantojärjestelmiä ja
  edistämällä
  niihin liittyviä ekosysteemipalveluja
  ja biologisen monimuotoisuuden elpymistä
  sekä
  kilpailukykyisiä
  ja
  vähähiilisiä toimitus-, jalostus- ja markkinointiketjuja
  ,

| c) | siirrytään luotettavaan,
  kohtuuhintaiseen, yleisesti hyväksyttyyn,
  kestävään ja kilpailukykyiseen energiajärjestelmään
  , jonka tarkoituksena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista niukkenevien
  resurssien, kasvavien energiatarpeiden ja ilmastonmuutoksen uhan edessä, |
| --- | --- |

c)

siirrytään luotettavaan,
  kohtuuhintaiseen, yleisesti hyväksyttyyn,
  kestävään ja kilpailukykyiseen energiajärjestelmään
  , jonka tarkoituksena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista niukkenevien
  resurssien, kasvavien energiatarpeiden ja ilmastonmuutoksen uhan edessä,

| d) | saavutetaan resurssitehokas,
  ilmasto- ja ympäristöystävällinen
  , turvallinen ja saumaton eurooppalainen liikennejärjestelmä, joka hyödyttää
  kaikkia
  kansalaisia, taloutta ja yhteiskuntaa, |
| --- | --- |

d)

saavutetaan resurssitehokas,
  ilmasto- ja ympäristöystävällinen
  , turvallinen ja saumaton eurooppalainen liikennejärjestelmä, joka hyödyttää
  kaikkia
  kansalaisia, taloutta ja yhteiskuntaa,

| e) | saavutetaan
  resurssien – ja veden – käytöltään tehokas
  ja ilmastonmuutokseen sopeutuva talous
  ja yhteiskunta, luonnonvarojen ja ekosysteemien suojelu ja kestävä hoito
  sekä raaka-aineiden kestävä saatavuus
  ja käyttö
  , jotta maailman kasvavan väestön tarpeet voidaan täyttää planeettamme luonnonvarojen
  ja ekosysteemien
  kestokyvyn rajoissa, |
| --- | --- |

e)

saavutetaan
  resurssien – ja veden – käytöltään tehokas
  ja ilmastonmuutokseen sopeutuva talous
  ja yhteiskunta, luonnonvarojen ja ekosysteemien suojelu ja kestävä hoito
  sekä raaka-aineiden kestävä saatavuus
  ja käyttö
  , jotta maailman kasvavan väestön tarpeet voidaan täyttää planeettamme luonnonvarojen
  ja ekosysteemien
  kestokyvyn rajoissa,

| f) | edistetään
  parempaa ymmärtämystä Euroopasta, tarjotaan ratkaisuja ja tuetaan
  osallistavia, innovatiivisia ja
  pohtivia
  eurooppalaisia yhteiskuntia niiden kohdatessa ennennäkemättömiä muutoksia ja lisääntyvää maailmanlaajuista keskinäistä riippuvuutta, |
| --- | --- |

f)

edistetään
  parempaa ymmärtämystä Euroopasta, tarjotaan ratkaisuja ja tuetaan
  osallistavia, innovatiivisia ja
  pohtivia
  eurooppalaisia yhteiskuntia niiden kohdatessa ennennäkemättömiä muutoksia ja lisääntyvää maailmanlaajuista keskinäistä riippuvuutta,

| g) | edistetään turvallisia eurooppalaisia yhteiskuntia niiden kohdatessa ennennäkemättömiä muutoksia ja lisääntyvää maailmanlaajuista keskinäistä riippuvuutta ja uhkia ja samalla vahvistetaan eurooppalaista vapauden ja oikeuden kulttuuria. |
| --- | --- |

g)

edistetään turvallisia eurooppalaisia yhteiskuntia niiden kohdatessa ennennäkemättömiä muutoksia ja lisääntyvää maailmanlaajuista keskinäistä riippuvuutta ja uhkia ja samalla vahvistetaan eurooppalaista vapauden ja oikeuden kulttuuria.

Näitä erityistavoitteita koskevien toimien pääpiirteet esitetään liitteessä I olevassa III osassa.

3 a.
     
  Ohjelman III a osalla ”Huippuosaamisen levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen” hyödynnetään täysin Euroopan lahjakkuusreservin potentiaali ja varmistetaan, että innovaatiovetoisen talouden hyödyt maksimoidaan ja ne jakautuvat laajasti kautta unionin huippuosaamisen periaatetta noudattaen.

3 b.
     
  Ohjelman III b osalla ”Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten” kehitetään toimivaa yhteistyötä tieteen ja yhteiskunnan välille, värvätään uusia kykyjä tieteen pariin ja kytketään tieteellinen huippuosaaminen yhteiskunnalliseen tietoisuuteen ja yhteiskuntavastuuseen.

4.   Ohjelman IV osalla ”Yhteisen tutkimuskeskuksen toteuttamat muut kuin ydinalan suorat toimet” edistetään kaikkia asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 5 artiklan 2 kohdassa vahvistettuja painopisteitä, ja erityisenä tavoitteena on antaa unionin politiikoille asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea.

Kyseisen erityistavoitteen pääpiirteet esitetään liitteessä I olevassa IV osassa.

5.   Erityisohjelman arviointi perustuu sen tuloksiin ja vaikutuksiin, joita mitataan suorituskykyindikaattoreilla ▌.

Lisätietoja tärkeimmistä tämän artiklan 1–4 kohdassa vahvistettuja erityistavoitteita koskevista suorituskykyindikaattoreista on liitteessä II.

▌

4 artikla

Talousarvio

1.   Asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti erityisohjelman täytäntöönpanoa varten varatut rahoituspuitteet ovat [86 198 miljoonaa] euroa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu määrä jaetaan tämän päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen neljän osan kesken asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tämän päätöksen 3 artiklassa vahvistettujen erityistavoitteiden talousarvion alustava jakautuminen ja Yhteisen tutkimuskeskuksen toimien kokonaisrahoituksen enimmäismäärä vahvistetaan asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] liitteessä II.

3.   Asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista erityisohjelman I, II ja III osaa koskevista määristä enintään 6 prosenttia saa olla tarkoitettu komission hallinnollisia menoja varten.

4.   Tarvittaessa talousarvioon voidaan ottaa määrärahat myös vuoden 2020 jälkeen toteutuvia teknisiä ja hallinnollisia menoja varten sellaisten toimien hallinnoimiseksi, joita ei ole saatettu päätökseen 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä.

II OSASTO

TÄYTÄNTÖÖNPANO

5 artikla

Työohjelmat

1.   Erityisohjelma pannaan täytäntöön työohjelmilla.

2.   Komissio hyväksyy yhteiset tai erilliset työohjelmat tämän erityisohjelman 2 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetun I, II ja III osan täytäntöönpanoa varten, lukuun ottamatta erityistavoitteen ”Tieteen eturintamassa olevan tutkimuksen
  tehostaminen Euroopan tutkimusneuvoston toimilla
  ” mukaisten
  3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen
  toimien toteuttamista. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä
  9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen
  Euroopan tutkimusneuvoston tieteellisen neuvoston 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti vahvistamat työohjelmat erityistavoitteen ”Tieteen eturintamassa olevan tutkimuksen
  tehostaminen Euroopan tutkimusneuvoston toimilla
  ” mukaisten toimien toteuttamista varten. Komissio poikkeaa tieteellisen neuvoston vahvistamasta työohjelmasta ainoastaan, jos se katsoo, ettei työohjelma ole tämän päätöksen säännösten mukainen. Tällaisessa tapauksessa komissio hyväksyy työohjelman täytäntöönpanosäädöksellä 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Komissio perustelee tämän toimenpiteen asianmukaisella tavalla.

4.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä erillisen monivuotisen työohjelman 2 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetulle Yhteisen tutkimuskeskuksen toteuttamia muita kuin ydinalan suoria toimia koskevalle erityisohjelman IV osalle.

Tässä työohjelmassa on otettava huomioon päätöksessä 96/282/Euratom tarkoitettu Yhteisen tutkimuskeskuksen johtokunnan lausunto.

5.   Työohjelmissa on otettava huomioon tieteen, teknologian ja innovoinnin nykytila unionin tasolla ja kansallisella ja kansainvälisellä tasolla sekä asiaan liittyvän poliittisen, yhteiskunnallisen ja markkinakehityksen nykytila. Niissä on oltava
  tarvittaessa
  tietoja sellaisten tutkimus- ja innovointitoimien koordinoinnista, jotka jäsenvaltiot
  (ja niiden alueet)
  ovat toteuttaneet esimerkiksi aloilla, joilla on yhteistä ohjelmasuunnittelua. Niitä on päivitettävä tarpeen mukaan.

6.   Edellä 2 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetun I, II ja III osan täytäntöönpanoa koskevissa työohjelmissa on vahvistettava tavoitteet, odotetut tulokset, täytäntöönpanomenetelmä ja kokonaiskustannukset, mukaan lukien soveltuvin osin ohjeelliset tiedot ilmastoon liittyvien kustannusten määrästä. Niissä on myös oltava kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kullekin toimelle kohdennettavasta määrästä, alustava täytäntöönpanoaikataulu sekä monivuotinen lähestymistapa ja strategiset suuntaviivat täytäntöönpanoa seuraaville vuosille. Niissä on mainittava avustusten painopisteet,
  valinta- ja myöntämisperusteet ja eri myöntämisperusteiden suhteellinen painoarvo sekä kaikkien tukikelpoisten kustannusten rahoituksen
  enimmäismäärä.
  Niissä on myös mainittava tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevat osallistujien lisävelvollisuudet asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Osallistumissäännöt] 40 artiklan mukaisesti.
  Niiden on
  soveltuvin osin
  mahdollistettava
  strategiset sekä ylhäältä alaspäin että
  alhaalta ylöspäin etenevät lähestymistavat tavoitteiden saavuttamiseksi innovatiivisilla tavoilla.

Lisäksi työohjelmissa on oltava jakso, jossa yksilöidään asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 13 artiklassa
  ja liitteessä I olevassa monialaisia kysymyksiä ja tukitoimia koskevassa osiossa
  tarkoitetut monialaiset toimet, jotka liittyvät kahteen tai useampaan erityistavoitteeseen sekä yhden painopisteen että kahden tai useamman painopisteen alalla. Kyseiset toimet on toteutettava yhtenäisellä tavalla.

7.
     
  Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen seuraavat toimenpiteet:

| a) | päätös sellaisten epäsuorien toimien rahoituksen hyväksymisestä, joissa tämän ohjelman mukainen unionin arvioitu rahoitusosuus on 2,5 miljoonaa euroa tai enemmän, lukuun ottamatta 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun erityistavoitteen mukaisia toimia sekä nopeutetun innovoinnin välineestä rahoitettuja toimia, |
| --- | --- |

a)

päätös sellaisten epäsuorien toimien rahoituksen hyväksymisestä, joissa tämän ohjelman mukainen unionin arvioitu rahoitusosuus on 2,5 miljoonaa euroa tai enemmän, lukuun ottamatta 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun erityistavoitteen mukaisia toimia sekä nopeutetun innovoinnin välineestä rahoitettuja toimia,

| b) | päätös sellaisten toimien rahoituksen hyväksymisestä, joihin liittyy ihmisalkioiden ja ihmisalkion kantasolujen käyttöä tai jotka ovat 3 artiklan 3 kohdan g alakohdassa tarkoitetun erityistavoitteen mukaisia toimia, |
| --- | --- |

b)

päätös sellaisten toimien rahoituksen hyväksymisestä, joihin liittyy ihmisalkioiden ja ihmisalkion kantasolujen käyttöä tai jotka ovat 3 artiklan 3 kohdan g alakohdassa tarkoitetun erityistavoitteen mukaisia toimia,

| c) | päätös sellaisten 3 artiklan 3 kohdan f alakohdassa tarkoitetun erityistavoitteen mukaisten toimien, joissa tämän ohjelman mukainen unionin arvioitu rahoitusosuus on 0,6 miljoonaa euroa tai enemmän, sekä 3 artiklan 3 a ja 3 b kohdassa tarkoitettujen toimien rahoituksen hyväksymisestä, |
| --- | --- |

c)

päätös sellaisten 3 artiklan 3 kohdan f alakohdassa tarkoitetun erityistavoitteen mukaisten toimien, joissa tämän ohjelman mukainen unionin arvioitu rahoitusosuus on 0,6 miljoonaa euroa tai enemmän, sekä 3 artiklan 3 a ja 3 b kohdassa tarkoitettujen toimien rahoituksen hyväksymisestä,

| d) | asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 26 artiklassa säädettyjä arviointeja koskevien ohjesääntöjen laatiminen. |
| --- | --- |

d)

asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 26 artiklassa säädettyjä arviointeja koskevien ohjesääntöjen laatiminen.

6 artikla

Euroopan tutkimusneuvosto

1.   Komissio perustaa Euroopan tutkimusneuvoston, jäljempänä ”ERC”, joka panee täytäntöön ne I osan ”Huipputason tiede” mukaiset toimet, jotka liittyvät erityistavoitteeseen ”Tieteen eturintamassa olevan tutkimuksen
  tehostaminen Euroopan tutkimusneuvoston toimilla
  ”. Euroopan tutkimusneuvosto korvaa päätöksellä 2007/134/EY perustetun Euroopan tutkimusneuvoston.

2.   Euroopan tutkimusneuvosto koostuu 7 artiklassa säädetystä riippumattomasta tieteellisestä neuvostosta ja 8 artiklassa säädetystä erityisestä täytäntöönpanorakenteesta.

3.   ERC:llä on puheenjohtaja, joka valitaan johtavien ja kansainvälisesti arvostettujen tieteenharjoittajien joukosta.

Puheenjohtajan valitsee komissio
  avoimella
  rekrytointiprosessilla, johon osallistuu erityinen
  riippumaton
  hakukomitea, neljän vuoden pituiseksi toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. Rekrytointiprosessille ja valitulle ehdokkaalle on saatava tieteellisen neuvoston hyväksyntä.

ERC:n puheenjohtaja toimii tieteellisen neuvoston puheenjohtajana, varmistaa sen johtavan aseman ja suhteet erityiseen täytäntöönpanorakenteeseen ja edustaa sitä maailman tiedefoorumeilla.

4.   Euroopan tutkimusneuvosto noudattaa toiminnassaan tieteellisen huippuosaamisen, riippumattomuuden, tehokkuuden, vaikuttavuuden, avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteita. Se varmistaa neuvoston päätöksen 2006/972/EY nojalla toteutettujen Euroopan tutkimusneuvoston toimien jatkuvuuden.

5.   Euroopan tutkimusneuvoston toimilla tuetaan Euroopassa keskenään kilpailevien yksittäisten ja monikansallisten ryhmien tutkimustyötä kaikilla aloilla. Myönnettäessä Euroopan tutkimusneuvoston avustuksia tieteen eturintamassa olevaan tutkimukseen ainoana arviointiperusteena on huippuosaaminen.

6.   Komissio toimii Euroopan tutkimusneuvoston itsenäisyyden ja puolueettomuuden takaajana ja varmistaa sille uskottujen tehtävien asianmukaisen suorittamisen.

Komissio varmistaa, että Euroopan tutkimusneuvoston toimet toteutetaan tämän artiklan 4 kohdassa säädettyjä periaatteita ja 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tieteellisen neuvoston kokonaisstrategiaa noudattaen.

7 artikla

Tieteellinen neuvosto

1.   Tieteellisen neuvoston muodostavat
  molempia sukupuolia ja eri ikäryhmiä edustavat
  arvostetut tieteenharjoittajat, insinöörit ja akateemisen maailman edustajat, joilla on asianmukainen asiantuntemus, jotka varmistavat edustettuina olevien tutkimusalojen moninaisuuden ja jotka toimivat yksityishenkilöiden ominaisuudessa edustamatta minkään ulkopuolisen tahon etuja.

Komissio nimittää tieteellisen neuvoston jäsenet sen jälkeen, kun heidät on valittu tieteellisen neuvoston kanssa sovitulla riippumattomalla ja avoimella menettelyllä, johon sisältyy tiedeyhteisön kuuleminen sekä Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettava selvitys.

Heidän toimikautensa on rajoitettu neljään vuoteen, joka voidaan uusia kerran, ja nimittämisessä käytetään rotaatiojärjestelmää, jolla varmistetaan tieteellisen neuvoston työn jatkuvuus.

2.   Tieteellinen neuvosto vahvistaa

| a) | Euroopan tutkimusneuvoston kokonaisstrategian, |
| --- | --- |

a)

Euroopan tutkimusneuvoston kokonaisstrategian,

| b) | Euroopan tutkimusneuvoston toimien toteuttamisen työohjelman, |
| --- | --- |

b)

Euroopan tutkimusneuvoston toimien toteuttamisen työohjelman,

| c) | vertaisarvioinnin ja ehdotusten arvioinnin menetelmät ja menettelyt, joiden perusteella rahoitettavat ehdotukset valitaan, |
| --- | --- |

c)

vertaisarvioinnin ja ehdotusten arvioinnin menetelmät ja menettelyt, joiden perusteella rahoitettavat ehdotukset valitaan,

| d) | kantansa mihin tahansa asiaan, joka voi tieteen näkökulmasta edistää Euroopan tutkimusneuvoston saavutuksia ja vaikutuksia sekä suoritettavan tutkimuksen laatua, |
| --- | --- |

d)

kantansa mihin tahansa asiaan, joka voi tieteen näkökulmasta edistää Euroopan tutkimusneuvoston saavutuksia ja vaikutuksia sekä suoritettavan tutkimuksen laatua,

| e) | menettelysäännöt, joissa käsitellään muun muassa eturistiriitojen välttämistä. |
| --- | --- |

e)

menettelysäännöt, joissa käsitellään muun muassa eturistiriitojen välttämistä.

Komissio poikkeaa tieteellisen neuvoston ensimmäisen alakohdan a, c, d ja e alakohdan mukaisesti vahvistamista kannoista ainoastaan jos se katsoo, ettei tämän päätöksen säännöksiä ole noudatettu. Tällaisessa tapauksessa komissio toteuttaa toimenpiteitä erityisohjelman täytäntöönpanon ja tavoitteiden jatkuvuuden varmistamiseksi ja vahvistaa poikkeamat tieteellisen neuvoston kannoista perustellen ne asianmukaisella tavalla.

3.   Tieteellinen neuvosto toimii liitteessä I olevan I osan 1.1 kohdassa vahvistetun toimeksiannon mukaisesti.

4.   Tieteellinen neuvosto edistää toiminnallaan ainoastaan sen erityisohjelman osan tavoitteiden saavuttamista, joka liittyy erityistavoitteeseen ”Tieteen eturintamassa olevan tutkimuksen
  tehostaminen Euroopan tutkimusneuvoston toimilla
  ”, 6 artiklan 4 kohdassa säädettyjä periaatteita noudattaen. Sen on toimittava puolueettomasti ja rehellisesti ja hoidettava työnsä tehokkaasti ja mahdollisimman avoimesti.

8 artikla

Erityinen täytäntöönpanorakenne

1.   Erityinen täytäntöönpanorakenne vastaa liitteessä I olevan I osan 1.2 kohdassa kuvatusta hallinnollisesta täytäntöönpanosta ja ohjelmatoteutuksesta ja tukee tieteellistä neuvostoa kaikkien sen tehtävien hoitamisessa.

2.   Komissio varmistaa, että erityinen täytäntöönpanorakenne noudattaa tarkasti, tehokkaasti ja riittävän joustavasti yksinomaan Euroopan tutkimusneuvoston tavoitteita ja vaatimuksia.

III OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

8 a artikla

Täytäntöönpanon seuranta ja siitä tiedottaminen

1.
     
  Komissio seuraa vuosittain Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanoa ja raportoi siitä asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 25 artiklan sekä tämän päätöksen liitteen III mukaisesti.

2.
     
  Komissio tiedottaa säännöllisesti 9 artiklassa tarkoitetulle komitealle erityisohjelman epäsuorien toimien täytäntöönpanon edistymisestä, jotta komitealle jää hyvää aikaa osallistua työohjelmien, erityisesti monivuotisen lähestymistavan ja strategisten suuntaviivojen, valmisteluun, ja antaa komitealle hyvissä ajoin tietoja kaikista tämän päätöksen liitteessä IV mainituista, Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisesti ehdotetuista tai rahoitetuista toimista.

9 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

1 a.
     
  Komitea kokoontuu eri kokoonpanoissa liitteessä V esitetyn mukaisesti käsiteltävänä olevan aiheen mukaan.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklassa säädettyä tarkastelumenettelyä.

2 a.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä.

3.   Kun 2
  ja 2 a
  kohdassa tarkoitetun komitean lausunto on määrä hankkia kirjallista menettelyä noudattaen, tämä menettely päätetään tuloksettomana, jos komitean puheenjohtaja lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa näin päättää tai komitean jäsenten yksinkertainen enemmistö sitä pyytää.

10 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle tämän päätöksen voimaantulopäivästä
  ja ohjelman keston ajaksi 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu
  valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.   Neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa
  3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun
  säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi neuvostolle.

5.   
  Edellä olevan 3 artiklan 2 kohdan nojalla annettu
  delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos neuvosto on ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittanut komissiolle, että se ei vastusta säädöstä. Neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan yhdellä kuukaudella.

6.   Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille delegoitujen säädösten antamisesta tai niiden mahdollisesta vastustamisesta tai siitä, että neuvosto on peruuttanut säädösvallan siirron.

11 artikla

Kumoaminen ja siirtymäsäännökset

1.   Kumotaan päätökset 2006/971/EY, 2006/972/EY, 2006/973/EY, 2006/974/EY ja 2006/975/EY 1 päivästä tammikuuta 2014.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen päätösten nojalla käynnistettyihin toimiin ja mainittujen päätösten nojalla toteutettuihin toimiin liittyviin rahoitusvelvoitteisiin sovelletaan kuitenkin edelleen mainittuja päätöksiä niiden päätökseen saattamiseen asti. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla päätöksillä perustettujen komiteoiden jäljellä olevat tehtävät hoitaa tarvittaessa tämän päätöksen 9 artiklassa tarkoitettu komitea.

3.   Erityisohjelman rahoitus voi kattaa myös sellaiset tekniseen ja hallinnolliseen apuun liittyvät menot, joilla varmistetaan siirtyminen erityisohjelman ja päätösten 2006/971/EY, 2006/972/EY, 2006/973/EY, 2006/974/EY ja 2006/975/EY soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden välillä.

12 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

13 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 21. marraskuuta 2013.

1

(2)  EUVL C , , s. .

2

(3)  EUVL C , , s. .

3

(4)  EUVL, , s. .

4

(5)  EUVL L 57, 24.2.2007, s. 14.

5

(6)  COM(2010)2020.

6

(7)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

7

(8)  EYVL L 107, 30.4.1996, s. 12.

8

(9)  EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86.

9

(10)  EUVL L 400, 30.12.2006, s. 243.

10

(11)  EUVL L 400, 30.12.2006, s. 272.

11

(12)  EUVL L 400, 30.12.2006, s. 299.

12

(13)  EUVL L 400, 30.12.2006, s. 368.

13

(14)  EUVL L [], [], s. []

14

LIITE I

Toimien päälinjat

Epäsuorien toimien yhteiset kohdat

1.   OHJELMASUUNNITTELU

1.1.   Yleistä

Asetuksessa (EU) N:o XX/2012 (Horisontti 2020) vahvistetaan joukko periaatteita ohjelmakeskeisen lähestymistavan edistämiseksi. Tällaisen lähestymistavan tarkoituksena on, että toimet edistävät strategisella ja integroidulla tavalla puiteohjelman tavoitteiden saavuttamista, jotta varmistetaan, että asiaan liittyvät politiikat ja ohjelmat täydentävät toisiaan kaikkialla unionissa.

Horisontti 2020 -puiteohjelman epäsuorat toimet toteutetaan varainhoitoasetuksessa säädetyillä rahoitusmuodoilla, ennen kaikkea avustuksilla, palkinnoilla, hankinnoilla ja rahoitusvälineillä. Kaikkia rahoitusmuotoja käytetään joustavalla tavalla Horisontti 2020 -puiteohjelman yleisissä ja erityistavoitteissa. Niiden käyttö määräytyy kyseessä olevan erityistavoitteen tarpeiden ja ominaispiirteiden perusteella.

Erityistä huomiota kiinnitetään sen varmistamiseen, että
  tutkimuksen ja
  innovoinnin osalta noudatetaan
  tasapainoista
  lähestymistapaa, joka ei rajoitu pelkästään uusien tuotteiden ja palvelujen kehittämiseen tieteellisten ja teknologisten läpimurtojen avulla vaan johon kuuluu muitakin seikkoja, kuten olemassa olevan teknologian käyttö uusissa sovelluksissa, jatkuva kehittäminen sekä ei-tekninen ja sosiaalinen innovointi. Vain kokonaisvaltaisella lähestymistavalla voidaan samanaikaisesti ratkaista yhteiskunnallisia haasteita ja luoda uusia kilpailukykyisiä yrityksiä ja tuotannonaloja.

Erityisesti yhteiskunnallisten haasteiden sekä mahdollistavien ja teollisuusteknologioiden osalta korostetaan
  tutkimus- ja innovointitoimia, joita täydennetään sellaisin toimin
  , jotka operoivat lähellä loppukäyttäjiä ja markkinoita. Tällaisia ovat esim. demonstrointi, pilottitoimet ja konseptin toimivuuden osoittaminen. Niihin kuuluvat soveltuvin osin myös sosiaalisen innovoinnin tukeminen sekä standardoinnin valmistelun, esikaupallisten hankintojen, innovatiivisten ratkaisujen hankintojen, standardoinnin ja muiden käyttäjäkeskeisten toimenpiteiden kaltaisten kysyntäpuolen lähestymistapojen tukeminen, jotta innovatiiviset tuotteet ja palvelut saataisiin levitettyä nopeammin markkinoille. Lisäksi ▌jätetään riittävästi liikkumavaraa alhaalta ylöspäin etenevälle lähestymistavalle
  ehdotuspyyntöjen osalta ja työohjelmien toimet määritellään väljästi
  .
  Kaikkien näiden haasteiden ja teknologioiden osalta
  tarjotaan avoimia, kevyitä ja nopeita järjestelyjä, jotta Euroopan parhailla tutkijoilla, yrittäjillä ja yrityksillä on mahdollisuus esittää valitsemiaan läpimurtoratkaisuja.

Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanon aikana asetetaan yksityiskohtaiset painopisteet. Tämä mahdollistaa tutkimuksen strategisen ohjelmasuunnittelun, jossa käytetään hallinnointitapaa, joka seuraa läheisesti poliittista kehitystä mutta joka samalla ylittää perinteisten alakohtaisten toimintatapojen rajat. Tällainen toiminta perustuu vankkoihin todisteisiin, analyyseihin ja ennusteisiin. Toiminnan edistymistä mitataan vahvoilla suorituskykyindikaattoreilla. Tällainen monialainen lähestymistapa ohjelmasuunnitteluun ja hallinnointiin mahdollistaa tehokkaan koordinoinnin kaikkien Horisontti 2020 -puiteohjelman erityistavoitteiden välillä ja niihin liittyvien haasteiden ratkaisemisen. Tällaisia haasteita ovat esim. kestävyys, ilmastonmuutos
  , yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet
  sekä meritieteet ja -teknologia.

Myös painopisteiden asettaminen perustuu monenlaisiin panoksiin ja ohjeisiin. Tarvittaessa voidaan pyytää apua riippumattomien asiantuntijoiden ryhmiltä, jotka on perustettu nimenomaisesti antamaan neuvoja Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanosta tai joistakin sen erityistavoitteista. Näillä asiantuntijaryhmillä on oltava asianmukainen asiantuntemus ja tietämys käsiteltävistä aloista. Niillä on oltava monipuolinen ammatillinen tausta mm. eri
  korkeakouluista,
  tuotannonaloista ja kansalaisyhteiskunnasta.
  Tarvittaessa otetaan huomioon myös eurooppalaisen tutkimusalueen komitean (ERAC), muiden eurooppalaiseen tutkimusalueeseen liittyvien ryhmien ja yrityspolitiikan ryhmän lausunnot, jotka koskevat strategisten painopistealueiden määrittämistä ja suunnittelua.

Painopisteiden asettamisessa voidaan ottaa huomioon myös eurooppalaisten teknologiayhteisöjen strategiset tutkimuslinjaukset
  , yhteiset ohjelma-aloitteet
  tai eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien panokset. Tarvittaessa voidaan painopisteiden asettamisessa ja täytäntöönpanossa käyttää hyväksi myös Horisontti 2020 -puiteohjelmassa tuettuja julkisen sektorin sisäisiä kumppanuuksia sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisesti. Lisäksi yksi painopisteiden asettamisen kulmakivistä on säännöllinen vuorovaikutus loppukäyttäjien, kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen kanssa. Tämä voi tapahtua esim. konsensuskonferensseissa tai yhteisissä teknologia-arvioinneissa taikka osallistumalla suoraan tutkimus- ja innovaatioprosesseihin.

Koska ”Horisontti 2020” on seitsenvuotinen puiteohjelma, sen taloudellinen, yhteiskunnallinen ja poliittinen toimintaympäristö voi muuttua huomattavasti sen voimassaolon aikana. Sen on voitava mukautua näihin muutoksiin. Kuhunkin erityistavoitteeseen voidaan näin ollen sisällyttää tukea muillekin kuin jäljempänä esitetyille toimille silloin, kun tämä on asianmukaisesti perusteltua merkittävien kehityssuuntausten, toimintapoliittisten tarpeiden tai odottamattomien tapahtumien kannalta.

Eri osien mukaisesti tuetut toimet ja niiden erityistavoitteet olisi pantava täytäntöön siten, että ne tarvittaessa täydentävät toisiaan ja ovat keskenään johdonmukaisia.

▌

1.2.
     Riskirahoituksen saatavuus

Horisontti 2020 -puiteohjelma tarjoaa yrityksille ja muuntyyppisille organisaatioille mahdollisuuden saada lainoja, takauksia ja oman pääoman ehtoista rahoitusta kahdesta järjestelystä.

Lainarahoitusvälineestä myönnetään lainoja yksittäisille edunsaajille tutkimus- ja innovaatioinvestointeja varten, takauksia rahoituksenvälittäjille, jotka myöntävät lainoja edunsaajille, lainojen ja takauksien yhdistelmiä sekä takauksia tai vastatakauksia kansallisiin, alueellisiin
  ja paikallisiin
  velkarahoitusjärjestelyihin. Siihen kuuluu pk-yrityksiä koskeva osuus, joka kohdistuu tutkimus- ja innovaatiopainotteisiin pk-yrityksiin. Asianomaiset lainamäärät täydentävät yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman
  (COSME)
  lainantakausjärjestelystä pk-yrityksille myönnettäviä määriä.

Pääomarahoitusvälineestä myönnetään riskipääomaa ja/tai välirahoitusta yksittäisille yrityksille varhaisessa vaiheessa (käynnistysosuus). Järjestely mahdollistaa myös laajentumis- ja kasvuvaiheinvestointien tekemisen yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman
  (COSME)
  kasvuinvestointeja koskevan pääomarahoitusvälineen yhteydessä mm. rahasto-osuusrahastoihin.

Nämä järjestelyt ovat keskeisessä asemassa erityistavoitteessa ”Riskirahoituksen saatavuus”, mutta niitä voidaan käyttää tarvittaessa kaikissa muissakin Horisontti 2020 -puiteohjelman erityistavoitteissa.

Pääomarahoitusväline ja lainarahoitusvälineen pk-osuus pannaan täytäntöön osana kahta EU:n rahoitusvälinettä, joista myönnetään pääomaa ja lainoja pk-yritysten tutkimuksen, innovoinnin ja kasvun tukemiseen yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman
  (COSME)
  pääoma- ja lainarahoitusvälineiden yhteydessä.

1.3.
     Tiedottaminen ja tulosten
  hyödyntäminen ja
  levittäminen

Yksi tärkeimmistä unionin tasolla rahoitetusta tutkimuksesta ja innovoinnista saatavista lisäarvoista on mahdollisuus tiedottaa tuloksista
  sekä hyödyntää
  ja levittää niitä koko mantereella ja lisätä siten niiden vaikutusta. Kaikkiin Horisontti 2020 -puiteohjelman erityistavoitteisiin kuuluu näin ollen kohdennettu tuki tulosten levittämiselle (joka voi tapahtua esim. tarjoamalla avoin pääsy
  tieteellisiin julkaisuihin
  ), tiedottamiselle ja vuoropuhelulle. Erityisesti painotetaan tulosten tiedottamista loppukäyttäjille, kansalaisille,
  korkeakouluille,
  kansalaisjärjestöille, tuotannonaloille ja poliittisille päättäjille. Horisontti 2020 -puiteohjelmassa voidaan käyttää tiedonsiirtoverkkoja tähän tarkoitukseen. Puiteohjelman yhteydessä toteutettavilla tiedotustoimilla
  tiedotetaan siitä, että tulokset on saatu unionin rahoituksen tuella, ja niillä
  pyritään myös lisäämään kansalaisten tietoisuutta siitä, miten tärkeitä tutkimus ja innovointi ovat. Tiedotuskanavina voidaan käyttää julkaisuja, erilaisia tilaisuuksia, tietovarastoja, tietokantoja, verkkosivustoja tai sosiaalisen median kohdennettua käyttöä.

▌

2.
     TOISIAAN TÄYDENTÄVÄT
  SEKÄ
  MONIALAISET
  KYSYMYKSET JA
  TUKITOIMET

Horisontti 2020 -puiteohjelma rakentuu sen kolmelle tärkeimmälle osalle määriteltyjen tavoitteiden ympärille. Nämä tavoitteet ovat huipputason tieteen tuottaminen, teollisuuden johtoaseman lujittaminen ja yhteiskunnallisten haasteiden ratkaiseminen. Huomiota kiinnitetään erityisesti asianmukaisen koordinoinnin varmistamiseen näiden osien välillä ja siihen, että kaikkien erityistavoitteiden välillä syntynyttä synergiaa käytetään täysimääräisesti hyväksi, jotta niiden yhteisvaikutus unionin korkeamman tason poliittisiin tavoitteisiin olisi suurempi. Horisontti 2020 -puiteohjelman tavoitteet pyritään näin ollen saavuttamaan painottamalla tehokkaiden ratkaisujen löytämistä. Lähestymistapa menee huomattavasti pidemmälle kuin pelkästään perinteisiin tieteenaloihin, teknologioihin ja talouden aloihin pohjautuvat lähestymistavat.

Monialaisia toimia edistetään I osan ”Huipputason tiede”
  , II osan ”Teollisuuden johtoasema” ja III osan ”Yhteiskunnalliset haasteet”
  välillä, jotta yhdessä voitaisiin kehittää uutta tietämystä, tulevia ja kehitteillä olevia teknologioita, tutkimusinfrastruktuureja ja keskeisiä osaamisaloja. Tutkimusinfrastruktuureja käytetään yhteiskunnassa laajemminkin, esimerkiksi julkisissa palveluissa sekä tieteen, siviiliturvallisuuden ja kulttuurin edistämisessä. Lisäksi Yhteisen tutkimuskeskuksen suorien toimien ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin toimien toteuttamisen aikana suoritettavaa painopisteiden asettamista koordinoidaan asianmukaisella tavalla muiden Horisontti 2020 -puiteohjelman osien kanssa.

Monissa tapauksissa Eurooppa 2020 -strategian ja innovaatiounionin tavoitteiden edistäminen edellyttää ratkaisuja, jotka ovat luonteeltaan monitieteellisiä ja jotka koskevat sen vuoksi useita Horisontti 2020 -puiteohjelman erityistavoitteita. ▌Horisontti 2020 -puiteohjelmaan sisältyy erityisiä säännöksiä, joilla kannustetaan tällaisia monialaisia toimia esim. niputtamalla niiden budjetit yhteen. Tällöin on esim. mahdollisuus siihen, että yhteiskunnallisten haasteiden sekä mahdollistavien ja teollisuusteknologioiden osalta sovelletaan rahoitusvälineitä ja pk-yrityksille kohdennettua välinettä koskevia säännöksiä.

Monialaisilla toimilla edistetään myös yhteiskunnallisten haasteiden sekä mahdollistavien ja teollisuusteknologioiden välistä yhteistoimintaa, jota tarvitaan merkittävien teknologisten läpimurtojen synnyttämiseksi. Esimerkkejä aloista, joilla tällaista yhteistoimintaa voidaan kehittää, ovat terveysalan sähköiset palvelut, älykkäät verkot, älykkäät liikennejärjestelmät, ilmastotoimien valtavirtaistaminen, nanolääketiede, kevyiden ajoneuvojen kehittyneet materiaalit ja biopohjaiset teollisuusprosessit ja -tuotteet. Yhteiskunnallisten haasteiden sekä yleisten mahdollistavien ja teollisuusteknologioiden kehittämisen välistä vahvaa synergiaa on tarkoitus edistää. Tämä otetaan nimenomaisesti huomioon kehitettäessä monivuotisia strategioita ja asetettaessa painopisteitä kaikille näille erityistavoitteille. Edellytyksenä on, että erilaisia näkökantoja edustavat sidosryhmät osallistuvat täytäntöönpanoon. Monissa tapauksissa edellytyksenä on myös se, että toteutetaan toimia, joissa yhdistetään mahdollistavan ja teollisuusteknologioiden ja asianomaisten yhteiskunnallisten haasteiden rahoitus.

Erityistä huomiota kiinnitetään myös koordinointiin sellaisten toimien välillä, joille on myönnetty rahoitusta joko Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tai muista EU:n rahoitusohjelmista, kuten
  yhteisen maatalouspolitiikan tai yhteisen kalastuspolitiikan ohjelmista, Life+ -välineestä
  tai koulutusta, nuorisoa ja urheilua koskevasta unionin Kaikkien Erasmus -ohjelmasta tai Kansanterveys kasvun tukena -ohjelmasta
  sekä unionin ulko- ja kehityspolitiikkojen rahoitusohjelmista
  . Tähän sisältyy asianmukainen niveltäminen koheesiopolitiikan kanssa
  älykkään erikoistumisen alan kansallisten ja alueellisten tutkimus- ja innovaatiostrategioiden yhteydessä
  silloin, kun tutkimus- ja innovointikapasiteetin lisäämiseen aluetasolla myönnettävä tuki voi johtaa huippuosaamiseen, alueellisten osaamiskeskusten perustaminen voi edesauttaa innovaatiokuilujen sulkemista Euroopassa tai laajamittaisille demonstrointi- ja pilottihankkeille myönnettävä tuki voi edistää Euroopan teollisuuden johtoasemaa.

A.
     
  Yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet

Yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden tutkimus on otettu kokonaisuudessaan mukaan kaikkiin Horisontti 2020 -puiteohjelman yleisiin tavoitteisiin. Tämä tarjoaa runsaasti mahdollisuuksia tukea tällaista tutkimusta Euroopan tutkimusneuvoston, Marie Skłodowska-Curie -toimien tai tutkimusinfrastruktuuria koskevan erityistavoitteen kautta.

Tätä varten yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet sisällytetään myös olennaisena osana toimintoihin, joita tarvitaan teollisuuden johtoaseman vahvistamiseksi ja kunkin yhteiskunnallisen haasteen ratkaisemiseksi. Viimeksi mainitun osalta niihin kuuluvat: terveyttä määrittävien tekijöiden ymmärtäminen ja terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuden optimointi, maaseutualueiden valmiuksia kehittävien politiikkojen tukeminen, Euroopan kulttuuriperinnön ja kulttuurisen monimuotoisuuden tutkiminen ja säilyttäminen, kuluttajien tietoisten valintojen edistäminen, osallistavan digitaalisen ekosysteemin luominen tietämyksen ja tiedon pohjalta, vahvojen päätösten tekeminen energiapolitiikasta ja kuluttajaystävällisen eurooppalaisen sähköverkon varmistaminen ja siirtyminen kestävään energiajärjestelmään, näyttöön pohjautuvan liikennepolitiikan ja liikenteen ennustettavuuden tukeminen, ilmastonmuutoksen hillitsemis- ja sopeutumisstrategioiden tukeminen, resurssitehokkuusaloitteet, vihreään ja kestävään talouteen tähtäävät toimenpiteet sekä turvallisuuden kulttuuri- ja sosioekonomiset näkökohdat, riskeihin ja niiden hallintaan liittyvät kysymykset (mukaan lukien oikeudelliset ja ihmisoikeusnäkökohdat).

Lisäksi erityistavoitteella ”Eurooppa muuttuvassa maailmassa – Osallistavat, innovatiiviset ja pohtivat yhteiskunnat” tuetaan yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden tutkimusta horisontaalisissa kysymyksissä, joita ovat esim. älykäs ja kestävä kasvu, Euroopan yhteiskuntien sosiaalinen, kulttuurinen ja käyttäytymismuutos, sosiaalinen innovointi, julkisen sektorin innovointi ja Euroopan asema maailmanlaajuisena toimijana.

B.
     
  Tiede ja yhteiskunta

Tieteen ja yhteiskunnan välistä suhdetta ja vuoropuhelua on syvennettävä samoin kuin vastuullisen tutkimuksen ja innovoinnin sekä tiedekasvatuksen, -viestinnän ja -kulttuurin edistämistä tehostettava ja kansalaisten luottamusta tieteeseen ja innovointiin vahvistettava Horisontti 2020 -puiteohjelman toimilla, joilla edistetään kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan tietoon perustuvaa osallistumista ja vuoropuhelua näiden kanssa tutkimus- ja innovaatiokysymyksissä.

C.
     
  Sukupuoli

EU on sitoutunut edistämään sukupuolten tasa-arvoa tieteessä ja innovoinnissa. Horisontti 2020 -puiteohjelmassa sukupuolinäkökohdat otetaan huomioon monialaisena kysymyksenä, jotta naisten ja miesten välinen tasa-arvoisuus toteutuisi ja jotta sukupuoliulottuvuus sisältyisi tutkimuksen ja innovoinnin ohjelmasuunnitteluun ja sisältöön.

D.
     
  Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset)

Horisontti 2020 -puiteohjelmalla kannustetaan ja tuetaan pk-yritysten osallistumisen lisäämistä integroidulla tavalla kaikkiin erityistavoitteisiin.

Sen lisäksi, että parannetaan pk-yritysten edellytyksiä osallistua Horisontti 2020 -puiteohjelmaan, Horisontti 2020 -asetuksen 18 artiklan mukaisesti erityistavoitteessa ”Innovointi pk-yrityksissä” (pk-yrityksille kohdennettu väline) vahvistettuja toimenpiteitä sovelletaan erityistavoitteen ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa” ja III osan ”Yhteiskunnalliset haasteet” yhteydessä. Tällaisen integroidun lähestymistavan odotetaan johtavan siihen, että vähintään 20 prosenttia niiden yhteenlasketusta kokonaistalousarviosta kohdistetaan pk-yrityksille.

On myös kiinnitettävä erityistä huomiota pk-yritysten asianmukaiseen edustukseen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa.

D A.
     
  Nopeutetun innovoinnin väline

Nopeutetun innovoinnin väline nopeuttaa merkittävästi uusien ideoiden pääsyä markkinoille, ja sen odotetaan lisäävän teollisuuden ja ensikertalaisten osallistumista Horisontti 2020 -puiteohjelmaan.

Nopeutetun innovoinnin välineellä tuetaan Horisontti 2020 -puiteohjelmasta annetun asetuksen 18 a artiklan mukaisesti erityistavoitteeseen ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa” ja painopistealueeseen ”Yhteiskunnalliset haasteet” liittyviä ketjun markkinapään toimia noudattaen alhaalta ylöspäin -logiikkaa jatkuvasti avointen ehdotuspyyntöjen pohjalta ja siten, että avustus myönnetään kuuden kuukauden kuluessa. Nopeutetun innovoinnin väline edistää innovointia Euroopassa ja tukee unionin kilpailukykyä.

E.
     
  Osallistumisen laajentaminen

Eri jäsenvaltioiden tutkimus- ja innovointipotentiaalit ovat viimeaikaisesta lähentymisestä huolimatta hyvin erilaiset, ja erot ”innovaatiojohtajien” ja ”vähäisten innovoijien” välillä ovat suuret. Toimilla kurotaan umpeen tutkimus- ja innovointikuilua Euroopassa edistämällä synergioita Euroopan rakenne- ja investointirahastojen kanssa sekä toteuttamalla erityistoimenpiteitä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin alalla suorituskyvyltään heikompien alueiden huippuosaamisen saamiseksi käyttöön ja siten Horisontti 2020 -puiteohjelmaan osallistumisen laajentamiseksi ja eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisen edistämiseksi.

F.
     
  Kansainvälinen yhteistyö

Kolmansien maiden kumppanien kanssa on tarpeen tehdä yhteistyötä, jotta useat Horisontti 2020 -puiteohjelmassa määritellyt erityistavoitteet voitaisiin saavuttaa tehokkaalla tavalla. Tämä on erityisen tärkeää silloin, kun tavoitteet liittyvät unionin ulko- ja kehityspolitiikkaan ja kansainvälisiin sitoumuksiin. Tämä koskee kaikkia puiteohjelmassa käsiteltäviä yhteiskunnallisia haasteita, jotka ovat luonteeltaan yhteisiä. Kansainvälistä yhteistyötä on syytä tehdä myös eturintamassa olevassa tutkimuksessa ja perustutkimuksessa, jotta kehittyvien tieteenalojen ja teknologiamahdollisuuksien edut voitaisiin hyödyntää. Tutkijoiden ja innovointiin osallistuvan henkilökunnan kansainvälinen vaihto on erinomainen tapa parantaa maailmanlaajuista yhteistyötä. Kansainvälisen tason toimilla on suuri merkitys myös silloin, kun Euroopan teollisuuden kilpailukykyä yritetään parantaa edistämällä uusien teknologioiden käyttöönottoa ja kauppaa. Esimerkkeinä mainittakoon maailmanlaajuisten normien ja yhteentoimivuutta koskevien suuntaviivojen vahvistaminen sekä eurooppalaisten ratkaisujen hyväksymisen ja käyttöönoton edistäminen Euroopan ulkopuolella. Kaikkien kansainvälisten toimien tukena tulisi olla tehokkaat ja oikeudenmukaiset osaamisen siirron puitteet, joilla on keskeinen merkitys innovoinnin ja kasvun kannalta.

Horisontti 2020 -puiteohjelman kansainvälisessä yhteistyössä keskitytään yhteistyöhön kolmen suuren maaryhmittymän kanssa:

| 1) | teollisuusmaat ja kehittyvän talouden maat |
| --- | --- |

1)

teollisuusmaat ja kehittyvän talouden maat

| 2) | liittymistä valmistelevat maat ja naapurimaat ja |
| --- | --- |

2)

liittymistä valmistelevat maat ja naapurimaat ja

| 3) | kehitysmaat. |
| --- | --- |

3)

kehitysmaat.

Horisontti 2020 -puiteohjelmalla edistetään soveltuvin osin kahden alueen välistä ja monenvälistä yhteistyötä. Tutkimuksen ja innovoinnin kansainvälinen yhteistyö on yksi merkittävimmistä unionin kansainvälistä sitoumuksista, ja sillä on tärkeä asema unionin ja kehitysmaiden välisissä kumppanuuksissa. Esimerkkinä mainittakoon vuosituhattavoitteiden saavuttaminen.

Horisontti 2020 -asetuksen 21 artiklassa säädetään yleiset periaatteet kolmansien maiden järjestöjen ja kansainvälisten järjestöjen osallistumiselle. Koska tutkimus ja innovointi hyötyvät yleensä avoimuudesta kolmansiin maihin, Horisontti 2020 -puiteohjelmassa jatketaan yleisen avoimuuden periaatteen noudattamista ja kannustetaan vastavuoroista pääsyä kolmansien maiden ohjelmiin. Tarvittaessa ja erityisesti Euroopan edun suojaamiseksi teollis- ja tekijänoikeusasioissa voidaan noudattaa varovaisempaa lähestymistapaa.

Lisäksi toteutetaan monenlaisia kohdennettuja toimia noudattamalla kansainvälisessä yhteistyössä strategista lähestymistapaa yhteisiin etuihin, painopistealueisiin ja keskinäiseen hyötyyn pohjautuen ja edistämällä koordinointia ja synergiaa jäsenvaltioiden toimien kanssa. Tähän kuuluu mekanismi, jolla tuetaan yhteisiä ehdotuspyyntöjä ja ohjelmien yhteisrahoittamisen mahdollisuutta kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa. Muiden unionin politiikkojen kanssa pyritään luomaan synergiaa.

Kansainvälisen tiede- ja teknologiayhteistyön strategiafoorumin (SFIC) strategista neuvontaa pyritään edelleen saamaan.

Muita yhteistyömahdollisuuksia rajoittamatta tällaista strategista kansainvälistä yhteistyötä voidaan kehittää esimerkiksi seuraavilla aloilla:

| a) | jatketaan Euroopan ja kehitysmaiden välistä kliinisten tutkimusten yhteistyökumppanuutta (EDCTP2) hi-viruksen, malarian, tuberkuloosin ja laiminlyötyjen sairauksien torjumiseen tähtääviä lääketieteellisiä toimenpiteitä koskevien kliinisten tutkimusten osalta, |
| --- | --- |

a)

jatketaan Euroopan ja kehitysmaiden välistä kliinisten tutkimusten yhteistyökumppanuutta (EDCTP2) hi-viruksen, malarian, tuberkuloosin ja laiminlyötyjen sairauksien torjumiseen tähtääviä lääketieteellisiä toimenpiteitä koskevien kliinisten tutkimusten osalta,

| b) | tuetaan vuotuisen jäsenmaksun muodossa Human Frontier Science Programme -ohjelmaa (HFSP), jotta unionin muut jäsenvaltiot kuin G7-jäsenvaltiot voisivat hyötyä täysimääräisesti HFSP-ohjelmasta annettavasta rahoituksesta, |
| --- | --- |

b)

tuetaan vuotuisen jäsenmaksun muodossa Human Frontier Science Programme -ohjelmaa (HFSP), jotta unionin muut jäsenvaltiot kuin G7-jäsenvaltiot voisivat hyötyä täysimääräisesti HFSP-ohjelmasta annettavasta rahoituksesta,

| c) | muodostetaan useiden unionin jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kanssa harvinaisten tautien kansainvälinen konsortio. Tämän aloitteen tavoitteena on kehittää vuoteen 2020 mennessä diagnostiset testit kaikkein harvinaisimmille taudeille ja 200 uutta hoitoa harvinaisille taudeille, |
| --- | --- |

c)

muodostetaan useiden unionin jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kanssa harvinaisten tautien kansainvälinen konsortio. Tämän aloitteen tavoitteena on kehittää vuoteen 2020 mennessä diagnostiset testit kaikkein harvinaisimmille taudeille ja 200 uutta hoitoa harvinaisille taudeille,

| d) | tuetaan kansainvälisen tietopohjaisen biotalouden foorumin ja bioteknistä tutkimusta käsittelevän EU–Yhdysvallat-työryhmän toimia sekä asiaan liittyvien kansainvälisten järjestöjen ja aloitteiden (kuten maatalouden kasvihuonekaasuja ja eläinten terveyttä käsittelevät maailmanlaajuiset tutkimusyhteenliittymät) kanssa solmittavia yhteistyösuhteita, |
| --- | --- |

d)

tuetaan kansainvälisen tietopohjaisen biotalouden foorumin ja bioteknistä tutkimusta käsittelevän EU–Yhdysvallat-työryhmän toimia sekä asiaan liittyvien kansainvälisten järjestöjen ja aloitteiden (kuten maatalouden kasvihuonekaasuja ja eläinten terveyttä käsittelevät maailmanlaajuiset tutkimusyhteenliittymät) kanssa solmittavia yhteistyösuhteita,

| e) | osallistutaan monenvälisiin prosesseihin ja aloitteisiin, kuten hallitustenväliseen ilmastonmuutospaneelin (IPCC), biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevään hallitustenväliseen tiede- ja politiikkafoorumiin (IPBES) ja kaukokartoitusta käsittelevään ryhmään (GEO), |
| --- | --- |

e)

osallistutaan monenvälisiin prosesseihin ja aloitteisiin, kuten hallitustenväliseen ilmastonmuutospaneelin (IPCC), biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevään hallitustenväliseen tiede- ja politiikkafoorumiin (IPBES) ja kaukokartoitusta käsittelevään ryhmään (GEO),

| f) | käydään avaruutta koskevaa vuoropuhelua kahden tärkeimmän avaruusvaltion eli Yhdysvaltojen ja Venäjän kanssa. Tämä on erittäin tärkeää ja muodostaa perustan avaruuskumppanuutta koskevalle strategiselle yhteistyölle, |
| --- | --- |

f)

käydään avaruutta koskevaa vuoropuhelua kahden tärkeimmän avaruusvaltion eli Yhdysvaltojen ja Venäjän kanssa. Tämä on erittäin tärkeää ja muodostaa perustan avaruuskumppanuutta koskevalle strategiselle yhteistyölle,

| g) | toteutetaan Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen hallituksen välinen 18 päivänä marraskuuta 2010 allekirjoitettu täytäntöönpanojärjestely sisäistä turvallisuutta ja siviiliturvallisuutta koskevan tutkimuksen alan yhteistyötoimia varten, |
| --- | --- |

g)

toteutetaan Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen hallituksen välinen 18 päivänä marraskuuta 2010 allekirjoitettu täytäntöönpanojärjestely sisäistä turvallisuutta ja siviiliturvallisuutta koskevan tutkimuksen alan yhteistyötoimia varten,

| h) | tehdään hajautetun energiantuotannon alan yhteistyötä kehitysmaiden kanssa, erityisesti Saharan eteläpuolisen Afrikan maiden kanssa, köyhyyden lieventämiseksi, |
| --- | --- |

h)

tehdään hajautetun energiantuotannon alan yhteistyötä kehitysmaiden kanssa, erityisesti Saharan eteläpuolisen Afrikan maiden kanssa, köyhyyden lieventämiseksi,

| i) | jatketaan tutkimusyhteistyötä Brasilian kanssa uuden sukupolven biopolttoaineiden ja biomassan muun käytön osalta. |
| --- | --- |

i)

jatketaan tutkimusyhteistyötä Brasilian kanssa uuden sukupolven biopolttoaineiden ja biomassan muun käytön osalta.

Lisäksi tuetaan kohdennettuja horisontaalisia toimia, jotta varmistetaan kansainvälisen yhteistyön johdonmukainen ja vaikuttava kehittäminen koko Horisontti 2020 -puiteohjelmassa.

G.
     
  Kestävä kehitys ja ilmastonmuutos

Horisontti 2020 -puiteohjelmassa kannustetaan ja tuetaan toimia Euroopan johtajuuden hyödyntämiseksi kilpailussa sellaisten uusien prosessien ja teknologioiden kehittämiseksi, joilla edistetään kestävää kehitystä laajassa merkityksessä ja torjutaan ilmastonmuutosta. Tällainen Horisontti 2020 -puiteohjelman kaikkiin painopistealueisiin täysin integroitu horisontaalinen lähestymistapa auttaa EU:ta menestymään vähähiilisessä niukkojen resurssien maailmassa ja kehittämään resurssitehokasta, kestävää ja kilpailukykyistä taloutta.

H.
     
  Tutkimustulosten ja markkinasovellusten välimatkan lyhentäminen

Koko Horisontti 2020 -puiteohjelmassa lähentämistoimilla pyritään tutkimustulosten kehittämiseen markkinasovelluksiksi, minkä ansiosta ideoita voidaan tarvittaessa hyödyntää ja kaupallistaa. Toimien olisi perustuttava laajaan innovaatiokonseptiin ja niillä olisi kannustettava monialaista innovointia.

I.
     
  Monialaiset tukitoimet

Monialaisia kysymyksiä tuetaan monilla usealle sektorille ulottuvilla tukitoimilla. Tukea annetaan muun muassa seuraavia varten: tutkijan ammatin houkuttelevuuden lisääminen eurooppalaisen tutkijoiden peruskirjan yleiset periaatteet mukaan luettuina; tietopohjan vahvistaminen ja eurooppalaisen tutkimusalueen (myös viiden ERA-aloitteen) ja innovaatiounionin kehittäminen ja tukeminen; Horisontti 2020 -puiteohjelman eri aloilla parhaiten suoriutuneiden edunsaajien ja hankkeiden symbolinen palkitseminen; innovaatiounionia tukevien toimintapuitteiden parantaminen, mukaan luettuna immateriaalioikeuksien hallinnoinnista annetussa komission suosituksessa

   (1)

  esitetyt periaatteet sekä teollis- ja tekijänoikeuksien arvoa lisäävän eurooppalaisen välineen perustamismahdollisuuden tarkasteleminen; huippututkijoille ja innovoijille tarkoitettujen kansainvälisten verkostojen (kuten COSTin) hallinnointi ja koordinointi.

3.
     
  KUMPPANUUDET

Jotta kestävä kasvu olisi mahdollista Euroopassa, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden on toimittava mahdollisimman hyvin. Tämä on välttämätöntä, jotta eurooppalainen tutkimusalue voisi lujittua ja jotta innovaatiounionilla, digitaalistrategialla ja muilla Eurooppa 2020 -lippulaiva-aloitteilla voitaisiin saavuttaa tuloksia. Lisäksi vastuullinen tutkimus ja innovointi edellyttävät, että parhaisiin ratkaisuihin päästään sellaisten kumppanien välisellä yhteistoiminnalla, joilla on eri näkökohdat mutta samat edut.

Horisontti 2020 -puiteohjelmaan sisältyvät julkisen sektorin sisäisen sekä julkisen ja yksityisen sektorin välisen kumppanuuden soveltamisala ja niitä perustettaessa noudatettavat selkeät arviointiperusteet. Julkisen ja yksityisen sektorin väliset kumppanuudet voivat perustua julkisten ja yksityisten toimijoiden väliseen sopimussuhteeseen. Tietyissä harvoissa tapauksissa ne voivat olla institutionalisoituja kumppanuuksia (kuten yhteisiä teknologia-aloitteita ja muita yhteisyrityksiä).

Nykyisille julkisen sektorin sisäisille sekä julkisen ja yksityisen sektorin välisille kumppanuuksille voidaan antaa tukea Horisontti 2020 -puiteohjelmasta, jos niissä käsitellään Horisontti 2020 -tavoitteita
  , jos ne edistävät eurooppalaisen tutkimusalueen luomista
  ja jos Horisontti 2020 -asetuksessa säädetyt arviointiperusteet täyttyvät ja niiden osalta on tapahtunut huomattavaa edistystä seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman jälkeen.

Kuudennessa ja seitsemännessä puiteohjelmassa tuettuja perussopimuksen 185 artiklan mukaisia aloitteita, joille voidaan myöntää lisätukea edellä mainituin ehdoin, ovat mm. kliinisiä tutkimuksia koskeva Euroopan maiden ja kehitysmaiden yhteistyökumppanuus (EDCTP), tietotekniikka-avusteinen asuminen (AAL), Itämeren tutkimus- ja kehitysohjelma (BONUS), Eurostars-ohjelma ja eurooppalainen metrologian tutkimusohjelma. Lisätukea voidaan myöntää myös Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelma) mukaisesti perustetulle Euroopan energiatutkimuksen yhteenliittymälle (EERA).
  Yhteisiä ohjelma-aloitteita voidaan tukea Horisontti 2020 -puiteohjelmasta [puiteasetuksen] 20 artiklassa tarkoitetuilla välineillä, myös perussopimuksen 185 artiklan mukaisilla aloitteilla.

Seitsemännessä puiteohjelmassa perustettuja perussopimuksen 187 artiklan mukaisia yhteisyrityksiä, joille voidaan myöntää lisätukea edellä mainituin ehdoin, ovat mm. innovatiivisia lääkkeitä koskeva yhteinen teknologia-aloite (IMI), yhteinen Clean Sky -teknologia-aloite, eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke (SESAR), polttokennot ja vety -aloite (FCH), sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskeva yhteinen teknologia-aloite (ARTEMIS) ja nanoelektroniikan yhteinen teknologia-aloite (ENIAC). Kaksi viimeksi mainittua voidaan yhdistää yhdeksi aloitteeksi.

Muita seitsemännessä puiteohjelmassa tuettuja julkisen ja yksityisen sektorin välisiä kumppanuuksia, joille voidaan myöntää lisätukea edellä mainituin ehdoin, ovat mm. Tulevaisuuden tehtaat, Energiatehokas rakentaminen, Vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva eurooppalainen aloite ja Tulevaisuuden internet. Lisätukea voidaan myöntää myös SET-suunnitelman mukaisesti vahvistetuille eurooppalaisille teollisuusaloitteille (EII).

Horisontti 2020 -puiteohjelman nojalla voidaan käynnistää muita julkisen sektorin sisäisiä sekä julkisen ja yksityisen sektorin välisiä kumppanuuksia, kunhan määritellyt arviointiperusteet täytetään. ▌

I OSA

HUIPPUTASON TIEDE

1.   EUROOPAN TUTKIMUSNEUVOSTO

Euroopan tutkimusneuvosto (ERC) edistää tieteen eturintamassa olevaa maailmanluokan tutkimusta. Kulloisenkin ajankohdan yleisen tietämyksen rajoilla tehtävä ja nämä rajat ylittävä tutkimus on sekä ratkaisevan tärkeää taloudellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin kannalta että perusluonteeltaan riskialtista toimintaa, jossa liikutaan uusilla ja kaikkein haastavimmilla tutkimusalueilla ja jossa ei tunneta tieteenalojen välisiä rajoja.

Jotta voitaisiin edistää merkittäviä saavutuksia tietämyksen äärirajoilla, ERC tukee yksittäisten ryhmien tekemää tutkimustyötä kaikilla Horisontti 2020 -puiteohjelman soveltamisalaan kuuluvilla tieteen ja teknologian perustutkimuksen aloilla, mukaan lukien insinööri- ja yhteiskuntatieteet sekä humanistiset tieteet. Tarvittaessa voidaan ottaa huomioon erityisiä ▌kohderyhmiä (esimerkiksi
  aloittelevien
  tutkijoiden ryhmiä tai muodosteilla olevia ryhmiä) ERC:n tavoitteiden mukaisesti ja pyrkien tehokkaaseen täytäntöönpanoon. Erityistä huomiota kiinnitetään esiin nousemassa oleviin ja nopeasti kasvaviin aloihin tiedon rajamailla ja tieteenalojen välisillä rajapinnoilla.

Tukea annetaan kaikenikäisten riippumattomien
  mies- ja naistutkijoiden
  , mukaan lukien aloittelevat tutkijat, jotka ovat siirtymässä riippumattomiksi itsenäisiksi johtaviksi tutkijoiksi, Euroopassa tekemään tutkimukseen riippumatta heidän kotimaastaan.

ERC pyrkii erityisesti auttamaan parhaita aloittelevia tutkijoita, joilla on erinomaisia ideoita, saavuttamaan riippumattoman aseman antamalla riittävää tukea siinä kriittisessä vaiheessa, jossa tutkijat perustavat tai vakiinnuttavat oman tutkijaryhmänsä tai tutkimusohjelmansa. ERC antaa myös edelleen asianmukaista tukea vakiintuneille tutkijoille.

Puiteohjelmassa sovelletaan tutkijalähtöistä lähestymistapaa. Tämä tarkoittaa, että ERC tukee hankkeita, joita tutkijat toteuttavat ehdotuspyynnöissä määritetyissä rajoissa itse valitsemiensa tutkimusaiheiden parissa. Ehdotusten arvioinnissa käytetään arviointiperusteena yksinomaan vertaisarvioinnilla määriteltyä huippuosaamista ottaen huomioon uusien tutkimusryhmien,
  aloittelevien
  tutkijoiden sekä vakiintuneiden tutkimusryhmien huippuosaamisen sekä kiinnittäen erityistä huomiota täysin uraauurtaviin ehdotuksiin, joihin liittyy vastaavasti suuria tieteellisiä riskejä.

ERC toimii
  itsenäisenä
  tieteellisenä rahoituslaitoksena, jossa on riippumaton tieteellinen neuvosto ja sitä tukeva erityinen kevyt ja kustannustehokas täytäntöönpanorakenne.

ERC:n tieteellinen neuvosto vahvistaa tieteellisen kokonaisstrategian, ja sillä on täydet valtuudet tehdä päätökset siitä, minkä tyyppistä tutkimusta rahoitetaan.

Tieteellinen neuvosto laatii sellaisen työohjelman, jolla voidaan saavuttaa jäljempänä esitettävään ERC:n tieteelliseen strategiaan perustuvat tavoitteet. Se laatii tarvittavat kansainvälistä yhteistyötä koskevat aloitteet tieteellisen strategiansa mukaisesti, mukaan lukien ulkopuolisiin tahoihin kohdistuvat toimet, joilla parannetaan ERC:n näkyvyyttä muun maailman huippututkijoiden keskuudessa.

Tieteellinen neuvosto seuraa jatkuvasti ERC:n toimintaa
  ja sen arviointimenettelyjä
  ja tarkastelee, miten sen laajemmat tavoitteet voitaisiin parhaiten saavuttaa. Tarvittaessa se kehittää ERC:n tukitoimien valikoimaa uusiin esiin tuleviin tarpeisiin vastaamiseksi.

ERC pyrkii huippuosaamiseen omassa toiminnassaan. ERC:n tieteelliseen neuvostoon ja erityiseen täytäntöönpanorakenteeseen liittyvissä hallinto- ja henkilöstökuluissa noudatetaan ERC:n hallinnon kevyttä ja kustannustehokasta linjaa. Hallintokulut pidetään mahdollisimman vähäisinä, ja samalla varmistetaan huippulaadukkaan täytäntöönpanon edellyttämät resurssit tieteen eturintamassa olevan tutkimuksen rahoituksen maksimoimiseksi.

ERC antaa avustuksia noudattaen yksinkertaisia
  ja avoimia
  menettelyjä, joissa keskitytään huippuosaamiseen, kannustetaan aloitteellisuutta sekä yhdistetään keskenään joustavuus ja vastuuvelvollisuus. ERC etsii jatkuvasti uusia tapoja yksinkertaistaa ja parantaa menettelyjään varmistaakseen näiden periaatteiden noudattamisen.

Koska ERC:llä on tieteellisenä rahoituslaitoksena ainutlaatuinen rakenne ja asema, sen toimien täytäntöönpanoa ja hallinnointia tarkastellaan ja arvioidaan jatkuvasti. Tieteellinen neuvosto osallistuu tähän täysimääräisesti arvioimalla ERC:n saavutuksia sekä mukauttamalla ja parantamalla menettelyjä ja rakenteita saadun kokemuksen perusteella.

1.1.   Tieteellinen neuvosto

Suorittaakseen 7 artiklan mukaiset tehtävänsä tieteellinen neuvosto

| 1) | Tieteellinen strategia:






  — | laatii ERC:lle tieteellisen kokonaisstrategian, jossa otetaan huomioon tieteelliset mahdollisuudet sekä Euroopan tieteelliset tarpeet, |
| --- | --- | --- |

1)

Tieteellinen strategia:

—

laatii ERC:lle tieteellisen kokonaisstrategian, jossa otetaan huomioon tieteelliset mahdollisuudet sekä Euroopan tieteelliset tarpeet,

| — | varmistaa tieteellisen strategian mukaisesti jatkuvasti, että työohjelma laaditaan ja että siihen tehdään tarvittavat muutokset, myös ehdotuspyyntöihin, arviointiperusteisiin ja tarvittaessa
  erityisten
  kohderyhmien määrittelyyn (esim. aloittelevien tutkijoiden ryhmät tai muodosteilla olevat ryhmät), |
| --- | --- |

—

varmistaa tieteellisen strategian mukaisesti jatkuvasti, että työohjelma laaditaan ja että siihen tehdään tarvittavat muutokset, myös ehdotuspyyntöihin, arviointiperusteisiin ja tarvittaessa
  erityisten
  kohderyhmien määrittelyyn (esim. aloittelevien tutkijoiden ryhmät tai muodosteilla olevat ryhmät),

| 2) | Tieteellinen hallinnointi, seuranta ja laadunvalvonta:






  — | laatii tieteelliseltä kannalta tarvittaessa ehdotuspyyntöjen täytäntöönpanoa ja hallinnointia, arviointiperusteita, vertaisarviointiprosesseja (mukaan lukien asiantuntijoiden valinta), vertaisarvioinnin ja ehdotusten arvioinnin menetelmiä sekä tarvittavia täytäntöönpanosääntöjä ja -suuntaviivoja koskevia kantoja, joiden perusteella rahoitettavat ehdotukset valitaan tieteellisen neuvoston valvonnassa; lisäksi se voi esittää kantansa kaikkiin muihin asioihin, jotka vaikuttavat ERC:n toimien tuloksiin ja vaikutuksiin sekä tehdyn tutkimuksen laatuun, kuten ERC:n avustussopimuksen mallin keskeisiin määräyksiin, |
| --- | --- | --- |

2)

Tieteellinen hallinnointi, seuranta ja laadunvalvonta:

—

laatii tieteelliseltä kannalta tarvittaessa ehdotuspyyntöjen täytäntöönpanoa ja hallinnointia, arviointiperusteita, vertaisarviointiprosesseja (mukaan lukien asiantuntijoiden valinta), vertaisarvioinnin ja ehdotusten arvioinnin menetelmiä sekä tarvittavia täytäntöönpanosääntöjä ja -suuntaviivoja koskevia kantoja, joiden perusteella rahoitettavat ehdotukset valitaan tieteellisen neuvoston valvonnassa; lisäksi se voi esittää kantansa kaikkiin muihin asioihin, jotka vaikuttavat ERC:n toimien tuloksiin ja vaikutuksiin sekä tehdyn tutkimuksen laatuun, kuten ERC:n avustussopimuksen mallin keskeisiin määräyksiin,

| — | seuraa toiminnan laatua, arvioi täytäntöönpanoa ja saavutuksia sekä esittää suosituksia korjaavista toimenpiteistä tai tulevista toimista. |
| --- | --- |

—

seuraa toiminnan laatua, arvioi täytäntöönpanoa ja saavutuksia sekä esittää suosituksia korjaavista toimenpiteistä tai tulevista toimista.

| 3) | Tiedottaminen ja tulosten levittäminen:






  — | huolehtii
  ERC:n toimia ja saavutuksia
  koskevasta avoimesta viestinnästä
  tiedeyhteisön, keskeisten sidosryhmien
  ja suuren yleisön
  kanssa, |
| --- | --- | --- |

3)

Tiedottaminen ja tulosten levittäminen:

—

huolehtii
  ERC:n toimia ja saavutuksia
  koskevasta avoimesta viestinnästä
  tiedeyhteisön, keskeisten sidosryhmien
  ja suuren yleisön
  kanssa,

| — | raportoi säännöllisesti komissiolle omista toimistaan. |
| --- | --- |

—

raportoi säännöllisesti komissiolle omista toimistaan.

Tieteellisellä neuvostolla on täydet valtuudet päättää siitä, minkä tyyppistä tutkimusta rahoitetaan, ja se toimii tieteellisestä näkökulmasta toiminnan laadun takaajana.

Tieteellinen neuvosto kuulee tarvittaessa tiede-, insinööri- ja tutkijayhteisöä
  , alueellisia ja kansallisia tutkimuksen rahoittajia ja muita sidosryhmiä
  .

Tieteellisen neuvoston jäsenille annetaan korvaus niiden hoitamista tehtävistä myöntämällä niille palkkio ja tarvittaessa korvaus matka- ja oleskelukustannuksista.

ERC:n puheenjohtaja asuu Brysselissä toimikautensa ajan ja omistaa suurimman osan ajastaan (2) ERC:n tehtäville. Hänen palkkauksensa vastaa komission ylimmän johdon palkkausta.

Tieteellinen neuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta kolme varapuheenjohtajaa, jotka avustavat puheenjohtajaa tieteellisen neuvoston edustamisessa ja sen työn organisoinnissa. Heidän nimikkeenään voi olla myös Euroopan tutkimusneuvoston varapuheenjohtaja.

Kolmelle varapuheenjohtajalle annetaan tukea sen varmistamiseksi, että heillä on riittävästi paikallista hallinnollista apua käytössään omissa toimipaikoissaan.

1.2.   Erityinen täytäntöönpanorakenne

Erityinen täytäntöönpanorakenne vastaa kaikista hallinnolliseen täytäntöönpanoon ja ohjelman toteuttamiseen liittyvistä asioista työohjelman mukaisesti. Erityisesti se toteuttaa arviointimenettelyt, vertaisarvioinnin sekä valintaprosessin tieteellisen neuvoston vahvistaman strategian mukaisesti ja huolehtii apurahojen varainhoidollisesta ja tieteellisestä hallinnoinnista.

Erityinen täytäntöönpanorakenne tukee tieteellistä neuvostoa kaikissa tämän hoitamissa, edellä mainituissa tehtävissä, antaa mahdollisuuden tutustua hallussaan oleviin tarvittaviin asiakirjoihin ja tietoihin sekä pitää tieteellisen neuvoston ajan tasalla toiminnastaan.

Jotta erityisen täytäntöönpanorakenteen kanssa varmistettaisiin toimiva yhteys strategisten ja operatiivisten seikkojen osalta, tieteellisen neuvoston johto ja erityisen täytäntöönpanorakenteen johtaja pitävät koordinointikokouksia säännöllisesti.

ERC:n hallinnosta vastaa tähän tehtävään palkattu henkilöstö, johon voi tarvittaessa kuulua myös virkamiehiä unionin toimielimistä. Hallinto käsittää ainoastaan sellaisen hallinnollisen työn, joka on tosiasiallisesti tarpeen tehokkaan hallinnon edellyttämän vakauden ja jatkuvuuden varmistamiseksi.

1.3.   Komission tehtävät

Täyttääkseen 6, 7 ja 8 artiklan mukaiset tehtävänsä komissio

| — | varmistaa tieteellisen neuvoston jatkuvuuden ja uudistamisen ja antaa tukea pysyvälle valintalautakunnalle tieteellisen neuvoston uusien jäsenten löytämiseksi, |
| --- | --- |

—

varmistaa tieteellisen neuvoston jatkuvuuden ja uudistamisen ja antaa tukea pysyvälle valintalautakunnalle tieteellisen neuvoston uusien jäsenten löytämiseksi,

| — | varmistaa erityisen täytäntöönpanorakenteen jatkuvuuden sekä tehtävien ja vastuiden siirtämisen sille tieteellisen neuvoston näkemykset huomioon ottaen, |
| --- | --- |

—

varmistaa erityisen täytäntöönpanorakenteen jatkuvuuden sekä tehtävien ja vastuiden siirtämisen sille tieteellisen neuvoston näkemykset huomioon ottaen,

| — | nimittää erityisen täytäntöönpanorakenteen johtajan ja johtavan henkilöstön tieteellisen neuvoston näkemykset huomioon ottaen, |
| --- | --- |

—

nimittää erityisen täytäntöönpanorakenteen johtajan ja johtavan henkilöstön tieteellisen neuvoston näkemykset huomioon ottaen,

| — | varmistaa työohjelman, täytäntöönpanomenetelmiä koskevien kantojen ja tarvittavien täytäntöönpanosääntöjen oikea-aikaisen hyväksynnän siten kuin ehdotusten esittämistä koskevissa ERC:n säännöissä ja ERC:n avustussopimuksen mallissa edellytetään ja ottaen huomioon tieteellisen neuvoston näkemykset, |
| --- | --- |

—

varmistaa työohjelman, täytäntöönpanomenetelmiä koskevien kantojen ja tarvittavien täytäntöönpanosääntöjen oikea-aikaisen hyväksynnän siten kuin ehdotusten esittämistä koskevissa ERC:n säännöissä ja ERC:n avustussopimuksen mallissa edellytetään ja ottaen huomioon tieteellisen neuvoston näkemykset,

| — | ilmoittaa säännöllisesti ohjelmakomitealle
  ja kuulee sitä
  ERC:n toimien täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

—

ilmoittaa säännöllisesti ohjelmakomitealle
  ja kuulee sitä
  ERC:n toimien täytäntöönpanosta.

2.   TULEVAT JA
  KEHITTEILLÄ OLEVAT
  TEKNOLOGIAT

Tulevia ja kehitteillä olevia teknologioita (Future and Emerging Technologies) koskevilla toimilla (FET-toimilla) konkretisoidaan erilaisia toimintalogiikoita aina täysin avoimista aiheista, yhteisöistä ja rahoituksesta eriasteisesti jäsenneltyihin aiheisiin, yhteisöihin ja rahoitukseen seuraavien kolmen pilarin ympärille:
  avoimet FET-toimet, ennakoivat FET-toimet ja FET-lippulaivatoimet.

2.1.   Avoimet FET-toimet: uusien ideoiden edistäminen

On tuettava laajasti
  alkuvaiheessa olevia
  suuririskisiä visionäärisen tieteen ja teknologian tutkimusyhteistyöhankkeita, jotta voitaisiin tutkia menestyksekkäästi uutta perustaa tulevalle mullistavalle
  tieteelliselle tietämykselle ja
  teknologialle. Koska näille toimille ei nimenomaisesti määrätä aihetta eikä niitä ohjailla, annetaan mahdollisuus uusien ideoiden syntymiselle paikasta ja ajasta riippumatta mahdollisimman laajan aiheiden ja tieteenalojen kirjon piirissä
  ja kannustetaan aktiivisesti luovaa, tavanomaisuudesta poikkeavaa ajattelua
  . Tällaisten hauraiden ideoiden vaaliminen edellyttää tutkimukseen joustavaa, riskejä pelkäämätöntä ja pitkälti tieteidenvälistä lähestymistapaa, jossa ylitetään puhtaasti tekniset rajat. Tulevien johtavien tiede- ja teollisuusalojen toimijoiden kasvattamiseksi on myös tärkeää houkutella ja kannustaa osallistumaan uusia lupaavia tutkijoita ja innovoijia, kuten nuoria tutkijoita ja huipputeknologian pk-yrityksiä.

2.2.   Ennakoivat FET-toimet: kehittyvien aihealueiden ja yhteisöjen vaaliminen

Uusia aloja ja aihealueita on kypsyteltävä jäsentämällä rakenteita esiin nouseville yhteisöille ja tukemalla transformatiivisten tutkimusaiheiden suunnittelua ja kehittämistä. Tällaisen jäsentelevän mutta samanaikaisesti tutkivan lähestymistavan suurimpia hyötyjä ovat esiin nousevat uudet alat, joita ei vielä voida sisällyttää tuotantoteollisuuden tutkimuksen kehittämissuunnitelmiin, sekä tutkimusyhteisöjen rakentaminen ja jäsentäminen niiden ympärille. Tällöin voidaan siirtyä harvalukuisen tutkijajoukon yhteistyöstä monien hankkeiden yhdistelmiin, joissa kullakin hankkeella on oma tutkimusaiheensa ja joissa eri hankkeiden tuloksia vaihdetaan keskenään.
  Tämä tapahtuu läheisessä yhteistoiminnassa yhteiskunnallisten haasteiden ja teollisuuden johtoasemaan liittyvien aiheiden kanssa.

2.3.   FET-lippulaivatoimet: suurten tieteidenvälisten ja teknologisten haasteiden ratkaiseminen

Tätä haastetta koskevat tutkimusaloitteet ovat
  tiede- ja teknologiapainotteisia
  , laajamittaisia ja monialaisia, ja ne rakentuvat yhteisen visionäärisen tavoitteen ympärille. Niillä pyritään ratkaisemaan suuria tieteellisiä ja teknologisia haasteita, jotka edellyttävät yhteistyötä useiden erilaisten tiedealojen, yhteisöjen ja ohjelmien kesken. Tieteen
  ja teknologian
  kehittymisen pitäisi muodostaa vahva ja laaja perusta tuleville ▌innovaatioille ja taloudelliselle hyödyntämiselle sekä tuottaa
  yhteiskunnalle
  uudenlaisia hyötyjä
  , joilla voi olla suuriakin vaikutuksia
  . Näiden toimien monialaisuuden ja laajuuden takia ne voidaan toteuttaa vain
  pitkäaikaisella ja jatkuvalla yhteistoiminnalla
  .

FET-toimien
  kolmea
  osa-aluetta
  täydentävät ▌verkko- ja yhteisöpohjaiset toiminnot, joilla luodaan Eurooppaan hedelmällinen ja elinvoimainen perusta uusien teknologioiden kehittämiseen tähtäävälle tiedepohjaiselle tutkimukselle. Niillä tuetaan FET-toimien tulevaa kehittämistä, edistetään vuoropuhelua uusien teknologioiden vaikutuksesta ja nopeutetaan toimien vaikutusta.

2.4.   Erityiset täytäntöönpanonäkökohdat

FET-toimien neuvoa-antava komitea
  , johon kuuluu arvostettuja ja asiantuntevia tieteenharjoittajia ja insinöörejä,
  antaa tieteellisestä
  ja teknologisesta
  kokonaisstrategiasta sidosryhmien panoksen, joka käsittää muun muassa
  neuvoja
  työohjelman
  määrittelystä
  .

FET-toimet ovat jatkossakin
  tiede- ja teknologiapainotteisia
  , ja niiden tukena on kevyt ja tehokas täytäntöönpanorakenne. Hallintomenettelyt pidetään yksinkertaisina, jotta voidaan säilyttää painopiste tiedevetoisen teknologisen innovoinnin huippuosaamisessa, kannustaa aloitteellisuuteen sekä yhdistää
  toisaalta päätöksenteon ripeys ja
  joustavuus ja
  toisaalta
  vastuuvelvollisuus. FET-tutkimuskentän selvittämisessä (esim. vastuualueanalyysissä) ja sidosryhmäyhteisöjen mukaan ottamisessa (esimerkiksi kuulemismenettelyin) käytetään tähän parhaiten soveltuvia lähestymistapoja. Tavoitteena on jatkuva kehittyminen ja uusien keinojen löytäminen menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi edelleen, jotta varmistetaan näiden periaatteiden noudattaminen. FET-toimien tehokkuudesta ja vaikutuksista tehdään arviointeja, jotka täydentävät ohjelmatasolla tehtäviä vastaavia arviointeja.

Koska FET-toimien toimenkuvauksena on tulevaisuuden teknologioihin tähtäävän tiedepainotteisen tutkimuksen edistäminen, niillä pyritään saattamaan yhteen tieteen, teknologian ja innovoinnin toimijat
  , tarvittaessa myös käyttäjät ja mahdollisuuksien mukaan sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta
  . Näin ollen FET-toimilla olisi oltava aktiivinen ja katalyyttinen tehtävä uuden ajattelun, uusien käytäntöjen ja uuden yhteistyön edistämisessä.

Avoimissa FET-toimissa ryhmitetään toimet siten, että voidaan etsiä uusia lupaavia ideoita noudattaen täysin alhaalta ylöspäin etenevää lähestymistapaa. Kuhunkin tällaiseen ideaan liittyvät suuret riskit kompensoidaan tutkimalla suurta ideamäärää. Näille toimille on ominaista tehokkuus ajan ja resurssien suhteen, ehdottajien kannalta alhaiset vaihtoehtokustannukset ja eittämättömän avoin suhtautuminen epätavanomaisiin ja tieteidenvälisiin ideoihin. Kevyillä, nopeilla ja jatkuvasti avoimilla ehdotusten esittämistä koskevilla järjestelyillä pyritään löytämään suuririskisiä lupaavia uusia tutkimusideoita. Järjestelyihin sisällytetään myös kanavat uusille ja erittäin lupaaville innovaatiotoimijoille, kuten nuorille tutkijoille ja huipputeknologian pk-yrityksille.
  Avointen FET-toimien täydentämiseksi ”Teollisuuden johtoasema” ja ”Yhteiskunnalliset haasteet” -painopistealueiden mukaisilla toimilla voidaan edistää tietämyksen ja teknologian käänteentekevää uudenlaista hyödyntämistä.

Ennakoivilla FET-toimilla
  avataan säännöllisesti tarjouskilpailuja useista erittäin lupaavista suuririskisistä innovaatioaiheista, joihin osoitettavan rahoituksen taso mahdollistaa useiden hankkeiden valinnan. Näitä hankkeita tuetaan yhteisöjen kehittämiseen tähtäävillä toimilla, joilla edistetään muun muassa yhteistilaisuuksien sekä uusien opetussuunnitelmien ja tutkimuksen kehittämissuunnitelmien laatimisen kaltaisia toimintoja. Aihealueita valittaessa otetaan huomioon tulevaisuuden teknologioihin tähtäävän tiedepainotteisen tutkimuksen huippuosaaminen, mahdollisuudet synnyttää kriittistä massaa sekä tieteeseen ja teknologiaan kohdistuvat vaikutukset.

Useita laajoja, kohdennettuja aloitteita (FET-lippulaivatoimia)
  voitaisiin toteuttaa edellyttäen, että valmistelevien FET-hankkeiden tulokset ovat positiivisia
  .
  Niiden olisi perustuttava avoimiin
  kumppanuuksiin, joiden avulla unionista sekä kansallisilta ja yksityisiltä tahoilta saatava rahoitustuki voidaan koota
  vapaaehtoispohjalta
  yhteen. Hallinnointi on määrä toteuttaa tasapainoisesti siten, että ohjelmien omistajilla on asianmukaiset vaikutusmahdollisuudet, ja täytäntöönpanon on määrä olla suuressa määrin itsenäistä ja joustavaa, jolloin lippulaivatoimissa voidaan noudattaa tarkoin laajalti kannatettua tutkimuksen kehittämissuunnitelmaa.
  Lippulaivatoimina toteutettavien aiheiden valinta perustuu tieteelliseen ja teknologiseen huippuosaamiseen, ja tällöin
  otetaan huomioon yhteinen tavoite,
  mahdollinen
  vaikutus, sidosryhmien ja resurssien liittäminen yhtenäisen tutkimuksen kehittämissuunnitelman yhteyteen sekä
  asiaankuuluvissa tapauksissa
  sidosryhmiltä sekä kansallisista ja alueellisista tutkimusohjelmista saatava tuki.
  Nämä toimet toteutetaan käyttäen olemassa olevia rahoitusvälineitä.

3.   MARIE
  SKŁODOWSKA-
  CURIE -TOIMET

3.1.   Uusien taitojen edistäminen tutkijoiden korkeatasoisella peruskoulutuksella

Eurooppa tarvitsee vahvan ja luovan henkilöresurssiperustan, jossa henkilöt, joilla on oikeanlainen yhdistelmä innovointitaitoja sekä taitoja muuntaa tiedot ja ideat taloudellista ja sosiaalista hyötyä tuottaviksi tuotteiksi ja palveluiksi, voivat liikkua maasta toiseen ja siirtyä alalta toiselle.

Tämä saavutetaan erityisesti jäsentämällä ja lisäämällä huippuosaamista suuressa osassa korkealaatuista peruskoulutusta, jota annetaan uransa alkuvaiheessa oleville tutkijoille ja tohtorintutkintoa tekeville henkilöille jäsenvaltioissa ja assosioituneissa maissa
  antaen myös soveltuvin osin osallistumismahdollisuus kolmansista maista tuleville
  . Kun uransa alkuvaiheessa olevat tutkijat ovat hankkineet monipuoliset taidot, joiden avulla he pystyvät kohtaamaan nykyiset ja tulevat haasteet, seuraavan sukupolven tutkijoilla tulee olemaan paremmat uranäkymät sekä julkisella että yksityisellä sektorilla, mikä lisää nuorten mielenkiintoa tutkijan uraan.

Nämä toimet toteutetaan tukemalla kilpailun perusteella valittuja unionin laajuisia tutkijakoulutusohjelmia, jotka pannaan täytäntöön eurooppalaisten ja Euroopan ulkopuolisten yliopistojen, tutkimuslaitosten,
  tutkimusinfrastruktuurien,
  yritysten, myös pk-yritysten, ja muiden sosioekonomisten toimijoiden välisillä kumppanuuksilla. Tukea annetaan myös yksittäisille laitoksille, jotka pystyvät tarjoamaan samanlaisen rikastuttavan ympäristön. Nämä tavoitteet on pantava täytäntöön joustavalla tavalla, jotta voitaisiin vastata eri tarpeisiin. Yleensä menestyksekkäät kumppanuudet toteutuvat joko tutkijakoulutuksen verkostoina
  , jotka voivat tarjota innovatiivisia koulutustyyppejä, kuten yhdistettyjä tai useamman alan tohtoritutkintoja,
  tai teollisuuden tohtorikoulutusohjelmina, kun taas yksittäiset laitokset osallistuvat tavallisesti innovatiivisiin tohtorikoulutusohjelmiin.
  Teollisuuden tohtorikoulutusohjelmat ovat tärkeä tekijä innovoivan ilmapiirin stimuloimisessa tutkijoiden keskuudessa, ja niiden avulla teollisuuden ja korkeakoulujen välille muodostuu läheiset suhteet.
  Tässä yhteydessä on tarkoitus tukea sitä, että etevimmät uransa alkuvaiheessa olevat tutkijat mistä maasta tahansa voivat liittyä näihin huipputason ohjelmiin
  , joihin voi sisältyä muun muassa mentorointia tietämyksen ja kokemuksen siirtämiseksi
  .

Näissä koulutusohjelmissa käsitellään tutkimuksen ydinvalmiuksien kehittämistä ja laajentamista ja opetetaan tutkijoita ajattelemaan luovalla tavalla, tehdään heistä yrittäjähenkisiä ja annetaan heille innovaatiotaidot, joita tarvitaan tulevaisuuden työmarkkinoilla. Ohjelmiin sisältyy myös koulutusta sellaisissa siirrettävissä valmiuksissa kuin tiimityöskentely, riskien ottaminen, projektihallinto, standardointi, yrittäjyys, etiikka, teollis- ja tekijänoikeudet, viestintä sekä tutkijoiden suhde muuhun yhteiskuntaan, jotka ovat välttämättömiä innovaatioiden synnyttämisessä, kehittämisessä, kaupallistamisessa ja levittämisessä.

3.2.   Huippuosaamisen vaaliminen rajat ylittävällä ja sektorien välisellä liikkuvuudella

Euroopan on oltava houkutteleva kohde parhaille eurooppalaisille ja Euroopan ulkopuolisille tutkijoille. Tämä saavutetaan erityisesti tukemalla julkisen ja yksityisen sektorin kokeneille tutkijoille tarjottavia houkuttelevia uramahdollisuuksia ja kannustamalla heitä liikkumaan maiden, sektorien ja tieteenalojen välillä kehittääkseen luovaa ja innovatiivista potentiaaliaan.

Parhaille ja lupaavimmille kokeneille tutkijoille myönnetään rahoitusta heidän kansalaisuudestaan riippumatta, kunhan he haluavat kehittää taitojaan valtioiden välisessä tai kansainvälisessä tutkijavaihdossa. Heille voidaan antaa tukea heidän uransa kaikissa vaiheissa, ja tukea voivat saada myös kaikkein nuorimmat tutkijat välittömästi tohtorin tutkinnon suorittamisen tai sitä vastaavan kokemuksen jälkeen. Näille tutkijoille myönnetään rahoitusta sillä edellytyksellä, että he muuttavat maasta toiseen laajentaakseen tai syventääkseen osaamistaan valitsemassaan yliopistossa, tutkimuslaitoksessa,
  tutkimusinfrastruktuurissa,
  yrityksessä, mukaan lukien pk-yrityksessä, tai muun sosioekonomisen toimijan
  (esimerkiksi kansalaisjärjestöjen)
  puitteissa työskennellen henkilökohtaisia tarpeitaan ja kiinnostuksen kohteitaan vastaavissa tutkimus- ja innovointihankkeissa. Heitä kannustetaan siirtymään väliaikaisesti julkiselta sektorilta yksityiselle sektorille ja päinvastoin.
  Tämän pitäisi lisätä yksityisen sektorin innovatiivisuutta ja edistää sektoreiden välistä liikkuvuutta.
  Myös osa-aikaisuusmahdollisuutta tuetaan, jolloin työ voitaisiin tehdä osittain julkisella ja osittain yksityisellä sektorilla. Tämä lisäisi sektorien välistä tietämyksenvaihtoa ja kannustaisi perustamaan uusyrityksiä. Tällaisten räätälöityjen tutkimusmahdollisuuksien ansiosta lupaavista tutkijoista voi tulla täysin itsenäisiä, ja heidän on helpompi siirtyä urallaan julkisen ja yksityisen sektorin välillä.

Jotta voitaisiin hyödyntää kokonaisuudessaan tutkijoiden hankkima potentiaali, tuetaan lisäksi
  mahdollisuuksia saada koulutusta ja hankkia uutta tietämystä kolmannen maan korkeatasoisessa tutkimuslaitoksessa
  , aloittaa tutkijanura uudelleen tauon jälkeen
  ja integroida (uudelleen) tutkijoita pitempiaikaiseen tutkijan asemaan Euroopassa, myös heidän kotimaassaan, valtioiden välisen tai kansainvälisen tutkijavaihdon jälkeen
  .

3.3.   Innovoinnin edistäminen vuorovaikutteisella tietämyksen vaihdolla

Yhteiskunnallisista haasteista on tulossa yhä maailmanlaajuisempia, joten niiden ratkaiseminen edellyttää rajat ylittävää ja sektorien välistä yhteistyötä. Siksi tietämyksen ja ideoiden jakaminen tutkimuksesta markkinoiden suuntaan
  (ja päinvastoin)
  on erittäin tärkeää, ja se voidaan toteuttaa vain henkilöiden välisillä yhteyksillä. Tämän tueksi edistetään erittäin ammattitaitoisen tutkimus- ja innovointihenkilöstön joustavaa vaihtoa sektorien välillä sekä eri maiden ja tieteenalojen välillä.

Eurooppalaisella rahoituksella tuetaan ▌tutkimus- ja innovointihenkilöstön vaihtoa yliopistojen, tutkimuslaitosten,
  tutkimusinfrastruktuurien,
  yritysten, myös pk-yritysten, ja muiden sosioekonomisten toimijoiden kumppanuuksissa Euroopan sisällä sekä Euroopan ja kolmansien maiden välillä kansainvälisen yhteistyön lujittamiseksi. Tutkimus- ja innovointihenkilöstö, myös hallinto- ja tekninen henkilöstö, voi hakeutua tähän vaihtoon riippumatta siitä, onko kyseessä uransa alkuvaiheessa oleva (perustutkinnon suorittanut) vai pitkän uran tehnyt (johtotehtävissä oleva) henkilö.

3.4.   Rakenteellisen vaikutuksen lisääminen toimien yhteisrahoituksella

Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimien määrällistä ja rakenteellista vaikutusta tehostaa panostaminen alueellisiin, kansallisiin ja kansainvälisiin ohjelmiin, joilla lisätään Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimien huippuosaamisen tasoa ja levitetään niiden parhaita käytäntöjä, jotka liittyvät tutkijakoulutusta, urakehitystä ja henkilöstövaihtoa koskeviin Euroopan laajuisiin liikkuvuusmahdollisuuksiin. Tämä lisää myös osaamiskeskusten houkuttavuutta kaikkialla Euroopassa.

Tämä voidaan toteuttaa järjestämällä yhteisrahoitusta uusille tai nykyisille alueellisille, kansallisille, yksityisille ja kansainvälisille ohjelmille, joilla käynnistetään ja tarjotaan kansainvälistä, sektorien välistä ja tieteenalojen välistä tutkijakoulutusta sekä rajat ylittävää ja sektorien välistä tutkija- ja innovointihenkilöstön vaihtoa näiden uran kaikissa vaiheissa.

Tämän ansiosta voidaan käyttää hyväksi unionin toimien sekä alueellisen ja kansallisen tason toimien välistä synergiaa ja vähentää tutkijoiden tavoitteiden, arviointimenetelmien ja työolosuhteiden hajanaisuutta.
  Yhteisrahoitteisten toimien yhteydessä suositellaan voimakkaasti työsopimusten käyttöä.

3.5.   Erityistuki ja toimintapoliittiset toimet

On olennaisen tärkeää seurata edistymistä haasteiden ratkaisemiseksi tehokkaalla tavalla. Ohjelmalla tuetaan indikaattoreiden kehittämistä sekä tutkijoiden liikkuvuuteen, taitoihin, uriin
  ja sukupuolten tasa-arvoon
  liittyvän tiedon analysointia tarkoituksena löytää Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimissa olevat aukot
  ja esteet
  ja lisätä toimien vaikutusta. Nämä toimet pannaan täytäntöön pyrkien synergiavaikutukseen ja tiiviiseen koordinointiin niiden tutkijoita, heidän työnantajiaan ja rahoittajia koskevien toimintapoliittisten tukitoimien kanssa, joita toteutetaan erityistavoitteen ”
  Eurooppa muuttuvassa maailmassa – osallistavat, innovatiiviset ja pohtivat yhteiskunnat
  ” mukaisesti. Erityistoimia rahoitetaan sellaisten aloitteiden tukemiseksi, joilla lisätään tietoisuutta tutkimusuran tärkeydestä,
  paluu- ja uudelleenintegroitumisnäkökohdat mukaan lukien,
  ja Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimilla tuetusta työstä saatavien tutkimus- ja innovointitulosten levittämiseksi.

Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimien vaikutusten lisäämiseksi (nykyisten ja entisten) Marie
  Skłodowska-
  Curie -tutkijoiden välistä verkottumista tehostetaan entisten opiskelijoiden palveluja koskevilla strategioilla. Tämä voi tapahtua esim. tukemalla tutkijoiden kontakti- ja tiedonvaihtofoorumeja, tarjoamalla yhteistyö- ja uramahdollisuuksia sekä järjestämällä yhteistilaisuuksia ja tutkijoille mahdollisuuksia osallistua ulkopuolisiin tahoihin kohdistuvin toimiin Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimien ja Euroopan tutkimusalueen suurlähettiläinä.

3.6.   Erityiset täytäntöönpanonäkökohdat

Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimet ovat avoimia koulutus- ja urakehitystoimille kaikilla perustamissopimuksen mukaisilla tutkimus- ja innovointialoilla perustutkimuksesta alkaen aina tuotteiden markkinoille saattamiseen ja innovointipalveluihin saakka. Hakijat valitsevat vapaasti tutkimus- ja innovointialat sekä sektorit.

Maailmanlaajuisen tietämyspohjan hyödyntämiseksi kaikkien maiden, myös kolmansien maiden, tutkimus- ja innovointihenkilöstö, yliopistot, tutkimuslaitokset,
  tutkimusinfrastruktuurit,
  yritykset ja muut sosioekonomiset toimijat voivat osallistua Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimiin asetuksessa (EU) XX/2012 (osallistumissäännöt) määritellyin ehdoin.

Kaikissa edellä kuvailluissa toimissa kiinnitetään huomiota yritysten, erityisesti pk-yritysten, ja muiden sosioekonomisten toimijoiden kannustamiseen osallistumaan vahvasti Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimien menestyksellisen täytäntöönpanon ja vaikutuksen vuoksi. Kaikilla Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimilla edistetään korkeakoulujen, tutkimuslaitosten
  sekä julkisen
  ja yksityisen sektorin välistä pitkäaikaista yhteistyötä teollis- ja tekijänoikeuksien suojaaminen huomioon ottaen.

Marie Skłodowska-Curie -toimia kehitetään tiiviissä synergiassa muiden näitä toimintapoliittisia tavoitteita tukevien ohjelmien kanssa, mukaan lukien Yhteinen Erasmus -ohjelma ja EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöt.

Jos on erityisesti tarpeen, ohjelman puitteissa on edelleen mahdollista keskittyä tiettyihin toimiin, jotka koskevat erityisiä yhteiskunnallisia haasteita, tutkimus- ja innovointilaitosten lajeja tai maantieteellisiä paikkoja, jotta voidaan reagoida Euroopan vaatimusten kehittymiseen taitojen, tutkijakoulutuksen, urakehityksen ja tietämyksen jakamisen osalta.

Jotta kaikki lahjakkuudet voisivat osallistua toimiin, toteutetaan yleisiä toimenpiteitä avustusten saamiseen liittyvien vääristymien estämiseksi, esimerkiksi kannustamalla yhtäläisiä mahdollisuuksia
  mies- ja naispuolisille tutkijoille
  kaikissa Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimissa ja ottamalla sukupuolijakauma viitearvoksi. Lisäksi Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimilla tuetaan tutkijoiden vakaampaa urakehitystä ja varmistetaan, että tutkijat voivat yhdistää tasapainoisesti työn ja yksityiselämän perhetilanteensa huomioon ottaen, sekä helpotetaan tutkimusuralle palaamista tauon jälkeen. Kaikkien rahoitusta saavien osallistujien
  suositellaan hyväksyvän
  Eurooppalaisten tutkijoiden peruskirjan ja tutkijoiden työhönoton säännöstön avointa työhönottoa ja houkuttelevia työolosuhteita edistävät periaatteet ja
  soveltavan
  niitä.

Jotta voitaisiin vielä tehostaa tietämyksen levittämistä ja kansalaisten osallistumista, Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimien
  edunsaajilta voidaan edellyttää sopivien
  suurelle yleisölle kohdistettavien toimien
  suunnittelemista
  . Suunnitelmaa arvioidaan arviointiprosessin aikana ja hankkeen jatkotoimien yhteydessä.

4.   TUTKIMUSINFRASTRUKTUURIT

Toimien tarkoituksena on kehittää Euroopan
  huippututkimusinfrastruktuureja
  vuotta 2020 ja sen jälkeistä aikaa varten, elvyttää niiden innovaatiopotentiaalia ja
  inhimillisiä voimavaroja
  sekä lujittaa eurooppalaisia toimintatapoja. Toimet koordinoidaan koheesiopolitiikan rahastolähteiden kanssa, jotta tutkimusinfrastruktuurien kehittämisessä varmistetaan synergiavaikutus ja johdonmukainen lähentymistapa.
  Synergiavaikutusta Marie Skłodowska-Curie -toimien kanssa edistetään.

4.1.   Euroopan tutkimusinfrastruktuurien kehittäminen vuotta 2020 ja sen jälkeistä aikaa varten

4.1.1.   Uusien maailmanluokan tutkimusinfrastruktuurien kehittäminen▌

Tavoitteena on
  helpottaa ja tukea
  Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) yksilöimien tutkimusinfrastruktuurien ja muiden maailmanluokan tutkimusinfrastruktuurien
  luomista, täytäntöönpanoa, pitkäaikaista kestävyyttä ja tehokasta toimintaa
  , mikä auttaa Eurooppaa vastaamaan tiedettä, teollisuutta ja yhteiskuntaa koskeviin suuriin haasteisiin. Tarkoituksena on keskittyä erityisesti niihin infrastruktuureihin, joiden hallintoa ollaan
  suunnittelemassa tai
  perustamassa tai joiden hallinto on jo perustettu, esimerkiksi eurooppalaisen tutkimusinfrastruktuurikonsortion (ERIC) tai muun vastaavan eurooppalaisen tai kansainvälisen rakenteen perusteella.

Unionin rahoitusta myönnetään soveltuvin osin

| a) | tulevien infrastruktuurien valmisteluvaiheeseen (kuten yksityiskohtaiset rakennussuunnitelmat, oikeudelliset järjestelyt, monivuotinen suunnittelu
  ja teollisuuden varhaisvaiheen panostus
  ) |
| --- | --- |

a)

tulevien infrastruktuurien valmisteluvaiheeseen (kuten yksityiskohtaiset rakennussuunnitelmat, oikeudelliset järjestelyt, monivuotinen suunnittelu
  ja teollisuuden varhaisvaiheen panostus
  )

| b) | täytäntöönpanovaiheeseen (kuten yhdessä teollisuuden ja käyttäjien kanssa toteutettavat t&k-toimet ja tekninen suunnittelutyö ja Euroopan tutkimusalueen tasapainoisempaan kehittämiseen tähtäävien alueellisten kumppanuusrakenteiden (3) kehittäminen) ja/tai |
| --- | --- |

b)

täytäntöönpanovaiheeseen (kuten yhdessä teollisuuden ja käyttäjien kanssa toteutettavat t&k-toimet ja tekninen suunnittelutyö ja Euroopan tutkimusalueen tasapainoisempaan kehittämiseen tähtäävien alueellisten kumppanuusrakenteiden (3) kehittäminen) ja/tai

| c) | toimintavaiheeseen (kuten infrastruktuuriin pääsy, tietojen käsittely, ulkopuolisiin tahoihin kohdistuvat toimet, koulutus ja kansainväliset yhteistyötoimet). |
| --- | --- |

c)

toimintavaiheeseen (kuten infrastruktuuriin pääsy, tietojen käsittely, ulkopuolisiin tahoihin kohdistuvat toimet, koulutus ja kansainväliset yhteistyötoimet).

Tällä toiminnalla tuetaan myös uutta tutkimusinfrastruktuuria koskevia valmistelevia selvityksiä alhaalta ylöspäin etenevällä lähestymistavalla.

4.1.2.   
  Eurooppalaista
  etua palvelevien nykyisten kansallisten
  ja alueellisten
  tutkimusinfrastruktuurien integrointi ja avaaminen

Tavoitteena on
  tarvittaessa
  avata merkittävät kansalliset
  ja alueelliset
  tutkimusinfrastruktuurit kaikille eurooppalaisille korkeakoulujen ja teollisuuden tutkijoille ja varmistaa niiden optimaalinen käyttö ja yhteinen kehittäminen.

Unioni tukee verkkoja
  ja klustereita
  , joilla yhdistetään ja integroidaan Euroopan laajuisesti keskeisiä kansallisia tutkimusinfrastruktuureja. Rahoituksella tuetaan erityisesti valtioiden välistä ja virtuaalista tutkijoiden pääsyä infrastruktuureihin sekä infrastruktuureissa tarjottavien palvelujen yhdenmukaistamista ja parantamista. ▌

4.1.3.   Tieto- ja viestintäteknologiaperustaisten verkkoinfrastruktuurien kehittäminen, käyttöönotto ja toiminta (4)

Tavoitteena on saada vuoteen 2020 mennessä aikaan
  maailman johtavat verkostoitumis-, tietojenkäsittely- ja tieteellisen tiedon valmiudet yhtenäisessä ja avoimessa eurooppalaisessa tilassa
  verkossa toteutettavalle tutkimukselle, jotta tutkijoilla olisi käytössään luotettavat, ajasta ja paikasta riippumattomat huipputason verkostoitumis- ja tietojenkäsittelypalvelut sekä saumaton ja avoin pääsy eScience-ympäristöön ja maailmanlaajuisiin tietoresursseihin.

Tämän tavoitteen saavuttamiseksi tukea annetaan maailmanlaajuisille tutkimus- ja koulutusverkoille, joissa tarjotaan pitkälle kehittyneitä, standardoituja ja laajennuskelpoisia alojen välisiä palveluja tilauksesta, verkko- ja pilvi-infrastruktuurille, joiden laskenta- ja tietojenkäsittelykapasiteetti on käytännössä rajaton, kohti eksa-luokan laskentaa etenevälle suurteholaskentajärjestelmien ekosysteemille, ohjelmisto- ja palveluinfrastruktuurille esim. simulointia ja visualisointia varten, reaaliaikaisille yhteistyövälineille sekä yhteentoimivalle, avoimelle ja luotettavalle tieteellisten tietojen infrastruktuurille.

4.2.   Tutkimusinfrastruktuurien innovaatiopotentiaalin ja inhimillisten voimavarojen kasvattaminen

4.2.1.   Tutkimusinfrastruktuurien innovaatiopotentiaalin hyväksikäyttö

Tavoitteena on edistää innovointia sekä itse infrastruktuureissa että
  teollisuudessa, kuten infrastruktuurien
  toimittajien ja käyttäjien keskuudessa.

Tätä varten annetaan tukea

| a) | tuotannonalan kanssa luotaville t&k-kumppanuuksille, joiden tarkoituksena on kehittää unionin kapasiteettia ja teollista tarjontaa tieteellisen laitteiston tai tieto- ja viestintäteknologian kaltaisilla huipputeknologian aloilla, |
| --- | --- |

a)

tuotannonalan kanssa luotaville t&k-kumppanuuksille, joiden tarkoituksena on kehittää unionin kapasiteettia ja teollista tarjontaa tieteellisen laitteiston tai tieto- ja viestintäteknologian kaltaisilla huipputeknologian aloilla,

| b) | tutkimusinfrastruktuurin toimijoiden esikaupallisiin hankintoihin tarkoituksena edistää innovointia ja toimia
  huipputeknologioiden
  varhaisina käyttöönottajina
  tai kehittäjinä
  , |
| --- | --- |

b)

tutkimusinfrastruktuurin toimijoiden esikaupallisiin hankintoihin tarkoituksena edistää innovointia ja toimia
  huipputeknologioiden
  varhaisina käyttöönottajina
  tai kehittäjinä
  ,

| c) | kannustamaan tuotannonalaa käyttämään tutkimusinfrastruktuureja esimerkiksi kokeellisina testauslaitoksina tai osaamiskeskuksina, ja |
| --- | --- |

c)

kannustamaan tuotannonalaa käyttämään tutkimusinfrastruktuureja esimerkiksi kokeellisina testauslaitoksina tai osaamiskeskuksina, ja

| d) | edistämään tutkimusinfrastruktuurien yhdistämistä paikallisiin, alueellisiin ja maailmanlaajuisiin innovaatioekosysteemeihin. |
| --- | --- |

d)

edistämään tutkimusinfrastruktuurien yhdistämistä paikallisiin, alueellisiin ja maailmanlaajuisiin innovaatioekosysteemeihin.

Unionin toimilla edistetään myös tutkimusinfrastruktuurien, erityisesti verkkoinfrastruktuurien, käyttöä julkisissa palveluissa, sosiaalisessa innovoinnissa, kulttuurissa ja
  koulutuksessa
  .

4.2.2.   Tutkimusinfrastruktuurien inhimillisen pääoman lujittaminen

Tutkimusinfrastruktuurien monimutkaisuus ja niiden koko potentiaalin hyödyntäminen edellyttävät, että niiden hallinnoijilla, teknisillä suunnittelijoilla, teknisellä henkilöstöllä ja käyttäjillä on asianmukaiset taidot.

Unionin rahoituksella tuetaan yleiseurooppalaista etua palvelevia tutkimusinfrastruktuureja hallinnoivan ja operoivan henkilöstön koulutusta, henkilöstön ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa laitosten välillä sekä riittävien henkilöresurssien hankkimista keskeisillä aloilla, mikä kattaa myös uudet erityiset opetussuunnitelmat.
  Synergiavaikutusta Marie Skłodowska-Curie -toimien kanssa edistetään.

4.3.   Euroopan tutkimusinfrastruktuuripolitiikan ja kansainvälisen yhteistyön tehostaminen

4.3.1.   Euroopan tutkimusinfrastruktuuripolitiikan tehostaminen

Tavoitteena on hyödyntää jäsenvaltioiden ja unionin aloitteiden välistä synergiaa solmimalla kumppanuuksia asiaankuuluvien poliittisten päättäjien, rahoituslaitosten
  ja neuvoa-antavien ryhmien
  (kuten ESFRI:n, verkkoinfrastruktuureja pohtivan työryhmän e-IRG, EIROforum-järjestöjen ja kansallisten viranomaisten) välillä tarkoituksena kehittää sellaisten tutkimusinfrastruktuurien ja -toimien välistä täydentävyyttä ja yhteistyötä, jotka panevat täytäntöön muita unionin politiikan aloja (esim. alue-, koheesio-, teollisuus-, terveys-,
  ympäristö-,
  työllisyys- ja kehitysyhteistyöpolitiikkaa), sekä varmistaa unionin eri rahoituslähteiden välinen koordinointi. Unionin toimilla tuetaan myös unionin tasolla tapahtuvaa tutkimusinfrastruktuurien valvontaa, seurantaa ja arviointia sekä asiaan liittyviä toimintapoliittisia tutkimuksia ja viestintätehtäviä.

Horisontti 2020 -puiteohjelmalla autetaan jäsenvaltioita optimoimaan näiden tutkimusvoimavarat tukemalla ajantasaista EU:n laajuista tietokantaa sellaisista eurooppalaisista tutkimusinfrastruktuureista, joihin pääsy on avointa.

4.3.2.   Kansainvälisen strategisen yhteistyön helpottaminen

Tavoitteena on helpottaa maailmanlaajuisten tutkimusinfrastruktuurien eli globaalin tason rahoitusta ja sopimuksia edellyttävien tutkimusinfrastruktuurien kehittämistä. Tarkoituksena on helpottaa eurooppalaisten ja Euroopan ulkopuolisten tutkimusinfrastruktuurien välistä yhteistyötä varmistaen niiden maailmanlaajuinen yhteentoimivuus ja ulottuvuus sekä pyrkiä kansainvälisiin sopimuksiin infrastruktuurien vastavuoroisesta käytöstä, avoimuudesta tai yhteisrahoituksesta. Tältä osin kiinnitetään asianmukaista huomiota maailman tutkimuslaitosten ylemmistä virkamiehistä muodostuvan Carnegie-ryhmän suosituksiin. Huomiota kiinnitetään myös sen varmistamiseen, että unioni osallistuu asianmukaisella tavalla koordinointiin YK:n ja OECD:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa.

4.4.   Erityiset täytäntöönpanonäkökohdat

Täytäntöönpanon aikana kuullaan riippumattomia asiantuntijaryhmiä sekä ESFRIn ja e-IRG:n kaltaisia sidosryhmiä ja neuvoa-antavia elimiä.

Täytäntöönpanossa noudatetaan kolmivaiheista lähestymistapaa: alhaalta ylöspäin etenevä lähestymistapa, jos hankkeiden tarkka sisältö ja kumppanuus eivät ole tiedossa; kohdennettu lähestymistapa, jos asianomaiset tutkimusinfrastruktuurit ja/tai yhteisöt on määritelty tarkasti; nimetyt edunsaajat esimerkiksi silloin, kun infrastruktuurin ylläpitäjille (tai niiden konsortiolle) myönnetään tukea toimintakustannuksiin.

Jaksoissa 4.2 ja 4.3 esitettyjen toimintalinjojen tavoitteisiin pyritään kohdennetuilla toimilla ja lisäksi asianmukaisissa tapauksissa jakson 4.1 mukaisesti kehitetyillä toimilla.

II OSA

TEOLLISUUDEN JOHTOASEMA

1.   JOHTOASEMA MAHDOLLISTAVISSA JA TEOLLISUUSTEKNOLOGIOISSA

Yleistä

Euroopan teollisuus kyky omaksua
  , integroida
  ja ottaa käyttöön mahdollistavia teknologioita on yksi keskeinen tekijä Euroopan tuottavuuden ja innovointikapasiteetin vahvistamisessa sekä sen varmistamisessa, että Euroopalla on kehittynyt, kestävä ja kilpailukykyinen talous, maailman johtoasema korkean teknologian sovellusten alalla ja valmiudet kehittää tehokkaita
  ja kestäviä
  ratkaisuja yhteiskunnallisiin haasteisiin
  ottaen huomion muun muassa käyttäjien tarpeet
  . Rahoitukseen kuuluu olennaisena osana se, että innovointitoimet yhdistetään t&k-toimiin.

| Yhdennetty lähestymistapa keskeisiin mahdollistaviin teknologioihin
  Keskeinen osa erityistavoitetta ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa” ovat keskeiset mahdollistavat teknologiat (Key Enabling Technologies, KETs), joihin lukeutuvat mikro- ja nanoelektroniikka, fotoniikka, nanoteknologia, bioteknologia, kehittyneet materiaalit ja kehittyneet valmistusjärjestelmät▌. Useissa innovatiivisissa tuotteissa on käytetty hyödyksi useita näitä teknologioita yhtä aikaa yksittäisinä tai integroituina osina. Vaikka innovointi on osa kaikkea teknologiaa,
  useista keskeisistä mahdollistavista teknologioista ja muista mahdollistavista teollisuusteknologioista ja niiden
  yhdistämisestä saatava hyöty saattaa johtaa myös suuriin harppauksiin teknologian kehittämisessä. Monialaisia keskeisiä mahdollistavia teknologioita hyödyntämällä parannetaan tuotteiden kilpailukykyä ja vaikutusta
  sekä edistetään kasvua ja työllisyyttä ja tarjotaan uusia mahdollisuuksia ratkaista yhteiskunnallisia haasteita
  . Näiden teknologioiden runsasta yhteisvaikutusta on sen vuoksi syytä käyttää hyväksi. Kohdennettua tukea annetaan laajamittaisemmille pilotti- ja demonstrointihankkeille
  , joita toteutetaan erilaisissa ympäristöissä ja olosuhteissa
  .
  Niihin kuuluvat
  keskeiset mahdollistavat teknologiat ja
  monialaiset
  KET-toimet
  , joissa yhdistetään ja integroidaan erilaisia yksittäisiä teknologioita. Tämän tuloksena saavutetaan teollisessa ympäristössä tapahtuva teknologinen validointi täydelliselle ja pätevälle järjestelmälle, joka on valmis
  tai lähes valmis
  markkinoitavaksi. Yksityisen sektorin vahva osallistuminen näihin toimiin
  ja sen demonstrointi, miten hankkeiden tuloksilla myötävaikutetaan EU:n markkina-arvoon,
  ovat ennakkoedellytyksiä. Täytäntöönpano
  voitaisiin
  tämän vuoksi
  suorittaa
  julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden kautta. Tältä osin ja
  Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanorakenteen
  kautta monialaisia keskeisiä mahdollistavia teknologioita koskeville toimille kehitetään yhteinen työohjelma. Markkinoiden tarpeet ja yhteiskunnallisten haasteiden asettamat vaatimukset huomioon ottaen sillä pyritään saavuttamaan keskeisten
  ja monialaisten
  mahdollistavien teknologioiden yleiset rakenneosat eri sovellusaloille, mukaan lukien yhteiskunnalliset haasteet.
  Lisäksi synergiaa pyritään tarvittaessa saamaan aikaan KET-toimien ja koheesiopolitiikan puitteissa toteuttavien toimien välillä älykkään erikoistumisen alan kansallisten ja alueellisten tutkimus- ja innovaatiostrategioiden yhteydessä sekä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) ja Euroopan investointipankin (EIP) kanssa sekä tarvittaessa yhteisten ohjelma-aloitteiden puitteissa toteutettavien jäsenvaltiolähtöisten toimien kanssa. |
| --- |

Yhdennetty lähestymistapa keskeisiin mahdollistaviin teknologioihin

Keskeinen osa erityistavoitetta ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa” ovat keskeiset mahdollistavat teknologiat (Key Enabling Technologies, KETs), joihin lukeutuvat mikro- ja nanoelektroniikka, fotoniikka, nanoteknologia, bioteknologia, kehittyneet materiaalit ja kehittyneet valmistusjärjestelmät▌. Useissa innovatiivisissa tuotteissa on käytetty hyödyksi useita näitä teknologioita yhtä aikaa yksittäisinä tai integroituina osina. Vaikka innovointi on osa kaikkea teknologiaa,
  useista keskeisistä mahdollistavista teknologioista ja muista mahdollistavista teollisuusteknologioista ja niiden
  yhdistämisestä saatava hyöty saattaa johtaa myös suuriin harppauksiin teknologian kehittämisessä. Monialaisia keskeisiä mahdollistavia teknologioita hyödyntämällä parannetaan tuotteiden kilpailukykyä ja vaikutusta
  sekä edistetään kasvua ja työllisyyttä ja tarjotaan uusia mahdollisuuksia ratkaista yhteiskunnallisia haasteita
  . Näiden teknologioiden runsasta yhteisvaikutusta on sen vuoksi syytä käyttää hyväksi. Kohdennettua tukea annetaan laajamittaisemmille pilotti- ja demonstrointihankkeille
  , joita toteutetaan erilaisissa ympäristöissä ja olosuhteissa
  .

Niihin kuuluvat
  keskeiset mahdollistavat teknologiat ja
  monialaiset
  KET-toimet
  , joissa yhdistetään ja integroidaan erilaisia yksittäisiä teknologioita. Tämän tuloksena saavutetaan teollisessa ympäristössä tapahtuva teknologinen validointi täydelliselle ja pätevälle järjestelmälle, joka on valmis
  tai lähes valmis
  markkinoitavaksi. Yksityisen sektorin vahva osallistuminen näihin toimiin
  ja sen demonstrointi, miten hankkeiden tuloksilla myötävaikutetaan EU:n markkina-arvoon,
  ovat ennakkoedellytyksiä. Täytäntöönpano
  voitaisiin
  tämän vuoksi
  suorittaa
  julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden kautta. Tältä osin ja
  Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanorakenteen
  kautta monialaisia keskeisiä mahdollistavia teknologioita koskeville toimille kehitetään yhteinen työohjelma. Markkinoiden tarpeet ja yhteiskunnallisten haasteiden asettamat vaatimukset huomioon ottaen sillä pyritään saavuttamaan keskeisten
  ja monialaisten
  mahdollistavien teknologioiden yleiset rakenneosat eri sovellusaloille, mukaan lukien yhteiskunnalliset haasteet.
  Lisäksi synergiaa pyritään tarvittaessa saamaan aikaan KET-toimien ja koheesiopolitiikan puitteissa toteuttavien toimien välillä älykkään erikoistumisen alan kansallisten ja alueellisten tutkimus- ja innovaatiostrategioiden yhteydessä sekä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) ja Euroopan investointipankin (EIP) kanssa sekä tarvittaessa yhteisten ohjelma-aloitteiden puitteissa toteutettavien jäsenvaltiolähtöisten toimien kanssa.

Erityiset täytäntöönpanonäkökohdat

Innovointitoimiin lukeutuu yksittäisten teknologioiden yhdentäminen, valmiuksien demonstrointi innovatiivisten tuotteiden
  , järjestelmien, prosessien
  ja palvelujen tuottamiseksi ja tarjoamiseksi, käyttäjiä ja asiakkaita koskevat pilottihankkeet toteutettavuuden ja lisäarvon todistamiseksi sekä laajamittaiset demonstroinnit, jotta tutkimustulosten saattaminen markkinoille helpottuu.
  Pienen ja keskisuuren mittakaavan hankkeisiin kiinnitetään asianmukaista huomiota. Lisäksi tämän osan mukaisella täytäntöönpanolla rohkaistaan pienten ja keskisuurten tutkimusryhmien osallistumista, millä edistetään myös pk-yritysten entistä aktiivisempaa osallistumista.

Useat erilaiset yksittäiset teknologiat integroidaan, minkä tuloksena saavutetaan teollisessa ympäristössä tapahtuva teknologinen validointi täydelliselle ja pätevälle järjestelmälle, joka on valmis markkinoitavaksi. Yksityisen sektorin vahva osallistuminen näihin toimiin
  , mukaan lukien
  julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kautta, on ennakkoedellytys.

Kysyntäpuolen toimet täydentävät tutkimus- ja innovaatioaloitteiden teknologialle antamaa työntövoimaa. Näihin kuuluvat innovoinnin julkisen hankinnan paras mahdollinen käyttö,
  standardointia ja sääntelyä tukevien
  asianmukaisten teknisten standardien
  ja teknisten toimien
  kehittäminen, yksityinen kysyntä sekä käyttäjien kannustaminen perustamaan innovaatioystävällisempiä markkinoita.

Erityisesti nano- ja bioteknologiassa sidosryhmien ja suuren yleisön osallistumisella pyritään lisäämään tietoisuutta hyödyistä ja riskeistä. Turvallisuusarviointia ja näiden teknologioiden käyttöönottoon liittyvien riskien hallinnointia tarkastellaan järjestelmällisesti.
  Tarvittaessa yhteiskuntatieteillä ja humanistisilla tieteillä otetaan osaltaan huomioon käyttäjien tarpeet, mieltymykset ja hyväksyntä samoin kuin varmistetaan osaltaan yhteiskunnan osallisuus ja kuluttajien tietoiset valinnat.

Tässä puiteohjelman osassa toteutettavilla
  toimilla täydennetään keskeisiä mahdollistavia teknologioita koskevalle tutkimukselle ja innovoinnille annettavaa tukea, jota kansalliset tai alueelliset viranomaiset voivat antaa koheesiorahastoista älykkään erikoistumisen strategioiden puitteissa.

Tästä ohjelmasta tuetaan osana toimien rahoitusta myös teknologiansiirtotoimia (sekä kansallisella että alueellisella tasolla), mukaan lukien kansainvälisten ja alueellisten innovointiklustereiden kehittäminen, jotta luodaan entistä tehokkaampia yhteyksiä yliopistojen ja teollisuuden välille.

Strategista kansainvälistä yhteistyötä koskevia aloitteita käynnistetään johtavien kumppanimaiden kanssa aloilla, joilla on keskinäistä etua ja hyötyä. Seuraavassa esitetään joitakin esimerkkejä aloista, jotka ovat kiinnostavia mahdollistavien ja teollisuusteknologioiden kannalta:

| — | maailman johtavan tieteellisen ja teknologisen asiantuntemuksen saatavuus, |
| --- | --- |

—

maailman johtavan tieteellisen ja teknologisen asiantuntemuksen saatavuus,

| — | maailmanlaajuisten standardien kehittäminen, |
| --- | --- |

—

maailmanlaajuisten standardien kehittäminen,

| — | pullonkaulojen poistaminen teollisesta hyödyntämisestä
  , t&k-yhteistyöstä
  ja kaupan edellytyksistä, |
| --- | --- |

—

pullonkaulojen poistaminen teollisesta hyödyntämisestä
  , t&k-yhteistyöstä
  ja kaupan edellytyksistä,

| — | nano- ja bioteknologiapohjaisten tuotteiden turvallisuus
  ja niiden käytön vaikutukset pitkällä aikavälillä
  , |
| --- | --- |

—

nano- ja bioteknologiapohjaisten tuotteiden turvallisuus
  ja niiden käytön vaikutukset pitkällä aikavälillä
  ,

| — | sellaisten materiaalien ja menetelmien kehittäminen, joilla vähennetään energian ja resurssien kulutusta, |
| --- | --- |

—

sellaisten materiaalien ja menetelmien kehittäminen, joilla vähennetään energian ja resurssien kulutusta,

| — | yhteistyössä toteutettavat teollisuusvetoiset aloitteet valmistajayhteisöissä, ja |
| --- | --- |

—

yhteistyössä toteutettavat teollisuusvetoiset aloitteet valmistajayhteisöissä, ja

| — | järjestelmien yhteentoimivuus |
| --- | --- |

—

järjestelmien yhteentoimivuus

1.1.   Tieto- ja viestintäteknologia

Useat toimintalinjat koskevat tieto- ja viestintäteknologian teolliseen ja teknologiseen johtoasemaan liittyviä haasteita
  koko arvoketjussa
  , ja ne kattavat tieto- ja viestintäteknologian yleiset tutkimus- ja innovaatiolinjaukset, mukaan lukien erityisesti seuraavat:

1.1.1.   Komponenttien ja järjestelmien uusi sukupolvi: kehittyneiden, sulautettujen
  sekä energia- ja resurssitehokkaiden
  komponenttien ja järjestelmien tekninen suunnittelu

Tavoitteena on säilyttää Euroopan johtoasema ja lisätä sitä edelleen teknologioissa, jotka liittyvät
  kehittyneisiin,
  sulautettuihin
  sekä energia- ja resurssitehokkaisiin ja vankkoihin
  komponentteihin ja järjestelmiin. Niihin kuuluvat myös mikro-nano-bio-järjestelmät, orgaaninen elektroniikka, laajan pinta-alan integrointi, esineiden internetiin (5) liittyvät teknologiat, mukaan lukien kehittyneiden palvelujen tarjoamista tukevat alustat,
  sensorit,
  älykkäät integroidut järjestelmät,
  sulautetut ja hajautetut järjestelmät,
  järjestelmien järjestelmät ja monimutkainen järjestelmäsuunnittelu.

1.1.2.   Seuraavan sukupolven tietotekniikka: kehittyneet
  ja turvalliset
  tietojenkäsittelyjärjestelmät ja -teknologiat
  , myös pilvipalvelut

Tavoitteena on edistää eurooppalaisia resursseja prosessori- ja järjestelmäarkkitehtuurissa, yhteenliitettävyys- ja tiedon lokalisointiteknologioissa, pilvipalveluissa, rinnakkaisessa tietojenkäsittelyssä
  , mallintamisessa
  ja simulointiohjelmistoissa kaikille
  markkinasegmenteille, mukaan lukien suunnittelusovellukset (muun muassa epävarmuustekijöiden määrittäminen, riskianalyysi ja suunnittelua koskevat päätökset)
  .

1.1.3.   Tulevaisuuden internet:
  ohjelmistot, laitteistot,
  infrastruktuurit, teknologiat ja palvelut

Tavoitteena on parantaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä kehitettäessä, hallinnoitaessa ja muokatessa seuraavan sukupolven internetiä, joka asteittain korvaa ja ohittaa nykyisen internetin, kiinteät ja matkaviestinverkot ja palveluinfrastruktuurit ja mahdollistaa triljoonien laitteiden yhteenliittämisen (esineiden internet) lukuisissa operaattoreissa ja lukuisilla aloilla. Tämä tulee muuttamaan tapaa, jolla kommunikoimme, haemme tietoja ja käytämme tietoja. Tähän kuuluvat verkkoja, ohjelmistoja, prosesseja ja palveluja, tietoverkkoturvallisuutta, yksityisyyttä,
  luotettavuutta,
  luottamusta, langatonta (6) viestintää, kaikkia optisia verkkoja, immersiivistä interaktiivista multimediaa ja verkkoon liitettyjä tulevaisuuden yrityksiä koskeva tutkimus ja innovointi.

1.1.4.   Sisältöteknologiat ja tiedonhallinta: digitaalisia sisältöjä
  , kulttuuriteollisuutta ja luovia aloja
  palveleva tieto- ja viestintäteknologia

Tavoitteena on
  vahvistaa Euroopan asemaa yksilöiden ja yritysten luovuuteen perustuvien tuotteiden ja palveluiden tuottajana. Tämä toteutetaan tarjoamalla
  ammattilaisille ja kansalaisille uusia välineitä kaikenlaisen digitaalisen sisällön luomiseen,
  saatavuuteen,
  käyttöön, säilyttämiseen
  ja uudelleenkäyttöön
  millä kielellä tahansa ja valtavien tietomäärien
  (”big data”)
  , myös yhdistettyjen tietojen, mallintamiseen, analysoimiseen ja visualisoimiseen. Näihin kuuluvat
  taiteita,
  kieliä, opetusta, interaktiivisuutta, digitaalista säilytystä,
  verkkosuunnittelua,
  sisältöön pääsyä, analytiikkaa
  ja mediaa
  koskevat uudet teknologiat sekä kehittyneeseen tiedonlouhintaan, koneoppimiseen, tilastoanalyyseihin ja visuaalista tietojenkäsittelyä koskeviin teknologioihin perustuvia älykkäitä
  ja mukautuvia
  tiedonhallintajärjestelmiä.

1.1.5.   Kehittyneet rajapinnat ja robotit: robotiikka ja älytilat

Tavoitteena on vahvistaa Euroopan tieteellistä ja teollista johtoasemaa teollis- ja palvelurobotiikassa, kognitiivisissa
  ja viestintäjärjestelmissä
  , kehittyneissä rajapinnoissa ja älytiloissa sekä tuntevien koneiden alalla. Tavoite pohjautuu siihen, että tietojenkäsittely ja verkottuminen ovat lisääntyneet ja valmiudet
  suunnitella ja
  rakentaa oppivia,
  itsejärjestäytyviä,
  mukautuvia ja reagoivia
  sekä käyttäjän ja järjestelmän vuorovaikutusta optimoivia
  järjestelmiä ovat edistyneet.
  Tapauksen mukaan kehitetyt järjestelmät ja edistyminen uusimmassa kehityksessä olisi validoitava tosielämän ympäristöissä.

1.1.6.   Mikro- ja nanoelektroniikka ja fotoniikka:
  mikro- ja nanoelektroniikkaan ja fotoniikkaan liittyvät keskeiset mahdollistavat teknologiat, mukaan lukien kvanttiteknologiat

Tavoitteena on käyttää hyödyksi Euroopan huippuosaamista
  näiden keskeisten mahdollistavien teknologioiden aloilla
  ja tukea
  ja edelleen edistää
  asianomaisen tuotannonalan kilpailukykyä ja markkinajohtajuutta. Toimiin kuuluvat myös suunnittelua koskeva tutkimus ja innovointi, kehittyneet prosessit, valmistusta koskevat pilottituotantolinjat, asiaan liittyvät tuotantoteknologiat ja demonstrointitoimet teknologian kehittämisen ja innovatiivisten liiketoimintamallien validoimiseksi
  sekä kvanttifysiikan edistysaskeleita hyödyntävät seuraavan sukupolven taustateknologiat
  .

Näiden kuuden keskeisen toimintalinjan odotetaan kattavan kaikenlaiset tarpeet
  ottaen huomioon Euroopan teollisuuden maailmanlaajuinen kilpailukyky
  . Näihin sisältyvät teollisuuden johtoasema sellaisten yleisten tieto- ja viestintätekniikkapohjaisten ratkaisujen, tuotteiden ja palvelujen alalla, joita tarvitaan suurien yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi, sekä sovelluslähtöiset tieto- ja viestintäteknologian tutkimus- ja innovointilinjaukset, joita tuetaan asiaan liittyvän yhteiskunnallisen haasteen yhteydessä.
  Ottaen huomioon yhä lisääntyvä teknologian edistyminen kaikilla elämänalueilla, ihmisten ja teknologian vuorovaikutus on tärkeää tässä suhteessa ja osa edellä mainittua sovelluslähtöistä tieto- ja viestintäteknologian tutkimusta. Käyttäjänäkökulman huomioon ottava tutkimus edistää kilpailukykyisten ratkaisujen kehittämistä.

Kuhunkin näihin kuuteen keskeiseen toimintalinjaan sisältyy myös tieto- ja viestintäteknologiapohjaisia tutkimusinfrastruktuureja, kuten elävät laboratoriot ▌kokeita varten, sekä infrastruktuureja, jotka liittyvät keskeisiin mahdollistaviin teknologioihin ja niiden integrointiin kehittyneisiin tuotteisiin ja innovatiivisiin älykkäisiin järjestelmiin, mukaan lukien laitteet, työvälineet, tukipalvelut, puhdastilat ja mahdollisuus käyttää valimoita prototyyppien valmistusta varten.

Tätä olisi toteutettava siten, että varmistetaan täydentävyys ja johdonmukaisuus Euroopan tutkimusinfrastruktuureja koskevan työn kanssa ”Huipputason tiedettä” koskevan pilarin puitteissa.

Järjestelmien tutkimusta ja kehittämistä tukevissa toimissa otetaan täysimääräisesti huomioon luonnollisten henkilöiden perusoikeudet ja -vapaudet ja erityisesti henkilöiden oikeus yksityisyyteen.

1.2.   Nanoteknologia

1.2.1.   Seuraavan sukupolven nanomateriaalien, nanolaitteiden ja nanojärjestelmien kehittäminen

Eri tieteenalojen yhtymäkohdissa tapahtuvalla
  nanomittakaavan ilmiöitä koskevien
  tietojen kehittämisellä ja integroinnilla pyritään luomaan
  sellaisia
  uusia tuotteita
  ja järjestelmiä
  , jotka tarjoaisivat kestäviä ratkaisuja monilla aloilla.

1.2.2.   Nanoteknologian turvallisen
  ja kestävän
  kehittämisen ja soveltamisen varmistaminen

Ennakoivan ja tiedepohjaisen nanoteknologioiden hallinnoinnin mahdollistamiseksi edistetään tieteellistä tietämystä nanoteknologian mahdollisesta vaikutuksesta terveyteen tai ympäristöön. Lisäksi tarjotaan validoituja tieteellisiä välineitä
  , menetelmiä
  ja alustoja vaarojen, altistumisen ja riskien arviointiin ja hallintaan nanomateriaalien ja -järjestelmien koko elinkaaren ajan
  , standardointikysymykset mukaan luettuina
  .

1.2.3.   Nanoteknologian yhteiskunnallisen ulottuvuuden kehittäminen

Nanoteknologian käyttöönoton inhimilliset ja fyysiset
  tarpeet
  tyydytetään ja kiinnitetään huomiota yhteiskuntaa
  ja ympäristöä
  hyödyttävään nanoteknologian hallinnointiin
  , mukaan lukien viestintästrategiat yhteiskunnallisen osallistumisen varmistamiseksi
  .

1.2.4.   Nanomateriaalien, -komponenttien ja -järjestelmien tehokas
  ja kestävä
  synteesi ja valmistus

Painopisteenä ovat uudet joustavat, laajennuskelpoiset ja toistettavat yksikkötoiminnot, uusien ja olemassa olevien prosessien älykäs integrointi
  , mukaan lukien teknologioiden konvergenssi kuten nanobioteknologia,
  sekä prosessien laajentaminen siten, että
  mahdollistetaan tuotteiden kestävä suuritarkkuuksinen laajan mittakaavan tuotanto
  ja
  joustavat ja
  monikäyttöiset laitokset, joilla varmistetaan tietämyksen tehokas muuntaminen teollisiksi innovaatioiksi.

1.2.5.   Kapasiteettia lisäävien tekniikoiden, mittausmenetelmien ja laitteiden kehittäminen
  ja standardointi

Painopisteenä ovat perustan luovat teknologiat, jotka tukevat
  turvallisten
  monimutkaisten nanomateriaalien ja -järjestelmien kehittämistä ja saattamista markkinoille. Tällaisia ovat mm.
  nanometrologia,
  ainetta nanotasolla kuvaavat ja manipuloivat teknologiat, mallintaminen, laskentasuunnittelu ja edistyneet tekniset järjestelmät atomitasolla.

1.3.   Kehittyneet materiaalit

1.3.1.   Monialainen ja mahdollistava materiaaliteknologia

Räätälöityjen materiaalien,
  toiminnallisten materiaalien, monitoimimateriaalien
  , joilla on suurempi osaamissisältö, uusia toiminnallisia ominaisuuksia ja entistä parempi suorituskyky
  , kuten itsestään korjautuvien ja bioyhteensopivien materiaalien,
  itsejärjestäytyvien materiaalien, uudenlaisten magneettisten materiaalien
  ja rakennemateriaalien tutkiminen kaikkien teollisuudenalojen innovointia varten erityisesti arvokkailla markkinoilla
  , mukaan lukien luovat alat
  .

1.3.2.   Materiaalien kehittäminen ja muuntaminen

Tutkimus ja kehittäminen, jolla
  yhtäältä
  varmistetaan tehokas
  , turvallinen
  ja kestävä
  kehitys ja
  tuotantomittakaavan laajentaminen tulevien
  suunnitteluun perustuvien
  tuotteiden teollisen valmistuksen mahdollistamiseksi
  , jotta päästäisiin jätteettömään materiaalien hallintaan Euroopassa
  esim.
  metalli-, kemikaali- tai bioteknologiateollisuudessa, ja toisaalta parannetaan materiaalien haurastumismekanismien (kuluminen, syöpyminen, mekaaninen luotettavuus) ymmärtämistä
  .

1.3.3.   Materiaalien komponenttien hallinta

Uusien ja innovatiivisten tekniikoiden tutkimus ja kehittäminen
  materiaaleja, komponentteja
  ja järjestelmiä,
  materiaalien komponenttien
  yhdistämistä, liittämistä, erottamista, kokoamista, itsejärjestäytymistä sekä osiin purkamista, hajoamista ja hajottamista varten
  sekä elinkaaren aikaisten kustannusten ja ympäristövaikutusten hallintaa varten kehittyneen materiaalitekniikan uudenlaisen käytön avulla
  .

1.3.4.   Kestävän
  , resurssitehokkaan ja vähäpäästöisen
  teollisuuden materiaalit

Uusiutuvien luonnonvarojen käyttöä kestävissä sovelluksissa lisäävien, tuotteen koko elinkaaren aikaista
  energian käyttöä vähentävien ja vähäpäästöistä tuotantoa helpottavien uusien tuotteiden ja sovellusten
  , liiketoimintamallien
  ja
  vastuullisen
  kuluttajakäyttäytymisen kehittäminen sekä prosessien tehostaminen, kierrätys, puhdistustyöt
  , energian varastointimateriaalit
  sekä jätteistä ja uusiovalmistuksessa saadut suuren lisäarvon materiaalit.

1.3.5.   Luovien alojen materiaalit
  , kulttuuriperintö mukaan lukien

Toisiaan lähentyvien teknologioiden suunnittelu ja kehittäminen uusien liiketoimintamahdollisuuksien luomiseksi, mukaan lukien
  Euroopan kulttuuriperinnön ja
  sellaisen materiaalin, jolla on historiallista tai kulttuurista arvoa,
  sekä uusien materiaalien
  säilyttäminen
  ja restaurointi
  .

1.3.6.   Metrologia, karakterisointi, standardointi ja laadunvalvonta

Erilaisten tekniikoiden, kuten karakterisoinnin, ainetta rikkomattoman arvioinnin
  , jatkuvan arvioinnin ja seurannan sekä
  suorituskyvyn ennakoivan mallintamisen edistäminen materiaalitieteen ja -tekniikan kehittämiseksi
  ja vaikutuksen edistämiseksi
  .

1.3.7.   Materiaalien käytön optimointi

Tutkimus ja kehittäminen
  materiaalien korvaamiseksi ja
  vaihtoehtojen löytämiseksi materiaalien käytölle
  , myös raaka-aineita koskevan haasteen ratkaisemiseksi räätälöidyin materiaalein tai niukkojen, kriittisten tai vaarallisten materiaalien korvaamiseksi,
  innovatiivisten liiketoimintamallien selvittämiseksi
  ja kriittisten luonnonvarojen määrittämiseksi
  .

1.4.   Bioteknologia

1.4.1.   Huipputason bioteknologian edistäminen tulevana innovoinnin vauhdittajana

Tavoitteena on luoda perusta eurooppalaiselle tuotannonalalle, jotta se pysyy innovaation eturintamassa myös keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Tämä edellyttää synteettisen biologian, bioinformatiikan ja systeemibiologian kaltaisten esiin nousevien
  teknologian alojen
  kehittämistä ja sitä, että bioteknologian lähentymistä nanoteknologian (esim. bionanoteknologian), tieto- ja viestintätekniikan (esim. bioelektroniikan)
  ja suunnittelutekniikan
  kaltaisiin muihin mahdollistaviin teknologioihin käytetään hyväksi. Näiden ja muiden huipputeknologioiden osalta on syytä toteuttaa asianmukaisia tutkimus- ja kehittämistoimenpiteitä, jotta tosiasiallinen siirtyminen uusiin sovelluksiin ▌ja niiden täytäntöönpano helpottuvat.

1.4.2.   Bioteknologiapohjaiset
  teolliset tuotteet ja
  teollisuusprosessit

Tavoite on kahtalainen. Toisaalta tarkoituksena on tarjota eri Euroopan tuotannonaloille (esim. kemikaalit, terveys, kaivostoiminta, energia, paperimassa ja paperi,
  kuitupohjaiset tuotteet ja puu,
  tekstiili, tärkkelys, elintarvikkeiden jalostus) valmiudet kehittää uusia tuotteita ja prosesseja teollisen ja yhteiskunnallisen kysynnän tyydyttämiseksi
  , mieluiten ympäristöystävällisiä ja kestäviä tuotantomenetelmiä käyttäen,
  sekä kilpailukykyisiä ja parannettuja bioteknologiapohjaisia vaihtoehtoja vakiintuneiden tuotteiden korvaamiseksi. Toisaalta pyritään valjastamaan bioteknologian potentiaali saastumisen havaitsemiseksi, valvomiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi. Siihen kuuluu tutkimus ja innovointi, joka koskee
  optimoituja biokatalyyttisiä ominaisuuksia omaavia uusia entsyymejä,
  entsymaattisia teitä ja aineenvaihduntateitä,
  teollisen mittakaavan
  bioprosessisuunnittelua,
  bioprosessien sisällyttämistä teollisiin tuotantoprosesseihin,
  kehittynyttä käymistä sekä esi- ja jatkoprosessointia ja joka auttaa ymmärtämään mikrobiyhteisön dynamiikkaa. Siihen kuuluu myös prototyyppien kehittäminen kehitettyjen tuotteiden ja prosessien teknistaloudellisen toteutettavuuden
  ja niiden kestävyyden
  arvioimiseksi.

1.4.3.   Innovatiiviset ja kilpailukykyiset alustateknologiat

Tavoitteena on kehittää alustateknologioita (esim. genomiikka, metagenomiikka, proteomiikka,
  metabolomiikka,
  molekylaariset välineet
  , ilmaisujärjestelmät, fenotyyppausalustat ja solupohjaiset alustat
  ), joilla edistetään johtajuutta ja kilpailuetua useilla
  talouteen vaikuttavilla
  aloilla. Lisäksi niihin kuuluu erilaisia piirteitä, kuten perustan luominen bioresurssien kehittämiselle tavanomaisia vaihtoehtoja pidemmälle menevillä optimoiduilla ominaisuuksilla ja sovelluksilla, mahdollistava tutkiminen, uusien sovellusten maa- ja meribiodiversiteetin ymmärtäminen ja käyttäminen kestävällä tavalla
  , biopohjaiset tuotteet ja prosessit
  sekä bioteknologiapohjaisten terveydenhuoltoratkaisujen (esim. diagnostiikka, biologiset tuotteet, biolääketieteelliset laitteet) kestävä kehittäminen.

1.5.   Kehittynyt valmistus ja prosessointi

1.5.1.   Tulevaisuuden tehtaiden teknologiat

Edistetään kestävää teollisuuskasvua Euroopassa helpottamalla strategista siirtymistä kustannusperusteisesta valmistuksesta ▌lähestymistapaan
  , joka perustuu suuren lisäarvon tuotteiden luomiseen ja tieto- ja viestintäteknologiaa hyödyntävään älykkääseen ja suuren suorituskyvyn omaavaan valmistukseen integroidussa järjestelmässä
  . Haasteena on, miten voidaan tuottaa enemmän samalla kun materiaalien kulutusta, energian käyttöä ja jätteiden ja saasteiden syntymistä vähennetään
  korkeaan ekologiseen tehokkuuteen pyrkien
  . Painopisteenä on tulevaisuuden mukautuvien tuotantojärjestelmien kehittäminen ja integrointi sekä erityisesti Euroopan pk-yritysten tarpeet, jotta kehittyneet ja kestävät valmistusjärjestelmät ja -prosessit voidaan saada aikaan.
  Painopisteenä ovat myös menetelmät, joilla kehitetään joustavaa, turvallista ja älykästä tuotantoa, jossa sovelletaan riittävän tasoista automaatiota työntekijäystävällisissä ympäristöissä.

1.5.2.   
  Energiatehokkaat ja ympäristövaikutukseltaan vähäiset rakennukset ja järjestelmät
  mahdollistavat teknologiat

Energiankulutusta ja hiilidioksidipäästöjä vähennetään kehittämällä ja ottamalla käyttöön kestäviä rakennusteknologioita
  ja -järjestelmiä
  sekä panemalla täytäntöön ja replikoimalla toimenpiteitä energiatehokkaiden järjestelmien ja materiaalien käytön lisäämiseksi uusissa, remontoiduissa ja jälkiasennetuissa rakennuksissa. Elinkaareen liittyvät kysymykset sekä suunnittelun, rakentamisen ja kunnossapidon käsittävien sopimusten yleistyminen ovat keskeisessä asemassa pyrittäessä ratkaisemaan, miten rakennuksista saataisiin lähes energiaomavaraisia vuoteen 2020 mennessä ja miten energiatehokkaat yhteisöt saataisiin toteutettua yhteistyössä sidosryhmien kanssa.

1.5.3.   Energiaintensiivisen prosessiteollisuuden kestävät
  , resurssitehokkaat
  ja vähähiiliset teknologiat

Esimerkiksi kemiallisia tuotteita,
  sementtiä,
  paperimassaa, paperia, lasia,
  mineraaleja tai
  ei-rautametalleja ja terästä tuottavan prosessiteollisuuden kilpailukykyä lisätään parantamalla huomattavasti sen resurssi- ja energiatehokkuutta ja vähentämällä tällaisen teollisen toiminnan ympäristövaikutuksia. Painopisteenä ovat innovatiivisia aineita, materiaaleja ja teknisiä ratkaisuja koskevien mahdollistavien teknologioiden kehittäminen ja validointi vähähiilisille tuotteille ja vähemmän energiaintensiivisille prosesseille ja palveluille arvoketjussa sekä erittäin vähähiilisten tuotantoteknologioiden ja -tekniikoiden hyväksyminen erityisten kasvihuonekaasujen päästövähennysten saavuttamiseksi.

1.5.4.   Uudet kestävät liiketoimintamallit

Osaamiseen perustuvan erityistuotannon konsepteja ja menetelmiä koskevalla eri alojen välisellä yhteistyöllä voidaan lisätä or
  ganisaatioiden oppimista,
  luovuutta ja innovointia. Tässä yhteydessä painopisteenä ovat liiketoimintamalleja koskevat räätälöidyt lähestymistavat, joita voidaan mukauttaa globaalien arvoketjujen ja verkkojen, muuttuvien markkinoiden ja kehittyvien ja uusien tuotannonalojen vaatimusten perusteella.
  Tähän sisältyvät kestävät liiketoimintamallit, jotka kattavat tuotteen ja prosessin koko elinkaaren.

1.6.   Avaruus

Avaruustutkimuksen alalla unionin tason toiminta toteutetaan yhdessä jäsenvaltioiden ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) suorittamien avaruustutkimustoimien kanssa tavoitteena lisätä eri toimijoiden välistä täydentävyyttä.

1.6.1.   Euroopan
  avaruussektorin
  kilpailukyvyn, riippumattomuuden ja
  innovatiivisuuden tukeminen

Tavoitteena on säilyttää maailmanlaajuinen johtoasema avaruustutkimuksessa turvaamalla ja kehittämällä
  kustannustehokasta,
  kilpailukykyistä
  ja innovatiivista
  avaruusteollisuutta
  (mukaan lukien pk-yritykset)
  ja avaruustutkimusyhteisöä ja edistämällä avaruuteen perustuvaa innovointia.

1.6.1.1.   Kilpailukykyisen
  , kestävän ja yrittäjähenkisen
  avaruusteollisuuden ja -tutkimusyhteisön turvaaminen
  ja kehittäminen ja Euroopan avaruusjärjestelmien riippumattomuuden vahvistaminen

Euroopalla on johtoasema avaruustutkimuksessa ja avaruusteknologioiden kehittämisessä, ja se
  kehittää jatkuvasti omia toiminnallisia avaruusinfrastruktuurejaan
  (esim. Galileo
  ja Copernicus
  ). Euroopan avaruusteollisuus valmistaa ensiluokkaisia satelliitteja
  ja muita avaruuteen liittyviä teknologioita
  vientiä varten.
  Euroopan johtoasema on kuitenkin uhattuna muiden tärkeimpien avaruusvaltojen kilpailun vuoksi. Tämän toimenpiteen tavoitteena on kehittää tutkimusperusta
  varmistamalla
  avaruustutkimus- ja avaruusinnovointiohjelmien
  jatkuminen esim. pienemmillä ja useammin järjestettävillä avaruudessa tehtävillä demonstrointihankkeilla. Eurooppa voisi täten kehittää teollisuusperustaansa ja t&k-avaruusyhteisöä ja siten
  edetä nykyistä uusinta kehitystä edustavaa tasoa pidemmälle ja
  vähentää riippuvuutta keskeisten teknologioiden tuonnista.

Standardointia olisi tuettava, jotta voidaan optimoida investoinnit ja kehittää markkinoillepääsyä.

1.6.1.2.   Avaruusalan ja muiden alojen välisen innovoinnin edistäminen

Avaruusteknologiassa on paljon samoja haasteita kuin maanpäällisissä teknologioissa (esim.
  ilmailu,
  energia,
  ympäristö,
  televiestintä
  sekä tieto- ja viestintätekniikat
  , luonnonvarojen käyttö,
  sensorit,
  robotiikka,
  kehittyneet materiaalit,
  turvallisuus ja terveys). Nämä yhtäläisyydet mahdollistavat teknologioiden yhteisen kehittämisen niin avaruusalan kuin muissa yhteisöissä
  , mukaan lukien ei-avaruusteollisuus,
  varhaisessa vaiheessa erityisesti pk-yrityksissä. Tämä voi johtaa siihen, että läpimurtoinnovaatiot kehitetään nopeammin kuin myöhäisemmässä vaiheessa saavutettavat sivutuotteet. Euroopan nykyisen avaruusinfrastruktuurin käyttöä olisi lisättävä edistämällä kaukohavainnointiin, satelliittipaikannukseen
  tai muuhun satelliittipohjaiseen dataan
  perustuvien innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen kehittämistä. Lisäksi Euroopan olisi kannustettava yrityksiä aloittamaan avaruusalan kehittäminen
  tarvittaessa
  tarkkaan kohdennetuilla toimenpiteillä
  , mukaan lukien avaruusteknologian siirtoa koskevien aloitteiden tukeminen
  .

1.6.2.   Avaruusteknologian edistysaskelten mahdollistaminen

Tavoitteena on
  kehittää kehittynyttä ja mahdollistavaa avaruusteknologiaa ja toiminnallisia ratkaisuja ideavaiheesta avaruudessa tapahtuvaan demonstrointiin
  .

Avaruustoimintavalmiudet sekä valmiudet
  kehittää,
  ylläpitää ja käyttää ▌avaruusjärjestelmiä maan kiertoradalla ja sen ulkopuolella ovat olennaisen tärkeitä koko Euroopan yhteiskunnan tulevaisuudelle. Tarvittavat valmiudet edellyttävät
  tutkimus- ja innovaatioinvestointeja
  monenlaisiin avaruusteknologioihin (esim. kantoraketteihin
  ja muihin kulkuneuvoihin
  , satelliitteihin, robotiikkaan, laitteisiin ja antureihin) ja käyttösuunnitelmiin, jotka ulottuvat ideoista avaruudessa tapahtuvaan demonstrointiin. Eurooppa on tällä hetkellä yksi kolmesta tärkeimmästä avaruusvallasta
  , ja sitä rahoittavat pääosin jäsenvaltiot investoinneillaan ESAn ja kansallisten ohjelmien kautta
  , mutta verrattuna Yhdysvaltojen avaruusalan t&k-investointeihin (noin 20 prosenttia koko NASAn budjetista) Euroopan
  investointeja tuleviin avaruusteknologioihin ja -sovelluksiin
  on lisättävä koko ketjussa:

| a) | matalan teknologian valmiustason (TRL) tutkimus
  , joka on usein erittäin riippuvainen keskeisistä mahdollistavista teknologioista ja jolla on potentiaalia luoda läpimurtoteknologioita maanpäällisten sovellusten kanssa, |
| --- | --- |

a)

matalan teknologian valmiustason (TRL) tutkimus
  , joka on usein erittäin riippuvainen keskeisistä mahdollistavista teknologioista ja jolla on potentiaalia luoda läpimurtoteknologioita maanpäällisten sovellusten kanssa,

| b) | nykyisten teknologioiden kehittäminen esim. pienentämällä laitteiden kokoa ja parantamalla energiatehokkuutta ja anturien herkkyyttä, |
| --- | --- |

b)

nykyisten teknologioiden kehittäminen esim. pienentämällä laitteiden kokoa ja parantamalla energiatehokkuutta ja anturien herkkyyttä,

| c) | uusien teknologioiden ja konseptien demonstrointi ja validointi avaruudessa ja maanpäällisessä analogisessa ympäristössä, |
| --- | --- |

c)

uusien teknologioiden ja konseptien demonstrointi ja validointi avaruudessa ja maanpäällisessä analogisessa ympäristössä,

| d) | tehtäväyhteys, esim. avaruusympäristön ja maa-asemien analysointi, avaruusjärjestelmien
  ja -infrastruktuurin
  suojaaminen
  vahingoittumiselta ja tuhoutumiselta yhteentörmäyksessä
  jätteiden
  tai muiden avaruusesineiden
  kanssa
  sekä avaruussään, muun muassa
  auringon soihtupurkausten, vaikutuksilta (avaruustilannetietoisuus, SSA) sekä
  innovatiivisen tiedonkeruun ja tiedonsiirron
  ja näytteiden arkistointi-infrastruktuurin kehittäminen, |
| --- | --- |

d)

tehtäväyhteys, esim. avaruusympäristön ja maa-asemien analysointi, avaruusjärjestelmien
  ja -infrastruktuurin
  suojaaminen
  vahingoittumiselta ja tuhoutumiselta yhteentörmäyksessä
  jätteiden
  tai muiden avaruusesineiden
  kanssa
  sekä avaruussään, muun muassa
  auringon soihtupurkausten, vaikutuksilta (avaruustilannetietoisuus, SSA) sekä
  innovatiivisen tiedonkeruun ja tiedonsiirron
  ja näytteiden arkistointi-infrastruktuurin kehittäminen,

| e) | satelliittiviestintä,
  edistyneet navigointi- ja kaukohavainnointiteknologiat, joita käytetään unionin avaruusjärjestelmien (esim. Galileo
  ja Copernicus
  ) tulevien sukupolvien olennaisessa tutkimuksessa. |
| --- | --- |

e)

satelliittiviestintä,
  edistyneet navigointi- ja kaukohavainnointiteknologiat, joita käytetään unionin avaruusjärjestelmien (esim. Galileo
  ja Copernicus
  ) tulevien sukupolvien olennaisessa tutkimuksessa.

1.6.3.   Avaruuspohjaisten tietojen käytön mahdollistaminen

Tavoitteena on varmistaa nykyisistä
  , arkistoiduista
  ja tulevista Euroopan avaruusohjelmista saatavien tieteellisten, julkisten ja kaupallisten tietojen laajempi käyttö.

Avaruusjärjestelmistä saadaan usein tietoja, joita ei voida saada millään muulla tavalla. Vaikka Euroopan ohjelmat ovat huippuluokkaa, julkaisutiedoista käy ilmi, ettei niistä saatuja tietoja todennäköisesti käytetä yhtä usein kuin Yhdysvaltojen ohjelmista saatuja tietoja.
  Eurooppalaisista satelliiteista (tieteellisistä, julkisista tai kaupallisista) saatavien
  tietojen käyttöä
  voidaan
  lisätä huomattavasti, jos
  pyritään edelleen edistämään
  Euroopan avaruusohjelmista saatavien avaruuspohjaisten tietojen käsittelyä,
  tallentamista,
  validointia, standardointia
  ja kestävää saatavuutta sekä tukemaan tällaisista tiedoista, tarvittaessa maasta käsin tehdyistä havainnoista saatuihin tietoihin yhdistämällä saatavien uusien tietotuotteiden ja -palvelujen kehittämistä
  . Esimerkiksi tieto- ja viestintäteknologiaa hyödyntäviä innovatiivisia yhteistyömuotoja käyttäen saaduilla tietojen hankintaa, prosessointia, koostamista ja levittämistä
  sekä yhteentoimivuutta, erityisesti geotieteiden tutkimustiedon ja metatiedon saatavuuden ja vaihdon edistämistä,
  koskevilla innovaatioilla voidaan varmistaa, että avaruusinfrastruktuureihin tehdyistä sijoituksista saadaan korkeampi tuotto
  , ja niiden avulla voidaan ratkaista yhteiskunnallisia haasteita
  . Avaruuspohjaisten tietojen kalibroinnilla ja validoinnilla (yksittäisille laitteille, laitteiden ja ohjelmien välillä ja in-situ-kohteiden osalta) on suuri merkitys avaruuspohjaisten tietojen tehokkaalle käytölle kaikilla aloilla,
  ja
  avaruustietojen ja avaruuskoordinaattijärjestelmän
  standardointia on tarpeen lisätä
  . Tietojen saatavuus ja avaruusohjelmien hyväksikäyttö edellyttävät maailmanlaajuista koordinointia. Maapallon kaukokartoitukseen liittyviä tietoja koskevien yhdenmukaisten lähestymistapojen ja parhaiden käytäntöjen osittainen saavuttaminen on mahdollista, kun koordinointi suoritetaan yhdessä hallitustenvälisen kaukokartoitusta käsittelevän ryhmän (GEO) kanssa, jonka tavoitteena on saavuttaa maailmanlaajuinen maanhavainnointijärjestelmä (Global Earth Observation System of Systems, GEOSS) ja johon unioni osallistuu
  , etenkin hyödyntämällä täysimääräisesti Copernicus-ohjelmaa
  .
  Tuetaan näiden innovaatioiden nopeaa käyttöönottoa asiaan liittyvässä sovelluksessa sekä päätöksentekoprosesseja. Tähän sisältyy myös tietojen käyttö uutta tieteellistä tutkimusta varten.

1.6.4.   Kansainvälisiä avaruuskumppanuuksia tukeva mahdollistava eurooppalainen tutkimus

Tavoitteena on tukea eurooppalaisen tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusta pitkän aikavälin kansainväliseen avaruuskumppanuuteen.

Vaikka avaruustiedoista saadaan suuria paikallisia hyötyjä, avaruusalan toimet ovat pohjimmiltaan maailmanlaajuisia. Tämä on erityisen selvää silloin, kun kyseessä on maapalloon tai avaruusjärjestelmiin kohdistuva kosminen uhka. Avaruussään ja -jätteiden tuhoamien satelliittien kustannuksiksi arvioidaan 100 miljoonaa euroa vuodessa. Luonteeltaan maailmanlaajuisia ovat myös
  monet
  avaruustiedettä ja avaruudentutkimusta koskevat
  hankkeet
  . Huipputason avaruusteknologiaa kehitetään yhä enemmän
  tällaisten kansainvälisten kumppanuuksien
  puitteissa, minkä vuoksi menestyksen kannalta on tärkeää, että eurooppalaiset tutkijat ja tuotannonalat osallistuvat niihin. Unionin osallistuminen tällaisiin maailmanlaajuisiin avaruustavoitteisiin on määriteltävä unionin avaruuspoliittisten painopisteiden mukaisissa pitkän aikavälin (vähintään 10 vuotta) strategisissa toimintasuunnitelmissa
  ja jäsenvaltioiden ja
  eurooppalaisten kumppanien, kuten
  ESAn ja kansallisten avaruusjärjestöjen
  , kanssa koordinoiden
  sekä tarvittaessa
  kansainvälisten kumppanien ▌ja avaruusvaltioiden avaruusjärjestöjen ▌kanssa koordinoiden.

1.6.5.   Erityiset täytäntöönpanonäkökohdat

Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaiset avaruustutkimuksen ja -innovoinnin täytäntöönpanon painopisteet vastaavat unionin avaruuspoliittisia painopisteitä, sellaisina kuin ne on määritelty avaruusneuvostossa ja tiedonannossa Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa.
  Täytäntöönpano perustuu tarvittaessa strategisiin tutkimusohjelmiin, jotka on kehitetty kuullen jäsenvaltioita ja kansallisia avaruusjärjestöjä, ESAa,
  Euroopan avaruusteollisuutta
  (mukaan lukien pk-yritykset)
  edustavia sidosryhmiä
  , korkeakouluja
  ja teknologisia laitoksia
  sekä
  avaruusalan
  neuvoa-antavaa ryhmää
  . Kansainvälisiin toimiin osallistumista koskevat tutkimus- ja innovointilinjaukset määritellään yhdessä
  eurooppalaisten sidosryhmien ja
  kansainvälisten kumppanien (esim. NASA, ROSCOSMOS ja JAXA) kanssa.

Avaruusteknologioiden soveltamista tuetaan tarvittaessa asiaan liittyvien yhteiskunnallisten haasteiden yhteydessä.

2.   RISKIRAHOITUKSEN SAATAVUUS

Horisontti 2020 -puiteohjelmaan perustetaan kaksi välinettä (”pääomarahoitusväline” ja ”lainarahoitusväline”), joihin kuuluu eri osuuksia. Pääomarahoitusväline ja lainarahoitusvälineen pk-osuus pannaan täytäntöön
  yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) yhteydessä
  osana kahta EU:n rahoitusjärjestelyä, joista myönnetään pääomaa ja lainoja pk-yritysten tutkimuksen, innovoinnin ja kasvun tukemiseen.

Pääomarahoitusväline ja lainarahoitusväline voivat soveltuvin osin mahdollistaa rahoitusvarojen yhdistämisen sellaisten jäsenvaltioiden
  tai alueiden
  kesken, jotka haluavat käyttää tähän tarkoitukseen osan niille
  Euroopan rakenne- ja investointirahastoista annetun
  neuvoston
  asetuksen 33
  artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti
  Euroopan rakenne- ja investointirahastoista
  myönnetystä
  rahoituksesta
  .

Sen sijaan, että lopullisille edunsaajille myönnettäisiin lainoja, takauksia, pääomaa jne. suoraan, komissio antaa rahoituslaitoksille valtuudet myöntää tukea erityisesti riskin jakamisen kautta, takausjärjestelmillä sekä pääomasijoituksina ja oman pääoman luonteisina sijoituksina.

2.1.   Lainarahoitusväline

Lainarahoitusvälineestä myönnetään lainoja yksittäisille edunsaajille tutkimus- ja innovaatioinvestointeja varten,
  (vasta)takauksia
  rahoituksenvälittäjille, jotka myöntävät lainoja edunsaajille, lainojen ja
  (vasta)takausten
  yhdistelmiä sekä takauksia ja/tai vastatakauksia kansallisiin ja alueellisiin velkarahoitusjärjestelyihin. Lainarahoitusvälineessä toteutetaan laina-ajan pidentämiseen liittyviä toimia ja tuetaan pk-yrityksille kohdennettua välinettä
  kysynnän tason mukaan
  (ks. tämän liitteen II osan 3 jakso ”Innovointi pk-yrityksissä”).. Lainarahoitusvälineestä myönnetyt varat ja oman pääoman ehtoisesta rahoitusvälineestä myönnetyt varat voidaan yhdistää mahdollisten avustusten (mukaan lukien kertakorvaukset) kanssa yhteen tai useampaan integroituun järjestelmään. Halpakorkoiset lainat, vaihtovelkakirjalainat
  , toissijaiset lainat, osakkuuslainat, leasing-lainat ja arvopaperistaminen
  voivat myös olla mahdollisia.

Sen lisäksi, että lainarahoitusvälineestä myönnetään lainoja ja takauksia markkinalähtöisin perustein ja ensin tullutta palvellaan ensin -periaatetta noudattaen, siinä on erityisiä toimintapoliittisia ja alakohtaisia osastoja. Tähän tarvittavat erilliset rahoitusosuudet voidaan
  tarvittaessa
  saada

| a) | muista Horisontti 2020 -puiteohjelman osista, ennen kaikkea III osasta ”Yhteiskunnalliset haasteet” |
| --- | --- |

a)

muista Horisontti 2020 -puiteohjelman osista, ennen kaikkea III osasta ”Yhteiskunnalliset haasteet”

| b) | muista rahoituskehyksistä, ohjelmista ja unionin talousarvion budjettikohdista |
| --- | --- |

b)

muista rahoituskehyksistä, ohjelmista ja unionin talousarvion budjettikohdista

| c) | alueilta ja jäsenvaltioilta, jotka haluavat osallistua rahoitukseen koheesiopoliittisissa varoissa käytettävissä olevilla resursseilla |
| --- | --- |

c)

alueilta ja jäsenvaltioilta, jotka haluavat osallistua rahoitukseen koheesiopoliittisissa varoissa käytettävissä olevilla resursseilla

| d) | erityisistä ohjelmista (kuten ▌yhteiset teknologia-aloitteet) tai aloitteista. |
| --- | --- |

d)

erityisistä ohjelmista (kuten ▌yhteiset teknologia-aloitteet) tai aloitteista.

Tällaiset rahoitusosuudet voidaan vahvistaa tai niitä voidaan korottaa milloin tahansa Horisontti 2020 -puiteohjelman aikana.

Riskien jakaminen ja muut parametrit saattavat vaihdella eri toimintapoliittisissa ja alakohtaisissa osastoissa, kunhan niiden arvot tai tilanteet noudattavat velkainstrumentteja koskevia yhteisiä sääntöjä. Lisäksi lainarahoitusvälineen promootiokampanjaan voi kuulua osastojen omia erityisiä viestintästrategioita. Voidaan myös käyttää asiantuntevia kansallisia välittäjiä, jos lainojen arviointiin tarvitaan erityisasiantuntemusta johonkin osastoon kuuluvalla alalla.

Lainarahoitusvälineen pk-osuus kohdistuu tutkimus- ja innovointipainotteisiin pk-yrityksiin ja keskisuuriin yrityksiin. Lainamäärät ylittävät 150 000 euroa, joten ne täydentävät yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman lainantakausjärjestelystä pk-yrityksille myönnettävää rahoitusta.
  Lainarahoitusvälineen pk-osuus kattaa myös alle 150 000 euron lainat tutkimus- ja innovointipainotteisille pk-yrityksille ja keskisuurille yrityksille.

Lainarahoitusvälineen vivutus määritellään jakamalla kokonaisrahoitus (eli unionin rahoitus ja muista rahoituslaitoksista saadut rahoitusosuudet) unionin rahoitusosuudella. Tässä tapauksessa vivutuksen arvioidaan olevan keskimäärin 1,5–6,5 asianomaisen toimen tyypin mukaan (riskin taso, varsinaiset edunsaajat ja asianomaisen vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen tyyppi). Kerrannaisvaikutus määritellään jakamalla edunsaajien tekemät kokonaisinvestoinnit unionin rahoitusosuudella. Tässä tapauksessa sen arvioidaan olevan 5–20 asianomaisen toimen tyypin mukaan.

2.2.   Pääomarahoitusväline

Pääomarahoitusvälineessä keskitytään varhaisen vaiheen pääomasijoitusrahastoihin
  ja julkisen ja yksityisen sektorin välisiin rahasto-osuusrahastoihin
  , joista myönnetään riskipääomaa ja/tai välirahoitusta yksittäisille salkkuyrityksille. Nämä yritykset voivat lisäksi hakea velkarahoitusta lainarahoitusvälinettä toteuttavilta rahoituksenvälittäjiltä.
  Pääomarahoitusväline tutkii lisäksi mahdollisuuksia tukea bisnesenkeleitä ja muita mahdollisia oman pääoman ehtoisen rahoituksen lähteitä. Tähän voisi kuulua myös pk-yrityksille kohdennetun välineen vaiheessa 3 annettava tuki kysynnän tason mukaan sekä teknologian siirrolle annettava tuki (kuten julkiseen tutkimukseen perustuvien tutkimustulosten ja keksintöjen siirto tuotantosektorille, esimerkiksi konseptin toimivuuden osoittamisen avulla).

Järjestelyssä on myös mahdollista tehdä laajentumis- ja kasvuvaiheinvestointeja yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman kasvuinvestointeja koskevan pääomarahoitusvälineen (EFG) yhteydessä (näihin kuuluvat laajan sijoituspohjan investoinnit rahasto-osuusrahastoihin, yksityiset institutionaaliset ja strategiset sijoittajat sekä kansalliset julkiset ja puolijulkiset rahoituslaitokset). Jälkimmäisessä tapauksessa investoinnit Horisontti 2020 -puiteohjelman pääomarahoitusvälineestä eivät saa olla yli 20 prosenttia EU:n kokonaisinvestoinneista, paitsi jos kyseessä ovat monivaiheiset rahastot, joissa EFG:stä ja tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin pääomarahoitusvälineestä saatava rahoitus tarjotaan suhteellisesti rahastojen investointipolitiikkaa noudattaen. Kuten EFG:ssä, pääomarahoitusvälineessä on pyrittävä välttämään hankitun yrityksen purkamiseen tarkoitettua buy-out- tai jälkirahoitusta. Komissio voi päättää muuttaa 20 prosentin raja-arvoa muuttuneiden markkinaolosuhteiden perusteella.

Edellä 2 jakson ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun pk-yritysten tutkimuksen, innovoinnin ja kasvun tukemista koskevan EU:n pääomarahoitusvälineen olisi oltava asianmukainen kooltaan ja mittakaavaltaan, jotta sillä voidaan tukea innovatiivisia yrityksiä varhaisesta vaiheesta aina kasvu- ja laajentumisvaiheeseen yhdennettyä lähestymistapaa noudattaen.

Investointiparametrit asetetaan siten, että erityiset toimintapoliittiset tavoitteet (kuten mahdollisten edunsaajien erityisryhmien asettaminen kohteeksi) voidaan saavuttaa, samalla kun tämän instrumentin markkinasuuntautunut ja kysyntäpainotteinen lähestymistapa säilytetään.

Pääomarahoitusvälineeseen voidaan myöntää rahoitusta muista Horisontti 2020 -ohjelman osista, muista rahoituskehyksistä, ohjelmista ja unionin talousarvion budjettikohdista, tietyiltä alueilta ja jäsenvaltioista sekä erityisohjelmista tai aloitteista.

Pääomarahoitusvälineen vivutus määritellään jakamalla kokonaisrahoitus (eli unionin rahoitus ja muista rahoituslaitoksista saadut rahoitusosuudet) unionin rahoitusosuudella. Tässä tapauksessa vivutuksen arvioidaan olevan noin 6 markkinatilanteen mukaan. Kerrannaisvaikutus määritellään puolestaan jakamalla edunsaajien tekemät kokonaisinvestoinnit unionin rahoitusosuudella. Sen arvioidaan olevan tässä tapauksessa keskimäärin 18.

2.3.   Erityiset täytäntöönpanonäkökohdat

Mainittujen kahden rahoitusvälineen täytäntöönpano siirretään Euroopan investointipankki -ryhmälle (EIB ja EIF) ja/tai muille rahoituslaitoksille, jotka voidaan valtuuttaa panemaan rahoitusvälineet täytäntöön varainhoitoasetuksen mukaisesti. Niiden suunnittelu ja täytäntöönpano tapahtuu rahoitusvälineitä koskevia varainhoitoasetuksen yleisiä säännöksiä ja komission ohjeissa myöhemmin vahvistettavia tarkempia toimintavaatimuksia noudattaen.
  Rahoitusvälineiden käytöllä on oltava selvää eurooppalaista lisäarvoa, ja sen olisi luotava vipuvaikutusta ja täydennettävä kansallisia välineitä.

Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012

   (7)

  139 artiklan 4 kohdan mukaisten rahoitusvälineitä täytäntöön panevien yhteisöjen avointen, läpinäkyvien, oikeasuhteisten ja syrjimättömien menettelyjen avulla valitsemiin rahoituksen välittäjiin voi kuulua yksityisiä rahoituslaitoksia sekä julkisia ja puolijulkisia rahoituslaitoksia, kansallisia ja alueellisia julkisia pankkeja sekä kansallisia ja alueellisia investointipankkeja.

Niiden osat voidaan yhdistää mahdollisten avustusten (mukaan lukien kertakorvaukset) kanssa yhteen tai useampaan integroituun järjestelmään, jolla tuetaan tiettyjä edunsaajaluokkia tai erityishankkeita, kuten pk-yrityksiä ja suuren kasvupotentiaalin omaavia keskisuuria yrityksiä, tai innovaatioteknologioiden laajamittaista demonstrointia.

Niiden täytäntöönpanon tueksi toteutetaan joukko liitännäistoimenpiteitä. Tällaisia voivat olla mm. lainahakemusten kelpoisuutta tai tietoon perustuvaa omaisuutta arvioiville rahoituksenvälittäjille annettava tekninen apu, pk-yrityksiä opastavat, valmentavat ja mentoroivat sekä niiden ja mahdollisten sijoittajien välistä vuorovaikutusta edistävät investointivalmiusjärjestelmät, toimenpiteet, joilla parannetaan pääomasijoitusyhtiöiden ja bisnesenkeleiden tietoisuutta unionin rahoitusohjelmiin osallistuvien innovatiivisten pk-yritysten kasvupotentiaalista, järjestelmät, joilla pyritään houkuttelemaan yksityisiä sijoittajia investoimaan innovatiivisiin pk-yrityksiin ja keskisuuriin yrityksiin,
  toimet, joilla parannetaan rajat ylittävää ja monen maan välistä velka- ja oman pääoman ehtoista rahoitusta,
  järjestelmät, joilla kannustetaan hyväntekeväisyyttä harjoittavia järjestöjä ja yksityishenkilöitä tukemaan tutkimusta ja innovointia, sekä järjestelmät, joilla edistetään yritysten välisiä riskipääomasijoituksia ja kannustetaan perheiden investointeja hoitavien yritysten (family offices) ja bisnesenkeleiden toimia.

Muun muassa alueellisia viranomaisia, pk-yritysten yhdistyksiä, kauppakamareita ja asiaan liittyviä rahoituksenvälittäjiä voidaan kuulla tarvittaessa näiden toimien valmistelun ja täytäntöönpanon osalta.

Täydentävyys varmistetaan yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman
  (COSME)
  järjestelyjen kanssa.

3.   INNOVOINTI PK-YRITYKSISSÄ

3.1.   Pk-yrityksille annettavan tuen valtavirtaistaminen
  erityisesti kohdennetun välineen avulla

Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tuetaan pk-yrityksiä. Sen vuoksi
  pk-yritysten osallistumiselle Horisontti 2020 -puiteohjelmaan luodaan paremmat edellytykset. Lisäksi
  siinä on erityinen pk-yrityksille kohdennettu väline, joka koskee kaikentyyppisiä innovatiivisia pk-yrityksiä, jotka haluavat kehittyä, kasvaa ja laajentua ulkomaille. Siitä tuetaan kaikenlaista innovointia, myös ei-teknologista
  , sosiaalista
  ja palveluinnovointia
  , koska kaikilla toimilla on selkeä eurooppalainen lisäarvo
  . Tavoitteena on täyttää rahoitusaukot varhaisen vaiheen suuririskisen tutkimuksen ja innovoinnin välillä, edistää läpimurtoinnovaatioita ja parantaa tutkimustulosten kaupallistamista yksityisellä sektorilla.

Pk-yrityksille kohdennettua välinettä sovelletaan kaikkien yhteiskunnallisten haasteiden sekä mahdollistavien ja teollisuusteknologioiden osalta, ja siitä osoitetaan
  asianmukaista
  rahoitusta kyseiseen välineeseen
  , jotta saavutetaan vähimmäistavoite osoittaa pk-yrityksille 20 prosenttia kaikkia yhteiskunnallisia haasteita koskevista erityistavoitteista sekä erityistavoitetta ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa” koskevasta kokonaistalousarviosta
  .

Vain pk-yritykset saavat hakea rahoitusta ja tukea. Ne voivat tarpeidensa mukaisesti tehdä yhteistyötä, kuten tehdä alihankintasopimuksia tutkimukseen ja kehittämiseen liittyvästä työstä. Pk-yritysten on saatava hankkeista selkeää etua ja mahdollista hyötyä, ja hankkeissa on oltava
  selkeä
  eurooppalainen ulottuvuus.

Pk-yrityksille kohdennettu väline kattaa kaikki tieteen, teknologian ja innovoinnin alat. Yhteiskunnallisten haasteiden ja mahdollistavien teknologioiden osalta sovelletaan alhaalta ylöspäin etenevää lähestymistapaa, jotta kaikenlaisille lupaaville ideoille (erityisesti monialaisille ja tieteidenvälisille hankkeille) voitaisiin myöntää rahoitusta.

Pk-yrityksille kohdennetusta välineestä myönnetään yksinkertaista ja vaiheittaista tukea. Sen kolme vaihetta kattavat koko innovaatiosyklin. Siirtyminen vaiheesta toiseen tapahtuu saumattomasti, jos pk-yritys on osoittautunut lisärahoituksen arvoiseksi aiemmassa vaiheessa.
  Hakijoilla ei ole velvollisuutta kattaa yhtäjaksoisesti kaikkia kolmea vaihetta.
  Jokainen vaihe on avoin kaikille pk-yrityksille:

| — | Vaihe 1: Konsepti ja toteutettavuuden arviointi:
  Pk-yritykset saavat rahoitusta tieteellisen ja teknisen toteutettavuuden ja uuden idean kaupallistamismahdollisuuksien tutkimiseen (konseptin toimivuuden osoittaminen) innovaatioprojektin kehittämiseksi. Jos tämän arvioinnin tulos
  , jossa on keskeistä, että hankkeen aihe vastaa mahdollisen käyttäjän/ostajan tarpeita,
  on myönteinen, rahoitusta voidaan myöntää seuraavaan/seuraaviin vaiheeseen/vaiheisiin. |
| --- | --- |

—

Vaihe 1: Konsepti ja toteutettavuuden arviointi:

Pk-yritykset saavat rahoitusta tieteellisen ja teknisen toteutettavuuden ja uuden idean kaupallistamismahdollisuuksien tutkimiseen (konseptin toimivuuden osoittaminen) innovaatioprojektin kehittämiseksi. Jos tämän arvioinnin tulos
  , jossa on keskeistä, että hankkeen aihe vastaa mahdollisen käyttäjän/ostajan tarpeita,
  on myönteinen, rahoitusta voidaan myöntää seuraavaan/seuraaviin vaiheeseen/vaiheisiin.

| — | Vaihe 2: Tutkimus ja teknologian kehittäminen, demonstrointi, markkinareplikointi:


  Innovaatiosetelijärjestelmä asianmukaisesti huomioon ottaen
  tukea annetaan tutkimukselle ja kehittämiselle, ja erityisesti keskitytään demonstrointitoimiin (testaaminen, prototyypit, tuotantomittakaavaa koskevat tutkimukset, suunnittelu, innovointiprosessien pilottihankkeet, tuotteet ja palvelut,
  validointi,
  suorituskykyverifiointi jne.) ja markkinareplikointiin
  kannustaen loppukäyttäjien tai mahdollisten asiakkaiden osallistumiseen
  .
  Innovaatiosetelijärjestelmä edistää nuorten yrittäjien osallistumista. |
| --- | --- |

—

Vaihe 2: Tutkimus ja teknologian kehittäminen, demonstrointi, markkinareplikointi:

Innovaatiosetelijärjestelmä asianmukaisesti huomioon ottaen
  tukea annetaan tutkimukselle ja kehittämiselle, ja erityisesti keskitytään demonstrointitoimiin (testaaminen, prototyypit, tuotantomittakaavaa koskevat tutkimukset, suunnittelu, innovointiprosessien pilottihankkeet, tuotteet ja palvelut,
  validointi,
  suorituskykyverifiointi jne.) ja markkinareplikointiin
  kannustaen loppukäyttäjien tai mahdollisten asiakkaiden osallistumiseen
  .
  Innovaatiosetelijärjestelmä edistää nuorten yrittäjien osallistumista.

| — | Vaihe 3: Kaupallistaminen:
  Tässä vaiheessa ei anneta tukitoimien lisäksi suoraa rahoitusta, mutta siinä pyritään helpottamaan yksityisen pääoman saatavuutta ja pääsyä innovoinnin mahdollistaviin ympäristöihin. Yhteys rahoitusvälineisiin (ks. tämän liitteen II osan 2 jakso ”Riskirahoituksen saatavuus”) tapahtuu esim. asettamalla sellaiset pk-yritykset, jotka ovat menestyksekkäästi saaneet vaiheet 1 ja 2 päätökseen, etusijalle rahoitusvaroista erotetun määrän suhteen. Pk-yrityksiin sovelletaan myös esim. verkottumista, koulutusta, valmennusta ja neuvontaa koskevia tukitoimenpiteitä. Lisäksi tämä osa voi liittyä yhteen sellaisten toimenpiteiden kanssa, joilla edistetään esikaupallista hankintaa ja innovatiivisten ratkaisujen hankintaa. |
| --- | --- |

—

Vaihe 3: Kaupallistaminen:

Tässä vaiheessa ei anneta tukitoimien lisäksi suoraa rahoitusta, mutta siinä pyritään helpottamaan yksityisen pääoman saatavuutta ja pääsyä innovoinnin mahdollistaviin ympäristöihin. Yhteys rahoitusvälineisiin (ks. tämän liitteen II osan 2 jakso ”Riskirahoituksen saatavuus”) tapahtuu esim. asettamalla sellaiset pk-yritykset, jotka ovat menestyksekkäästi saaneet vaiheet 1 ja 2 päätökseen, etusijalle rahoitusvaroista erotetun määrän suhteen. Pk-yrityksiin sovelletaan myös esim. verkottumista, koulutusta, valmennusta ja neuvontaa koskevia tukitoimenpiteitä. Lisäksi tämä osa voi liittyä yhteen sellaisten toimenpiteiden kanssa, joilla edistetään esikaupallista hankintaa ja innovatiivisten ratkaisujen hankintaa.

Koska pk-yrityksille kohdennetun välineen edistäminen, täytäntöönpano ja seuranta tapahtuu yhdenmukaisesti koko Horisontti 2020 -puiteohjelmassa, pk-yritysten on helppo käyttää sitä. Tukea saavia pk-yrityksiä varten perustetaan nykyisiin pk-yritysten tukiverkkoihin
  , kuten Yritys-Eurooppa-verkostoon ja muihin innovointipalveluiden tarjoajiin,
  perustuva mentorointijärjestelmä myönnetyn tuen vaikutuksen nopeuttamiseksi.
  Lisäksi asiaankuuluvien kansallisten ja/tai alueellisten välitahojen kanssa tutkitaan mahdollisuuksia luoda yhteyksiä mentorointijärjestelmän tehokkaan toteuttamisen varmistamiseksi.

Sidosryhmistä ja pk-yritysten tutkimuksen ja innovoinnin asiantuntijoista muodostuva erityinen elin perustetaan edistämään ja seuraamaan Horisontti 2020 -puiteohjelman erityisesti pk-yrityksiä koskevia toimenpiteitä.

3.2.   Erityinen tuki

3.2.1.   Tuki tutkimusintensiivisille pk-yrityksille

Tutkimusta ja teknologian kehittämistä harjoittavien pk-yritysten
  monikansallista
  markkinasuuntautuvaa innovointia edistetään erityisellä toimella. Se kohdistuu
  kaikkien alojen
  tutkimusintensiivisiin pk-yrityksiin, joiden on myös osoitettava valmiutensa hyödyntää hankkeiden tuloksia kaupallisesti.

Toimeen kuuluvat kaikki tieteen ja teknologian alat. Siinä noudatetaan alhaalta ylöspäin etenevää lähestymistapaa tutkimusta ja teknologian kehittämistä harjoittavien pk-yritysten
  tarpeen
  mukaisesti.

Tämä toimi pannaan täytäntöön Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 185 artiklan mukaisella aloitteella, joka pohjautuu Eurostars-yhteisohjelmaan. Sitä mukautetaan sitä koskevassa väliarvioinnissa esitettävien havaintojen perusteella.

3.2.2.   Pk-yritysten innovaatiovalmiuksien parantaminen

Horisontti 2020 -puiteohjelman erityisesti pk-yrityksiä koskevien
  monikansallisten
  toimenpiteiden täytäntöönpanoa auttavia ja niitä täydentäviä toimia tuetaan erityisesti pk-yritysten innovaatiovalmiuksien parantamiseksi. Toimiin voivat kuulua esim. tietoisuuden lisääminen, tiedottaminen ja tietojen levittäminen, koulutus- ja liikkuvuustoimet, verkottuminen ja parhaiden käytäntöjen vaihto, pk-yrityksille suurta lisäarvoa unionin tasolla tuottavien innovointia tukevien korkealaatuisten mekanismien ja palvelujen kehittäminen (esim. henkisen omaisuuden ja innovoinnin hallinnointi, tietämyksen siirto, tieto- ja viestintäteknologian innovatiivinen käyttö ja pk-yritysten tietotekniset taidot) sekä pk-yritysten avustaminen yhteyden saamisessa tutkimus- ja innovointikumppaneihin kaikkialla unionissa, jotta ne voisivat saada teknologiaa käyttöönsä ja kehittää innovaatiovalmiuksiaan. Innovatiivisten pk-yritysten ryhmiä edustavia välittäjäjärjestöjä pyydetään toteuttamaan monialaisia ja alueiden välisiä innovointitoimia sellaisten pk-yritysten kanssa, joilla on toisiaan vahvistavat valmiudet, uusien teollisuuden arvoketjujen luomiseksi.

Nämä toimet sovitetaan tarvittaessa yhteen vastaavien kansallisten toimenpiteiden kanssa. Pyritään tekemään tiivistä yhteistyötä kansallisten yhteyspisteiden verkon kanssa.
  Älykästä erikoistumista koskevissa kansallisissa ja alueellisissa innovaatiostrategioissa pyritään saavuttamaan synergia unionin koheesiopolitiikan kanssa.

Yhteyttä Yritys-Eurooppa-verkostoon on tarkoitus vahvistaa (yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman mukaisesti)
  ja varmistaa sen ja kansallisten yhteyspisteiden välinen koordinointi
  . Tukea voidaan myöntää esim. parantamalla tieto- ja neuvontapalveluja sellaisille pk-yrityksille annettavalla mentoroinnilla, valmennuksella ja kumppaninetsintätoiminnoilla, jotka haluavat kehittää rajat ylittäviä innovaatiohankkeita, tai tarjoamalla innovaatiotukipalveluja. Tämä lujittaa Yritys-Eurooppa-verkostossa pk-yritysten tukemisen osalta noudatettavaa yhden palvelupisteen lähestymistapaa ja verkoston vahvaa alueellista ja paikallista läsnäoloa.

3.2.3.   Markkinalähtöisen innovoinnin tukeminen

Tämä tukee
  pk-yritysten
  innovaatiovalmiuksien parantamiseen tähtäävää
  monikansallista
  markkinalähtöistä innovointia parantamalla innovoinnin toimintapuitteita ja poistamalla esteet ▌kasvulta erityisesti
  innovatiivisissa
  pk-yrityksissä ▌, joilla on potentiaalia kasvaa nopeasti. Erityistä innovaatiotukea (joka koskee esim. henkisen omaisuuden hyväksikäyttöä, hankkijaverkostoja, teknologiansiirtoyksikköjä tai strategista suunnittelua) ja innovointia koskevien politiikkojen uudelleentarkastelua tuetaan.

III OSA

YHTEISKUNNALLISET HAASTEET

1.   TERVEYS, VÄESTÖNMUUTOS JA HYVINVOINTI

Vankkaan näyttöön perustuvalla tehokkaalla terveyden edistämisellä ehkäistään tauteja, parannetaan
  hyvinvointia ja hallitaan kustannuksia
  . Terveyden edistämistä
  , aktiivista ikääntymistä, hyvinvointia
  ja tautien ehkäisemistä varten on muun muassa tunnettava terveyttä määrittävät tekijät, käytössä on oltava tauteja tehokkaasti ehkäiseviä välineitä kuten rokotteita ja terveyden ja tautien seurannan ja niihin varautumisen on oltava tehokkaita, samoin seulontaohjelmien.

Jotta tauteja, toimintarajoitteita
  , heikkoutta
  ja työkyvyn alentumista voidaan ehkäistä,
  havaita ajoissa,
  hallita, hoitaa ja parantaa onnistuneesti, on ymmärrettävä perinpohjaisesti niiden syyt, prosessit ja vaikutukset sekä terveyteen ja hyvinvointiin vaikuttavat tekijät.
  Terveyden ja sairauksien parempi ymmärtäminen edellyttää tiivistä yhteyttä perus-, kliinisen, epidemiologisen ja sosioekonomisen tutkimuksen välillä.
  Tehokas tiedonvaihto ja näiden tietojen liittäminen todellisessa elämässä tehtäviin laajoihin kohorttitutkimuksiin on myös keskeistä. Tutkimustulokset on myös muunnettava kliinisiksi käytännöiksi erityisesti kliinisillä kokeilla.

On yhteiskunnallinen haaste mukautua
  terveydenhuollon ja -hoidon aloilla
  kasvaviin vaatimuksiin, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä
  . Jos tehokkaan terveydenhuollon ja -hoidon halutaan edelleen kattavan kaikenikäiset, on pyrittävä parantamaan
  ja nopeuttamaan
  päätöksentekoa ennaltaehkäisy- ja hoitotoimissa, tunnistamaan parhaat käytännöt terveydenhoitoalalla ja tukemaan niiden levittämistä, lisäämään tietoisuutta
  sekä tukemaan
  yhdistettyjä hoitopalveluja
  . Ikääntymisprosessien parempi ymmärtäminen ja ikään liittyvien sairauksien ehkäisy ovat perusta unionin kansalaisten pitämiselle terveinä ja aktiivisina koko elämänsä ajan. Yhtä tärkeää on
  sellaisten teknisten, organisatoristen ja sosiaalisten innovaatioiden
  laaja käyttöönotto
  , joiden avulla ikäihmiset
  , kroonisesti sairaat sekä toimintarajoitteiset henkilöt
  voivat pysyä aktiivisina ja itsenäisinä. Näin voidaan lisätä heidän fyysistä, sosiaalista ja henkistä hyvinvointiaan ja saada se jatkumaan kauemmin.

Ohjelman olisi koskettava asiaan liittyvissä toimissa esimerkiksi seuraavia kroonisia tauteja ja sairauksia: sydän- ja verisuonitaudit, syöpä, aineenvaihduntasairaudet ja riskitekijät diabetes mukaan luettuna, krooninen kipu, neurologiset, neurodegeneratiiviset, päihteiden käyttöön liittyvät ja mielenterveyden häiriöt, harvinaiset sairaudet, ylipaino ja liikalihavuus, reuma- ja autoimmuunisairaudet, tuki- ja liikuntaelinten sairaudet sekä eri elimiin vaikuttavat erilaiset sairaudet, akuutit sairaudet ja erilaiset toimintarajoitteet. Sen olisi koskettava myös infektiotauteja, kuten HIV/AIDS, tuberkuloosi ja malaria, laiminlyötyjä ja köyhyyteen liittyviä sairauksia sekä eläinten välityksellä tarttuvia tauteja, uusia epidemioita ja kasvavan mikrobilääkeresistenssin uhkaa sekä työperäisiä sairauksia ja työhön liittyviä häiriöitä.

On kehitettävä yksilöllistä lääketiedettä, jotta voidaan laatia potilaiden tarpeita vastaavia ennaltaehkäiseviä ja hoitostrategioita, ja sen tueksi on kehitettävä sairauksien varhaista havaitsemista.

Kaikki nämä toimet toteutetaan niin, että tukea annetaan koko tutkimus- ja innovointisyklin ajan, mikä vahvistaa Eurooppaan sijoittautuneen teollisuuden kilpailukykyä ja lisää uusien markkinoiden kehittämismahdollisuuksia.
  Tukea annetaan translaatioon perustuville lähestymistavoille, joissa yhdistetään useita terveydenhoitoalan innovaatioprosessin vaiheita.

Erityistoimia kuvataan jäljempänä.

1.1.   
  Terveyden, hyvinvoinnin ja tautien ymmärtäminen

1.1.1.
     Terveyttä määrittävien tekijöiden ymmärtäminen, terveyden edistämisen ja tautien ehkäisemisen tehostaminen

Terveyttä määrittävät tekijät on tunnettava paremmin, jotta saadaan tehokkaaseen terveyden edistämiseen ja tautien ehkäisyyn tarvittavaa tieteellistä näyttöä ja voidaan myös kehittää unionille
  olemassa oleviin tietolähteisiin ja indikaattorijärjestelmiin perustuvat
  kattavat terveyden ja hyvinvoinnin indikaattorit. Ympäristöön ja käyttäytymiseen (myös elintapoihin) liittyviä,
  psykologisia, organisatorisia, kulttuurisia,
  sosioekonomisia
  , biologisia
  ja geneettisiä tekijöitä tutkitaan niiden laajimmassa merkityksessä. Menetelmiin
  kuuluvat
  muun muassa pitkäaikaistutkimus, jossa tutkitaan kohortteja ja niiden yhteyksiä omiikka-tutkimuksesta saatuihin tietoihin
  , ja systeemibiolääketiede, mukaan lukien biologisten järjestelmien asiaan liittyvät sovellukset ja muut menetelmät
  .

Jotta erityisesti ympäristön merkitys terveyttä määrittävänä tekijänä tunnettaisiin paremmin, tarvitaan
  poikkitieteellistä lähestymistapaa, jossa yhdistetään muun muassa ihmisen kannalta merkittävää molekyylibiologiaa, epidemiologiaa ja toksikologiaa ja jonka tuloksena saatavien tietojen avulla tutkitaan erilaisten
  kemikaalien vaikutustapoja, altistumista sekä saasteille että muille ympäristöön ja säähän liittyville stressitekijöille sekä
  suoritetaan yhdennettyjä toksikologisia testejä ja etsitään vaihtoehtoja eläinkokeille
  . Altistumisen arviointiin tarvitaan innovatiivisia lähestymistapoja, joissa hyödynnetään omiikkaan ja epigenetiikkaan perustuvia uuden sukupolven biomerkkiaineita, ihmisten biomonitorointia, henkilökohtaisia altistumisarviointeja ja mallintamista yhdistyneen, kumulatiivisen ja yllättävän altistumisen ymmärtämiseksi siten, että sosioekonomiset
  , kulttuuriset, työperäiset, psykologiset
  ja käyttäytymistieteelliset tekijät otetaan huomioon. Ympäristötiedon parempaa hyödyntämistä edistyneiden tietojärjestelmien avulla tuetaan.

Näin voidaan arvioida nykyisiä ja suunniteltuja toimintapolitiikkoja ja ohjelmia ja tukea niitä. Vastaavasti voidaan kehittää parempia käyttäytymisinterventioita sekä ehkäisy- ja opetusohjelmia, muun muassa ravitsemusta,
  liikuntaa,
  rokotuksia ja muita perusterveydenhuollon toimenpiteitä koskevan terveysosaamisen osalta.

1.1.2.
     Tautien ymmärtäminen

▌Terveyden ja tautien ymmärtämystä
  ihmisten koko elinkaaren aikana
  on parannettava, jotta voidaan kehittää uusia ja parempia ehkäisytoimenpiteitä, diagnooseja, hoitoja
  ja kuntoutustoimenpiteitä
  . Tieteidenvälinen
  perus- ja translaatiotutkimus
  tautien patofysiologiasta on oleellista, kun pyritään ymmärtämään paremmin kaikkia näkökohtia sairausprosesseissa, tavanomaisen vaihtelun ja tautien uudelleenluokitus molekyylitietojen perusteella mukaan luettuna, sekä validoimaan ja käyttämään tutkimustuloksia kliinisissä sovelluksissa.

Biolääketieteellisten tietojen tuottamisen uusien välineiden ja lähestymistapojen kehittämistä ja käyttöä edistetään tätä tukevalla tutkimuksella, joka kattaa
  biokuvantamisen,
  omiikat, suurikapasiteettiset tekniikat ja systeemilääketieteen lähestymistavat. Tällaisessa toiminnassa perustutkimus ja kliininen tutkimus sekä pitkäaikaiset kohorttitutkimukset (ja vastaavat tutkimusalat) on edellä esitetyn mukaisesti liitettävä tiiviisti toisiinsa. Lisäksi tarvitaan läheiset yhteydet tutkimuksen ja lääketieteellisten infrastruktuurien kanssa (tietokannat, biopankit jne.) tiedon standardointia, säilyttämistä, jakamista ja saantia varten. Nämä kaikki ovat keskeisiä tiedon käytettävyyden maksimoimisen sekä tietokokonaisuuksien innovatiivisempien ja tehokkaampien analysoimis- ja yhdistämistapojen edistämisen kannalta.

1.1.3.
     
  Seurannan ja varautumisen parantaminen

Ihmisiin kohdistuu uhkia uusista ja yleistyvistä infektiotaudeista, myös zoonooseista peräisin olevista, sekä taudeista, joita aiheuttavat nykyisten patogeenien lääkeresistenssi sekä muut ilmastonmuutoksen ja ihmisten kansainvälisen liikkumisen välittömät ja välilliset seuraukset. Epidemioiden mallintamiseen ja tehokkaaseen reagointiin pandemiatapauksissa tarvitaan uusia tai parempia seuranta- ja diagnosointimenetelmiä, varhaisvaroitusverkostoja, terveyspalvelujen organisointia ja varautumista koskevia kampanjoita. Lisäksi on pyrittävä ylläpitämään ja tehostamaan valmiutta torjua lääkeresistenttejä infektiotauteja.

1.2.
     
  Tautien ehkäiseminen

1.2.1.
     
  Tehokkaiden ehkäisy- ja seulontaohjelmien kehittäminen ja tautialttiuden arvioimisen parantaminen

Ehkäisy- ja seulontaohjelmien kehittämiseksi on tunnistettava riskin ja taudin puhkeamisen varhaiset biomerkkiaineet (myös toiminnalliset ja käyttäytymiseen liittyvät), ja ne olisi suunniteltava kansainvälisesti hyväksytyin perustein. Ohjelmien toteuttaminen edellyttää seulontamenetelmien ja -ohjelmien testausta ja validointia. Kliinisesti merkityksellisessä kasvaneessa sairastumisvaarassa olevien yksilöiden ja väestönosien tunnistamiseksi olisi tuotettava tietoa ja kehitettävä menetelmiä. Kun suuressa sairastumisvaarassa olevat yksilöt ja väestönosat tunnetaan, voidaan kehittää yksilöllisiä, monivaiheisia ja kollektiivisia strategioita vaikuttavaa ja kustannustehokasta taudinehkäisyä varten.

1.2.2.
     Diagnostiikan
  ja prognostiikan
  parantaminen

Uuden ja tehokkaamman diagnostiikan
  ja teranostiikan
  kehittämistä varten tarvitaan
  terveyden, tautien ja sairausprosessien parempaa tuntemusta elämän kaikissa vaiheissa
  . Taudeista selviämistä pyritään huomattavasti parantamaan varhaisemmalla ja tarkemmalla diagnostiikalla
  ja prognostiikalla
  sekä mahdollistamalla
  saatavilla oleva
  potilaskohtaisempi hoito, ja tätä varten kehitetään innovatiivisia ja nykyisiä
  menetelmiä,
  tekniikoita
  ja välineitä
  .

1.2.3.
     
  Parempien ehkäisevien ja terapeuttisten rokotteiden kehittäminen

Tarvitaan tehokkaampia ehkäiseviä ja hoitavia interventioita ja rokotteita sekä näyttöön perustuvia rokotusohjelmia hyvin laajaan kirjoon tauteja, mukaan lukien köyhyyteen liittyvät taudit, kuten HIV/AIDS, tuberkuloosi, malaria ja laiminlyödyt infektiotaudit, ja myös muihin merkittäviin tauteihin. Tämä edellyttää, että tauteja ja sairausprosesseja ja niitä seuraavia epidemioita ymmärretään paremmin ja että tehdään kliinisiä kokeita ja niihin liittyvää tutkimusta.

1.3.
     Tautien hoitaminen
  ja hallinta

1.3.1.
     
  Tautien hoitaminen ja regeneratiivisen hoidon kehittäminen

Lääkehoitoa,
  biologisia hoitoja,
  rokotuksia ja muita hoitomenetelmiä monialaisesti tukevan tekniikan parantamista on tuettava, transplantaatio
  , kirurgia,
  geeni- ja soluhoito
  ja isotooppilääketiede
  mukaan luettuina. Lääke- ja rokotekehittelystä on saatava parempia tuloksia (myös vaihtoehtoisia menetelmiä perinteiselle turvallisuus- ja vaikuttavuustestaukselle, esimerkiksi kehittämällä uusia menetelmiä). Regeneratiivisia hoitotapoja ja kantasoluihin perustuvia hoitoja on kehitettävä.
  Uusia biologisia lääkkeitä, mukaan lukien terapeuttiset rokotteet, on kehitettävä.
  Lääkinnällisiä laitteita sekä apuvälineitä ja -järjestelmiä on kehitettävä.
  Palliatiivista hoitoa on parannettava.
  Valmiuttamme torjua ▌tauteja ja toteuttaa lääketieteellisiä toimenpiteitä, jotka edellyttävät tehokkaiden
  ja turvallisten
  mikrobilääkkeiden saatavuutta, on ylläpidettävä ja tehostettava. Lisäksi on kehitettävä kattavia tapoja hoitaa komorbiditeettia kaikenikäisillä ja välttää monilääkitystä. Näiden parannusten jälkeen on helpompi kehittää uusia, tehokkaampia, vaikuttavia, kestäviä
  ja yksilöllisiä
  hoitoja tauteihin ja keinoja hallita toimintakyvyttömyyttä
  ja heikkoutta, mukaan lukien pitkälle kehitetyt terapiat ja soluterapiat kroonisten sairauksien hoitamista varten
  .

1.3.2.
     Tietämyksen siirtäminen kliiniseen käytäntöön ja laajennuskelpoiseen innovointiin

Kliiniset kokeet ovat
  tärkeä
  tapa siirtää biolääketieteellistä tietoa potilassovelluksiin, ja siihen samoin kuin kokeisiin liittyvien käytäntöjen parantamiseen annetaan tukea. Esimerkkejä tästä ovat menettelyjen parantaminen niin, että kokeissa voidaan keskittyä keskeisiin väestöryhmiin (myös niihin, joilla esiintyy muita liitännäistauteja ja/tai joiden hoito on jo aloitettu), interventioiden ja ratkaisujen suhteellisen tehokkuuden määrittäminen sekä tietokantojen ja sähköisten terveystietojen käytön lisääminen tietolähteinä kokeissa ja tietämyksen siirrossa.
  Prekliinisiä ja/tai kliinisiä tutkimuksia tiettyjen harvinaislääkkeiden kehittämiseksi tuetaan.
  Vastaavasti tuetaan muunlaisten toimenpiteiden, kuten itsenäiseen asumiseen liittyvien toimenpiteiden, siirtämistä tosielämän ympäristöihin.

▌

1.4.
     
  Aktiivisena ikääntyminen ja terveyden omahoito

1.4.1.
     Aktiivisena ikääntyminen, itsenäinen ja avustettu asuminen

Kustannustehokkaiden ja käyttäjäystävällisten ratkaisujen löytämiseksi ikääntyvien ja toimintarajoitteisten ihmisten aktiivista, itsenäistä ja avustettua jokapäiväistä elämää varten (kotona, työssä
  , julkisissa tiloissa
  jne.)
  sukupuolten väliset erot huomioon ottaen
  tarvitaan monitieteistä edistynyttä ja soveltavaa tutkimusta ja innovointia
  sosioekonomisella alalla,
  käyttäytymistieteissä, gerontologiassa, digitaalialalla ja muilla tieteenaloilla. Tämä koskee monenlaisia tilanteita sekä tekniikoita, järjestelmiä ja palveluja, joilla parannetaan ihmisten elämänlaatua ja toiminnallisuutta, muun muassa liikkuvuutta, älykästä henkilökohtaista avustavaa teknologiaa, palvelu- ja sosiaalialan robotiikkaa sekä tietokoneavusteisia elinympäristöjä. Täytäntöönpanon arvioimiseen ja ratkaisujen laajaan käyttöönottoon tähtääville tutkimuksen ja innovoinnin pilottihankkeille annetaan tukea.
  Loppukäyttäjien, käyttäjäyhteisöjen ja virallisten ja omaishoitajien osallistumista korostetaan.

1.4.2.
     Ihmisten
  valistaminen ja
  voimaannuttaminen terveyden omahoitoon

Ihmisten voimaannuttamisella terveytensä parantamiseen ja hoitamiseen koko elinikänsä ajan saadaan
  aikaan entistä kustannustehokkaampia terveydenhuoltojärjestelmiä
  , kun kroonisia sairauksia voidaan hoitaa muualla kuin laitoksissa ja terveystulokset parantuvat. Tämä edellyttää tutkimusta seuraavilla aloilla:
  sosioekonomiset tekijät ja kulttuuriarvot,
  käyttäytymis- ja sosiaaliset mallit, ▌asenteet ja pyrkimykset yksilöllisen terveysteknologian suhteen, liikkuvat ja/tai kannettavat välineet, uudet diagnoosimenetelmät,
  anturit ja valvontalaitteet sekä
  yksilölliset palvelut,
  kuten nanolääketieteelliset välineet,
  joilla edistetään terveellisiä elintapoja, hyvinvointia,
  mielenterveyttä,
  itsehoitoa, parempaa vuorovaikutusta potilaiden ja terveydenhuollon ammattihenkilöiden välillä ja yksilöllisiä ohjelmia tautien ja toimintarajoitteiden hallintaan
  muun muassa potilaiden riippumattomuuden lisäämiseksi
  , sekä tuki osaamisinfrastruktuureille.
  Ratkaisut kehitetään ja testataan käyttämällä avoimia innovaatiofoorumeita, kuten sosiaalisen ja palveluinnovoinnin laajamittaista demonstrointia.

1.5.
     
  Menetelmät ja tiedot

1.5.1.
     
  Terveyteen liittyvän tiedottamisen parantaminen ja terveystietojen parempi hyödyntäminen

Infrastruktuurien sekä tietorakenteiden ja -lähteiden (myös niiden, joita saadaan kohorttitutkimuksista, tutkimussuunnitelmista, tiedonkeruusta, indikaattoreista, terveystarkastustutkimuksista jne.) yhdentämistä sekä tietojen standardointia, yhteentoimivuutta, säilytystä, jakamista ja saantia tuetaan, jotta tällaiset tiedot ovat pitkällä aikavälillä kestäviä ja että ne saadaan asianmukaisesti hyödynnettyä. Olisi kiinnitettävä huomiota tiedonkäsittelyyn, tietämyksen hallintaan, mallintamiseen, visualisointiin, tieto- ja viestintätekniikan turvallisuuteen ja yksityisyyteen liittyviin kysymyksiin. Varsinkin hoidon kielteisten tulosten ja haittavaikutusten saatavuutta koskevia tietoja on parannettava.

1.5.2.
     
  Toimintapolitiikan määrittelyä ja sääntelytarpeita tukevien tieteellisten välineiden ja menetelmien parantaminen

On tarpeen tukea sellaisten tieteellisten välineiden, menetelmien ja tilastojen tutkimusta, kehittämistä, integrointia ja käyttöä, joilla terveyteen liittyvien interventioiden ja tekniikan, myös uusien lääkkeiden, biologisten tuotteiden, kehittyneiden hoitojen ja lääkinnällisten laitteiden, turvallisuutta, tehoa ja laatua voidaan arvioida nopeasti, tarkasti ja ennakoivasti. Tämä pätee erityisesti sellaisten alojen kehittämistoimiin kuin biologiset lääkkeet, rokotteet, mikrobilääkkeet, solu-/kudos- ja geenihoidot, elimet ja elinsiirrot, erityisalojen valmistusteollisuus, biopankit, uudet lääkinnälliset laitteet, yhdistelmävalmisteet, diagnosointi- ja hoitomenettelyt, geneettinen testaus, yhteentoimivuus ja sähköinen terveydenhuolto tietosuojaa unohtamatta. Lisäksi on tuettava riskinarviointimenetelmien, vaatimustenmukaisuusmallien, testauksen sekä ympäristöön ja terveyteen liittyvien strategioiden parantamista. Myös edellä mainittujen alojen eettisten näkökohtien arvioinnissa auttavien menetelmien kehittämistä on tuettava.

1.5.3.
     
  In silico -lääketieteen käyttö taudinhallinnan ja ennakoitavuuden parantamisessa

Systeemilääketieteen lähestymistapoihin ja fysiologiseen mallintamiseen perustuvia tietokonesimulaatioon perustuvia terveydenhuollon järjestelmiä, joissa käytetään potilaskohtaisia tietoja, voidaan käyttää tautialttiuden, taudinkulun sekä lääkehoidon onnistumistodennäköisyyden arvioimisessa. Malleihin perustuvalla simulaatiolla voidaan tukea kliinisiä kokeita, hoitovasteen ennustettavuutta sekä hoidon yksilöllistämistä ja optimoimista.

1.6.
     
  Terveydenhoito ja yhdistetty hoito

1.6.1.
     Yhdistetyn hoidon lisääminen

Kroonisten sairauksien hoitamiseen muualla kuin laitoksissa
  , toimintarajoitteiset potilaat mukaan luettuina,
  tarvitaan myös parempaa yhteistyötä terveys- ja sosiaalipalvelujen tai omaishoidon tarjoajien välillä. Tutkimusta ja innovatiivisia sovelluksia tuetaan
  sekä fyysistä että mielenterveyttä, psykososiaaliset näkökohdat mukaan lukien, koskevaan
  jaettuun tietoon perustuvaa päätöksentekoa varten ja näytön tuottamiseksi uudenlaisten ratkaisujen laaja-alaista käyttöä ja markkinahyödyntämistä varten. Tämä koskee myös yhteentoimivia etäterveydenhuolto- ja etähoitopalveluja.
  Erityisesti väestönmuutoksen yhteydessä tuetaan lisäksi
  tutkimusta ja innovointia, joilla pyritään parantamaan pitkäaikaishoidon organisointia
  , sekä toimintapolitiikan ja hallinnoinnin innovointia
  .
  Uusien ja yhdistettyjen hoitoratkaisujen toteuttamisella pyritään henkilökohtaiseen voimaannuttamiseen ja olemassa olevien valmiuksien tehostamiseen keskittyen samalla puutteiden korvaamiseen.

1.6.2.
     
  Terveydenhoidon
  tehokkuuden ja toimivuuden optimoiminen ja epätasa-arvon vähentäminen näyttöön perustuvalla päätöksenteolla ja parhaiden käytäntöjen sekä innovatiivisten tekniikoiden ja lähestymistapojen levittämisellä

On tuettava
  systeemisen lähestymistavan kehittämistä
  terveysalan tekniikoiden
  arviointiin
  ja
  terveystaloustieteeseen
  , näytön keräämistä sekä parhaiden käytäntöjen ja innovatiivisten tekniikoiden ja lähestymistapojen jakamista terveydenhoitoalalla, tietotekniikka ja sähköisen terveydenhuollon sovellukset mukaan luettuina. Julkisissa terveydenhuoltojärjestelmissä Euroopassa ja kolmansissa maissa toteutettujen uudistusten vertailevaa analyysia ja uudistusten keskipitkän ja pitkän aikavälin taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten arviointia tuetaan. Terveysalan henkilöstötarpeen analysointia sekä määrällisesti että vaadittujen taitojen kannalta suhteessa uusiin hoitomalleihin tuetaan. Tutkimusta terveydellisen epätasa-arvon kehityksestä, sen vuorovaikutuksesta muun taloudellisen ja sosiaalisen epätasa-arvon kanssa sekä sen vähentämiseen tähtäävien politiikkojen tehokkuudesta Euroopassa ja muualla tuetaan. Lisäksi on tarpeen tukea potilasturvaratkaisujen ja laadunvarmistusjärjestelmien arviointia, myös potilaiden asemaa suhteessa turvallisuuteen ja hoidon laatuun.

1.7.
     Erityiset täytäntöönpanonäkökohdat

Ohjelman täytäntöönpano sisältää tuen tietämyksen ja teknologian siirrolle ja muille levittämisen muodoille, laajamittaisille pilotti- ja demonstrointihankkeille sekä standardoinnille. Tällä tavoin nopeutetaan tuotteiden ja palvelujen saattamista markkinoille ja validoidaan ratkaisuja, jotka ovat laajennuskelpoisia Euroopassa ja sen ulkopuolella. Paitsi että kyseisillä toimilla tuetaan Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja innovatiivisten pk-yritysten osallistumista, ne edellyttävät kaikkien sidosryhmien aktiivista osallistumista. Muiden asiaan liittyvien sekä julkisten että yksityisten ohjelmien ja toimien kanssa pyritään synergiaan unionin tasolla, kansallisesti ja kansainvälisesti. Erityisesti pyritään saamaan aikaan synergiaa Kansanterveys kasvun tukena -ohjelman puitteissa suunniteltujen toimien kanssa.

Terveyttä käsittelevä tiedelautakunta on tieteellinen sidosryhmäfoorumi, joka laatii tätä yhteiskunnallista haastetta koskevia tieteellisiä lausuntoja. Se toimittaa kattavan ja kohdennetun tieteellisen analyysin tähän yhteiskunnalliseen haasteeseen liittyvän tutkimuksen ja innovoinnin pullonkauloista ja mahdollisuuksista, osallistuu tutkimus- ja innovaatiopainopisteidensä määrittämiseen ja kannustaa EU:n laajuista tieteellistä osallistumista siihen liittyviin toimiin. Tekemällä aktiivista yhteistyötä sidosryhmien kanssa se auttaa kehittämään voimavaroja ja edistää tietämyksen jakamista ja yhteistoimintaa kaikkialla unionissa tällä alalla.

Yhteiseen ohjelmasuunnitteluun kuuluvien asiaan liittyvien aloitteiden (Joint Programming Initiatives, JPI) ja julkisen sektorin sisäisten ja julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien tukemista voidaan harkita.

Asiaan liittyvien eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien toimien sekä eurooppalaisten teknologiayhteisöjen tutkimus- ja innovointiohjelmien asiaan liittyvien näkökohtien kanssa luodaan niin ikään asianmukaisia yhteyksiä.

2.   ELINTARVIKETURVA, KESTÄVÄ MAA- JA METSÄTALOUS, MERIEN JA MERENKULUN JA SISÄVESIEN TUTKIMUS JA BIOTALOUS

2.1.   Kestävä maa- ja metsätalous

Tietämyksen, välineiden, palvelujen ja innovaatioiden on oltava tarkoituksenmukaisia, jotta voidaan tukea tuottavampia,
  ympäristöystävällisempiä,
  resurssitehokkaampia ja muutoksiin hyvin sopeutuvia maa- ja metsätalousjärjestelmiä, jotka tuottavat riittävästi elintarvikkeita, rehua, biomassaa ja muita raaka-aineita ja tarjoavat ekosysteemipalveluja
  samalla suojellen biologista monimuotoisuutta ja tukien
  elinkelpoisten maaseutuelinkeinojen kehittämistä. Tutkimuksella ja innovoinnilla saadaan vaihtoehtoja maatalous- ja ympäristötavoitteiden sisällyttämiseksi kestävään tuotantoon, jolloin lisätään maatalouden tuottavuutta ja resurssitehokkuutta
  , myös vedenkäytön tehokkuutta; lisätään eläin- ja kasvituotannon turvallisuutta;
  vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä maataloudesta
  ; vähennetään jätteen tuottamista;
  vähennetään ravinteiden
  ja muiden kemiallisten aineiden
  huuhtoutumista viljelymailta maa- ja vesiympäristöön; pienennetään riippuvuutta kasviproteiinin kansainvälisestä tuonnista Eurooppaan
  ; lisätään alkutuotantojärjestelmien monimuotoisuutta ja edistetään biologisen monimuotoisuuden palauttamista
  .

2.1.1.   Tuotantotehokkuuden parantaminen ja ilmastonmuutokseen sopeutuminen kestävyyttä ja sietokykyä unohtamatta

Toiminnoilla pyritään lisäämään tuottavuutta sekä kasvien, eläinten ja tuotantojärjestelmien kykyä sopeutua nopeasti muuttuviin ympäristö- ja ilmasto-olosuhteisiin ja yhä vähäisempiin luonnonvaroihin. Innovaatioiden avulla elintarvikkeiden ja rehun koko toimitusketjussa voidaan siirtyä kohti vähäenergistä, vähäpäästöistä ja vähäjätteistä taloutta
  ja luonnonvarojen entistä vähäisempää kysyntää
  . Elintarviketurvan parantamisen ohella luodaan uusia mahdollisuuksia biomassan ja
  maatalouden
  sivutuotteiden käytölle monenlaisissa muissa kuin elintarvikesovelluksissa.

Kasvien, eläinten ja pieneliöiden tuotantokykyä pyritään parantamaan monitieteellisillä lähestymistavoilla, ja samalla pyritään varmistamaan resurssien (vesi,
  maa, maaperä,
  ravinteet, energia
  ja muut tuotantopanokset
  ) tehokas käyttö ja maaseutualueiden ekologinen eheys. Keskeiselle sijalle asetetaan yhdennetyt ja erilaiset tuotantojärjestelmät ja maatalouskäytännöt, myös täsmätekniikkojen käyttö ja ekologinen voimaperäistäminen sekä tavanomaisen että luonnonmukaisen maatalouden eduksi.
  Samalla edistetään kaupunkien viherryttämistä harjoittamalla uudenlaisia maa-, puutarha- ja metsätalouden muotoja kaupungeissa ja niiden lähiympäristössä. Niiden harkitsemiseksi käsitellään uusia, ihmisten terveyteen ja hyvinvointiin, ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyviä vaatimuksia, joita asetetaan kasvien ominaisuuksille, viljelymenetelmille ja -tekniikoille, markkinoinnille ja kaupunkisuunnittelulle.
  Kasvien ja eläinten geneettiseen parantamiseen sopeutumisen
  , terveyden
  ja tuottavuuden kannalta tarvitaan kaikkia soveltuvia tavanomaisia ja nykyaikaisia jalostustapoja sekä geenivarojen
  säilyttämistä ja
  parempaa hyödyntämistä. ▌Maaperän hoitoon, jolla pyritään
  viljelykasvien tuottavuuden lisäämiseen
  , kiinnitetään asianmukaista huomiota.
  Kasvien ja eläinten terveyttä edistetään pitäen mielessä elintarviketuotannon korkean laadun ja turvallisuuden varmistamisen yleistavoite. Kasvinterveys- ja kasvinsuojelualan toimilla lisätään tietämystä ja tuetaan yhdennetyn ympäristöystävällisen tuholaistorjunnan strategioiden, tuotteiden ja välineiden kehittämistä taudinaiheuttajien ehkäisemiseksi, tuholaisten ja tautien torjumiseksi ja satovahinkojen vähentämiseksi sekä ennen sadonkorjuuta että sen jälkeen. Eläinten terveyden alalla
  eläintautien, myös zoonoosien, hävittämiseen
  tai tehokkaaseen hallintaan tarkoitettuja strategioita sekä mikrobilääkeresistenssin tutkimusta edistetään
  .
  Tautien, loisten ja tuholaisten yhdennettyä torjuntaa tehostetaan isännän ja taudinaiheuttajan välisen vuorovaikutuksen paremmasta ymmärtämisestä aina valvontaan, diagnostiikkaan ja hoitoon.
  Eläinten hyvinvointiin vaikuttavia käytäntöjä tutkimalla voidaan vastata yhteiskunnallisiin huolenaiheisiin. Edellä mainittujen toimialojen tukemiseksi lisätään myös perustutkimusta, jossa käsitellään asiaa koskevia biologisia kysymyksiä sekä tuetaan unionin toimintapolitiikkojen suunnittelua ja täytäntöönpanoa
  , ja arvioidaan niiden taloudellista ja markkinapotentiaalia
  .

2.1.2.   Ekosysteemipalvelut ja julkishyödykkeet

Maa- ja metsätalous ovat ainutlaatuisia järjestelmiä, jotka tuottavat kaupallisten tuotteiden lisäksi yhteiskunnallisia julkishyödykkeitä (joilla on myös kulttuurista ja virkistyksellistä arvoa) sekä merkittäviä ekologisia palveluja, kuten luonnon toiminnallinen ja in situ -monimuotoisuus, pölytys,
  vedenvarastointi ja -säännöstely
  ,
  maaperän toiminnot,
  maisema, eroosion vähentäminen
  , tulvien ja kuivuuden sietokyky
  ja hiilidioksidin talteenotto sekä kasvihuonekaasupäästöjen hillitseminen. Tutkimustoiminnalla
  edistetään alkutuotantojärjestelmien ja ekosysteemipalvelujen moninaisen vuorovaikutuksen parempaa ymmärtämistä ja
  tuetaan näiden julkishyödykkeiden ja palvelujen tarjoamista hallintoratkaisujen, päätöksentekoa tukevien välineiden sekä näiden hyödykkeiden ja palvelujen
  markkina- ja
  muun kuin markkina-arvon arvioinnin avulla. Erityisiä kiinnostuksenkohteita ovat näiden tavoitteiden saavuttamiseen todennäköisimmin soveltuvat
  maaseudun, kaupunkien (ja niiden lähiympäristön)
  viljely- ja metsänhoitojärjestelmät ja maaseututyypit. Tarkistamalla maatalousjärjestelmien aktiivista hallinnointia, teknologian käyttö ja käytäntöjen muuttaminen mukaan luettuina, voidaan tehostaa kasvihuonekaasupäästöjen hillintää ja maatalousalan kykyä sopeutua ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin.

2.1.3.   Maaseutualueiden voimaannuttaminen, maaseutupolitiikan ja -innovoinnin tukeminen

Maaseutuyhteisöjen kehitysmahdollisuuksia hyödynnetään vahvistamalla niiden valmiuksia alkutuotantoon ja ekosysteemipalvelujen tarjoamiseen sekä avaamalla mahdollisuuksia sellaisten uusien ja monipuolisten tuotteiden (
  mukaan luettuina
  elintarvikkeiden, rehujen, materiaalien ja energian) tuottamiseen, joilla vastataan vähähiilisten ja lyhytketjuisten tuotantojärjestelmien kasvavaan kysyntään. Sosioekonominen
  tutkimus ja tieteen ja yhteiskunnan tutkimus
  yhdessä uusien konseptien kehittämisen ja institutionaalisten innovaatioiden kanssa on tarpeen, jotta voidaan varmistaa maaseutualueiden yhteenkuuluvuus ja estää taloudellista ja sosiaalista syrjäytymistä, edistää taloudellisen toiminnan monipuolistamista (myös palvelualalla), taata tarkoituksenmukaiset yhteydet maaseutu- ja kaupunkialueiden välillä, helpottaa tietämyksen vaihtoa, demonstrointia, innovointia ja tiedon jakamista sekä edistää osallistavaa resurssien hoitoa. Lisäksi on tarpeen tarkastella, miten maaseutualueiden julkishyödykkeet saadaan muunnettua paikallisiksi/alueellisiksi sosioekonomisiksi eduiksi. Alueellisesti ja paikallisesti määriteltyjä innovaatiotarpeita täydennetään monialaisilla tutkimustoimilla
  kansainvälisesti,
  alueidenvälisesti ja Euroopan tasolla. Tutkimushankkeilla, joista saadaan tarvittavat analyysimenetelmät, indikaattorit,
  yhdennetyt
  mallit ja ennakoivat toimet, tuetaan päätöksentekijöitä ja muita toimijoita asiaan liittyvien strategioiden, toimintapolitiikkojen ja lainsäädännön täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa paitsi maaseutualueilla, myös koko biotaloudessa. Lisäksi tarvitaan välineitä ja tietoa luonnonvarojen (maa, vesi
  , maaperä, ravinteet, energia
  ja muut tuotantopanokset) eri käyttötapojen ja biotalouden tuotteiden välisistä mahdollisista korvaavuuksista. Myös maa- ja metsätalousjärjestelmien sosioekonomista ja vertailevaa arviointia ja niiden kestävyyttä käsitellään.

2.1.4.
     
  Kestävä metsätalous

Tavoitteena on tuottaa kestävällä tavalla biotuotteita, ekosysteemipalveluja (veteen liittyvät ja ilmastonmuutosta hillitsevät palvelut mukaan luettuina) ja riittävästi biomassaa ottaen asianmukaisesti huomioon metsätalouden taloudelliset, ekologiset ja sosiaaliset näkökohdat sekä alueelliset erot. Metsätalousalan toimilla pyritään yleensäkin edistämään monitoimintoisia metsiä, jotka tuottavat lukuisia ekologisia, taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä. Toimissa keskitytään kehittämään edelleen kestäviä metsätalousjärjestelmiä, joilla voidaan puuttua yhteiskunnallisiin haasteisiin ja vaatimuksiin, metsänomistajien tarpeet mukaan luettuina, ottamalla käyttöön monitoimintoisia lähestymistapoja ja sovittamalla ne tarpeeseen saada aikaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua, jossa otetaan huomioon ilmastonmuutos. Tällaiset kestävät metsätalousjärjestelmät ovat ratkaisevassa asemassa pyrittäessä vahvistamaan metsien sietokykyä ja biologisen monimuotoisuuden suojelua ja vastaamaan kasvavaan biomassan kysyntään. Tätä on tuettava puiden terveyttä koskevalla tutkimuksella, metsänsuojelulla ja ennallistamisella metsäpalon jälkeen.

2.2.   Kestävä ja kilpailukykyinen maatalouselintarvikeala turvallista ja terveellistä ruokavaliota varten

Kuluttajien tarve saada turvallisia, terveellisiä
  , korkealaatuisia
  ja kohtuuhintaisia elintarvikkeita on otettava huomioon, unohtamatta kuitenkaan elintarvikkeiden kulutuskäyttäytymisestä sekä elintarvikkeiden ja rehun tuotannosta ihmisten terveydelle
  , ympäristölle
  ja globaalille ekosysteemille aiheutuvia vaikutuksia. Huomiota kiinnitetään elintarvikkeiden ja rehujen toimitusvarmuuteen ja turvallisuuteen, Euroopan elintarviketeollisuuden kilpailukykyyn sekä
  elintarvikkeiden tuotannon, toimitusten ja kulutuksen
  kestävyyteen niin, että katetaan koko elintarvikeketju ja siihen liittyvät palvelut alkutuotannosta kulutukseen, olipa kyseessä tavanomainen tai luonnonmukainen tuotanto. Tällä lähestymistavalla pyritään a) varmistamaan kaikille eurooppalaisille turvalliset elintarvikkeet ja elintarviketurva ja poistamaan nälänhätä maailmasta, b) vähentämään elintarvikkeista ja ruokavaliosta aiheutuvien sairauksien taakkaa edistämällä siirtymistä terveellisiin ja kestäviin ruokavalioihin kuluttajavalistuksen
  sekä maatalouden
  ja elintarviketeollisuuden innovaatioiden avulla, c) vähentämään veden ja energian kulutusta elintarvikkeiden jalostuksessa, kuljetuksessa ja jakelussa sekä d) vähentämään elintarvikejätteiden määrää 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä
  ja e) turvaamaan kaikille hyvin monimuotoiset terveelliset, korkealaatuiset ja turvalliset elintarvikkeet
  .

2.2.1.   Tietoiset kuluttajavalinnat

Kuluttajien makutottumukset, asenteet, tarpeet, käyttäytyminen, elintavat ja koulutus
  sekä elintarvikkeiden laadun kulttuurinen ulottuvuus
  otetaan huomioon, ja kuluttajien ja elintarvikeketjua tutkivien ja ketjun
  sidosryhmien
  välistä viestintää lisätään tarkoituksena parantaa
  yleisön tietämystä elintarviketuotannosta yleensä ja mahdollistaa tietoiset valinnat ja kestävä ja terveellinen kulutus
  sekä näiden
  vaikutukset
  tuotantoon, osallistavaan kasvuun ja elämänlaatuun etenkin suojattomissa väestöryhmissä. Yhteiskunnallisiin haasteisiin vastataan sosiaalisella innovoinnilla, ja kuluttajatieteen innovatiivisten
  ennakointimallien
  ja menetelmien avulla saadaan vertailukelpoisia tietoja, joiden perusteella voidaan reagoida unionin toimintapoliittisiin tarpeisiin.

2.2.2.   Terveellisiä ja turvallisia elintarvikkeita ja ruokavalioita kaikille

Ravitsemustarpeet
  , tasapainoinen ruokavalio
  ja elintarvikkeiden vaikutus fysiologisiin toimintoihin sekä fyysiseen ja henkiseen suorituskykyyn otetaan huomioon, samoin kuin ruokavalion,
  väestökehityksen (kuten
  ikääntymisen
  ) ja
  kroonisten sairauksien ja häiriöiden ▌väliset yhteydet. Terveyden ja hyvinvoinnin parantumiseen johtavat ruokavalioratkaisut ja innovaatiot selvitetään. Elintarvikkeiden ja rehujen kemiallista ja mikrobista saastumista, riskejä ja altistumista
  sekä allergeeneja analysoidaan,
  arvioidaan, seurataan, valvotaan ja jäljitetään läpi elintarvikkeiden
  , rehujen
  ja juomaveden toimitusketjujen tuotannosta ja varastoinnista jalostukseen, pakkaamiseen, jakeluun, tarjoiluun ja kotona valmistamiseen.
  Koko elintarvikeketjussa toteutettavat
  elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvät innovaatiot,
  riskien ja riski-hyötysuhteen arvioinnissa ja riskeistä tiedottamisessa käytettävät
  entistä paremmat välineet ja elintarvikkeiden turvallisuuden paremmat standardit johtavat kuluttajien luottamuksen ja suojan kasvamiseen Euroopassa. Maailmanlaajuisesti parantuneilla elintarvikkeiden turvallisuusstandardeilla autetaan myös vahvistamaan Euroopan elintarviketeollisuuden kilpailukykyä.

2.2.3.   Kestävä ja kilpailukykyinen elintarviketeollisuus

Elintarvike- ja rehuteollisuuden tarve sopeutua sosiaalisiin, ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyviin sekä taloudellisiin muutoksiin paikallisesta maailmanlaajuiseksi otetaan huomioon elintarvikkeiden ja rehujen tuotantoketjun kaikissa vaiheissa, myös elintarvikkeiden suunnittelussa, jalostuksessa, pakkaamisessa, prosessivalvonnassa, jätteiden vähentämisessä, sivutuotteiden hyödyntämisessä ja eläimistä saatavien sivutuotteiden turvallisessa käytössä tai hävittämisessä. Tarkoituksena on tuottaa innovatiivisia ja kestäviä resurssitehokkaita
  tekniikkoja ja
  prosesseja sekä monipuolisia, turvallisia,
  terveellisiä,
  kohtuuhintaisia ja laadukkaita tuotteita
  ja tukea niitä tieteellisellä näytöllä
  . Näin vahvistetaan eurooppalaisen elintarviketoimitusketjun innovointipotentiaalia, lisätään sen kilpailukykyä, luodaan talouskasvua ja työpaikkoja ja annetaan eurooppalaiselle elintarviketeollisuudelle mahdollisuus sopeutua muutoksiin. Muita huomioon otettavia seikkoja ovat jäljitettävyys, logistiikka ja palvelut, sosioekonomiset
  ja kulttuuritekijät
  ,
  eläinten hyvinvointi ja muut eettiset kysymykset,
  elintarvikeketjun sietokyky ympäristö- ja ilmastoriskien suhteen sekä elintarvikeketjusta ja ruokavalioiden ja tuotantojärjestelmien muuttumisesta ympäristölle aiheutuvien haittavaikutusten rajoittaminen.

2.3.   Elollisten vesiluonnonvarojen potentiaalin hyödyntäminen

Uudistuvuus on yksi elollisten vesiluonnonvarojen keskeisistä piirteistä, ja niiden kestävä hyödyntäminen edellyttää vesiekosysteemien perusteellista ymmärtämistä sekä korkeaa laatua ja tuottavuutta. Yleisenä tavoitteena on
  hallita
  elollisia vesiluonnonvaroja ▌Euroopan valtameristä, meristä
  ja sisävesistä
  saatavan sosiaalisen ja taloudellisen hyödyn tai tuoton maksimoimiseksi.

Tähän kuuluu myös tarve optimoida kalastuksen ja vesiviljelyn kestävä osuus elintarviketurvasta maailmanlaajuisessa taloudessa sekä vähentää unionin suurta riippuvuutta kalojen ja äyriäisten tuonnista (noin 60 prosenttia Euroopassa kulutetuista kaloista ja äyriäisistä on tuontitavaraa, ja unioni on maailman suurin kalataloustuotteiden tuoja) ja kehittää
  meri- ja merenkulkuinnovaatioita bioteknologian avulla,
  jotta vauhditettaisiin
  älykästä
  ”sinistä” kasvua. Nykyisten poliittisten kehysten mukaisesti tutkimustoiminnalla
  , erityisesti yhdennetyllä meripolitiikalla ja meristrategian puitedirektiivillä
  tuetaan ekosysteemilähestymistapaa luonnonvarojen hoitoon ja hyödyntämiseen
  mahdollistaen samalla tavaroiden ja palveluiden kestävän käytön merialueilla sekä
  kyseisten alojen viherryttämistä. ▌

2.3.1.   Kestävän ja ympäristöystävällisen kalastuksen kehittäminen

Uudessa yhteisessä kalastuspolitiikassa, meristrategian puitedirektiivissä ja unionin biodiversiteettistrategiassa vaaditaan, että eurooppalaisen kalastuksen on oltava kestävämpää, kilpailukykyisempää ja ympäristöystävällisempää. Siirtyminen ekosysteemilähestymistapaan kalastuksen hoidossa edellyttää meriekosysteemien perusteellista ymmärtämistä. Jotta ymmärtäisimme paremmin, mikä tekee meriekosysteemeistä terveitä ja tuottavia, ja voisimme arvioida kalastuksesta meriekosysteemeille (myös syvissä vesissä) aiheutuvia vaikutuksia ja lieventää niitä, kehitetään uudenlaisia näkemyksiä, välineitä ja malleja. Uusilla pyyntistrategioilla
  ja -tekniikoilla
  tarjotaan palveluja yhteiskunnalle ja pidetään samalla yllä terveitä meriekosysteemejä. Hoitovaihtoehtojen sosioekonomiset vaikutukset mitataan. Lisäksi selvitetään ympäristönmuutosten, muun muassa ilmastonmuutoksen, vaikutuksia ja niihin sopeutumista sekä uusia
  arviointi- ja
  hoitovälineitä riskin ja epävarmuuden varalle. Toimilla tuetaan tutkimusta, joka kohdistuu kalapopulaatioiden biologiaan, genetiikkaan ja dynamiikkaan, keskeisten lajien asemaan ekosysteemeissä, kalastustoimintaan ja sen seurantaan, käyttäytymiseen kalastusalalla ja uusiin markkinoihin sopeutumiseen (esim. ekomerkintöihin) tai siihen, miten kalastusteollisuus osallistuu päätöksentekoon. Lisäksi käsitellään merialueen käyttöä yhdessä muiden toimialojen kanssa erityisesti rannikkoalueilla ja yhteiskäytön sosioekonomista vaikutusta.

2.3.2.   Kilpailukykyisen
  ja ympäristöystävällisen
  vesiviljelyn kehittäminen Euroopassa

Kestävä
  vesiviljely tarjoaa paljon mahdollisuuksia kehittää terveellisiä, turvallisia ja kilpailukykyisiä tuotteita, jotka on räätälöity kuluttajien tarpeiden ja makutottumusten mukaan ympäristöpalvelut (biopuhdistus, maan ja veden hoito jne.) ja energiantuotanto huomioon ottaen. Näitä mahdollisuuksia ei vielä hyödynnetä Euroopassa täysimääräisesti. Laajalti levinneiden lajien kotouttamiseen ja uusien lajien monipuolistamiseen liittyviä kaikkia näkökohtia koskevaa osaamista ja tekniikkaa vahvistetaan ottaen samalla huomioon vesiviljelyn vuorovaikutus vesiekosysteemien kanssa
  , jotta vähennettäisiin sen ympäristövaikutuksia,
  sekä ilmastonmuutoksen vaikutukset ja se, miten ala voi niihin sopeutua.
  Tutkimustoimia on jatkettava, ja ne on kohdennettava erityisesti viljeltyjen vesieliöiden terveyteen ja tauteihin (mukaan lukien ehkäisy- ja hillintävälineet ja -menetelmät), ravitsemukseen (mukaan lukien vaihtoehtoisten räätälöityjen ainesosien ja rehujen kehittäminen vesiviljelyyn) sekä lisääntymiseen ja jalostukseen, jotka ovat vesiviljelyn kestävän kehityksen pääasiallisia esteitä Euroopassa.
  Myös maalla, rannikkoalueilla ja avomerellä sijaitsevia kestäviä tuotantojärjestelmiä koskevaa innovointia edistetään.
  Euroopan syrjäisimpien alueiden erityispiirteet otetaan myös huomioon.
  Lisäksi pyritään ymmärtämään alan sosiaalisia ja taloudellisia ulottuvuuksia, jotta tuetaan markkinoiden ja kuluttajien vaatimuksia vastaavaa kustannus- ja energiatehokasta tuotantoa, joka on samalla kilpailukykyistä ja sijoittajien ja tuottajien kannalta houkuttelevaa.

2.3.3.   
  Meri- ja merenkulkuinnovoinnin
  lisääminen bioteknologian avulla

Merten biologisesta monimuotoisuudesta on vielä tutkimatta yli 90 prosenttia, mikä tarjoaa valtavia mahdollisuuksia löytää uusia lajeja ja sovelluksia meribioteknologioiden alalla, jonka odotetaan lisäävän alan vuosittaista kasvua 10 prosentilla. Tukea annetaan merten biologisen monimuotoisuuden ja vesibiomassan tarjoamien monenlaisten mahdollisuuksien tutkimiseen ja hyödyntämiseen edelleen, jotta markkinoille saadaan uusia innovatiivisia
  ja kestäviä
  prosesseja, tuotteita ja palveluja, joilla on sovellusmahdollisuuksia esimerkiksi kemian- ja materiaaliteollisuudessa, lääketeollisuudessa, kalastuksessa ja vesiviljelyssä, energiatoimituksissa ja kosmetiikka-alalla.

2.4.   Kestävä ja kilpailukykyinen biopohjainen teollisuus
  ja Euroopan biotalouden kehittämisen tukeminen

Yleistavoitteena on vauhdittaa Euroopan siirtymistä fossiilista energiaa käyttävästä teollisuudesta vähähiiliseen, resurssitehokkaaseen ja kestävään teollisuuteen. Tutkimus ja innovointi tarjoavat keinoja, joilla vähennetään unionin riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja edistetään energia- ja ilmastonmuutostavoitteita, jotka unionin on määrä saavuttaa vuoteen 2020 mennessä (liikenteen polttoaineista 10 prosenttia uusiutuvista lähteistä ja 20 prosentin vähennys kasvihuonekaasupäästöissä). Siirtymällä biologisiin raaka-aineisiin ja biologisiin jalostusmenetelmiin voidaan arvioiden mukaan säästää 2,5 miljardia hiilidioksidiekvivalenttitonnia vuodessa vuoteen 2030 mennessä, jolloin biopohjaisten raaka-aineiden ja uusien kuluttajatuotteiden markkinat moninkertaistuvat. Tämän potentiaalin hyödyntäminen edellyttää laajan tietämyspohjan rakentamista ja asiaan liittyvien (bio)tekniikoiden kehittämistä siten, että keskitytään pääasiassa seuraaviin kolmeen keskeiseen tekijään: a) nykyisten fossiilipohjaisten prosessien korvaaminen resurssi- ja energiatehokkailla bioteknologiapohjaisilla prosesseilla; b) biomassan ja jätevirtojen luotettavien
  , kestävien
  ja asianmukaisten toimitusketjujen ja koko Euroopan kattavan laajan biojalostamojen verkoston perustaminen ja c) biopohjaisten tuotteiden ja prosessien markkinakehityksen tukeminen
  ottaen huomioon siihen liittyvät riskit ja hyödyt
  . ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa” -erityistavoitteen kanssa pyritään synergiaan.

2.4.1.   Biopohjaisen teollisuuden biotalouden edistäminen

Merkityksellistä siirtymistä vähähiiliseen, resurssitehokkaaseen ja kestävään teollisuuteen tuetaan etsimällä maalta ja vesistä biologisia resursseja ja hyödyntämällä niitä niin, että ympäristölle aiheutuvat haittavaikutukset
  ja vesijalanjälki
  jäävät mahdollisimman pieniksi
  , esimerkiksi toteuttamalla suljettuja ravinnekiertoja, myös kaupunki- ja maaseutualueiden välille
  . Biomassan erilaisten käyttötapojen korvaavuuksia olisi tutkittava.
  Toimissa olisi keskityttävä syötäväksi kelpaamattomaan biomassaan ja tarkasteltava lisäksi tähän liittyvien maankäyttöjärjestelmien kestävyyttä.
  Teollisuudelle ja kuluttajille pyritään kehittämään biopohjaisia tuotteita ja biologisesti aktiivisia yhdisteitä, joilla on uudenlaisia laatuominaisuuksia ja toimintoja ja jotka ovat kestävämpiä. Uusiutuvien luonnonvarojen, biojätteen ja sivutuotteiden taloudellinen arvo hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla uusien ja resurssitehokkaiden prosessien avulla
  , myös muuttamalla kaupunkien biomassa maatalouden tuotantopanoksiksi
  .

2.4.2.   Integroitujen biojalostamojen kehittäminen

Tukea myönnetään toimintaan, jolla edistetään kestäviä biotuotteita, välituotteita ja bioenergiaa/biopolttoaineita, ja siinä keskitytään pääasiassa kerrannaistuvaan lähestymistapaan, jossa etusijalle asetetaan korkean lisäarvon antavien tuotteiden kehittäminen. Raaka-ainetoimitusten takaamiseksi kehitetään tekniikoita ja strategioita. Toisen ja kolmannen polven biojalostamoissa käytettävien biomassatyyppien määrää lisäämällä, myös metsä-, biojäte- ja teollisuuden sivutuotteissa, voidaan välttää elintarvike- ja polttoainekäytön ristiriitoja ja tukea unionin maaseutu- ja rannikkoalueiden taloudellista
  ja ympäristöystävällistä
  kehittämistä.

2.4.3.   Biopohjaisten tuotteiden ja prosessien markkinakehityksen tukeminen

Kysyntään kohdistuvilla toimenpiteillä voidaan avata uusia markkinoita bioteknisille innovaatioille. Unionin ja kansainvälisen tason standardointi
  ja sertifiointi
  on tarpeen muun muassa biopohjaisuuden, tuotteen toimintaominaisuuksien ja biohajoavuuden määrittelemiseksi. Elinkaarianalyysin menetelmiä ja lähestymistapoja on kehitettävä lisää ja jatkuvasti mukautettava tieteessä ja teollisuudessa tapahtuvan kehityksen perusteella. Tuote- ja prosessistandardointia
  (kansainvälisten standardien yhdenmukaistaminen mukaan luettuna)
  koskevaa tutkimusta ja bioteknologia-alan sääntelyä pidetään keskeisinä pyrittäessä tukemaan uusien markkinoiden luomista ja kaupankäyntimahdollisuuksien hyödyntämistä.

2.5.
     
  Monialainen merien ja merenkulun tutkimus

Tavoitteena on lisätä EU:n merien ja valtamerien vaikutusta yhteiskuntaan ja talouskasvuun hyödyntämällä meriluonnonvaroja sekä eri merienergialähteiden käyttöä ja merien eri hyödyntämistapojen laajaa kirjoa. Toimissa keskitytään monialaisiin meri- ja merenkulkualan tieteellisiin ja teknologisiin haasteisiin merien ja valtamerien potentiaalin hyödyntämiseksi kaikilla meri- ja merenkulkuteollisuuden aloilla suojellen samalla ympäristöä ja sopeutuen ilmastonmuutokseen. Merien ja merenkulun tutkimusta koskeva strateginen koordinoitu lähestymistapa Horisontti 2020 -puiteohjelman kaikkien haasteiden ja pilareiden osalta tukee lisäksi niiden unionin toimintapolitiikkojen täytäntöönpanoa, joiden avulla toteutetaan keskeisiä sinisen kasvun tavoitteita.

Koska merien ja merenkulun tutkimus on luonteeltaan monialaista, toteutetaan tiivistä koordinointia ja yhteisiä toimia Horisontti 2020 -puiteohjelman muiden osien, erityisesti Yhteiskunnallisen haasteen 5, kanssa.

2.5.1.
     
  Ilmastonmuutoksen vaikutus meren ekosysteemeihin ja meritalouteen

Tuetaan toimia, joilla parannetaan meren ekosysteemien toiminnan ja valtamerien ja ilmakehän vuorovaikutuksen ymmärtämistä. Tämä lisää kykyä arvioida valtamerien ilmastoon liittyvää roolia ja ilmastonmuutoksen ja merien happamoitumisen vaikutuksia meren ekosysteemeihin ja rannikkoalueisiin.

2.5.2.
     
  Meren luonnonvarojen mahdollisuuksien kehittäminen yhdennetyllä lähestymistavalla

Kaikkien merielinkeinojen pitkäaikaisen, kestävän kasvun tukeminen ja näiden alojen välisen synergian luominen edellyttää yhdennettyä lähestymistapaa. Tutkimustoimissa keskitytään meriympäristön säilyttämiseen sekä mereen liittyvän toiminnan ja tuotteiden vaikutukseen merielinkeinojen ulkopuolisiin aloihin. Tämän avulla voidaan edistyä ekoinnovoinnin alalla; tästä esimerkkinä mainittakoon uudet tuotteet, prosessit ja hoidossa käytettävien toimintamallien, välineiden ja toimenpiteiden käyttöönotto ihmisen toiminnasta meriympäristöön koituvien vaikutusten arvioimiseksi ja lieventämiseksi tarkoituksena edistyä kohti mereen liittyvän toiminnan kestävää hallinnointia.

2.5.3.
     
  Meritaloutta edistävät monialaiset toimintamallit ja teknologiat

Edistyminen monialaisissa mahdollistavissa teknologioissa (esim. tieto- ja viestintäteknologia, elektroniikka, nanomateriaalit, metalliseokset ja biotekniikat) ja insinööritieteen uudet kehitystulokset ja mallit lisäävät edelleen kasvumahdollisuuksia. Toimilla saadaan aikaan merkittäviä läpimurtoja merien ja merenkulun tutkimuksen ja valtamerien havainnoinnin aloilla (esim. syvänmeren tutkimus, havainnointijärjestelmät, anturit, automatisoidut toimintojen seuranta- ja valvontajärjestelmät, merten biologisen monimuotoisuuden selvittäminen, meriluontoon liittyvät uhat ja kauko-ohjattavat ajoneuvot). Tavoitteena on vähentää meriympäristöön kohdistuvia vaikutuksia (esim. vedenalainen melu, haitallisten lajien ja pilaavien aineiden kulkeutuminen meristä ja maalta) ja minimoida ihmisen toiminnasta aiheutuva hiilijalanjälki. Monialaiset mahdollistavat teknologiat tukevat meriä ja merenkulkua koskevien unionin toimintapolitiikkojen täytäntöönpanoa.

2.6.
     Erityiset
  täytäntöönpanonäkökohdat

Yleisesti käytettävien ulkoisten neuvonantajien lisäksi pyritään kuulemaan maataloustutkimuksen pysyvää komiteaa monista kysymyksistä, myös strategisista näkökohdista sen harjoittaman ennakoivan toiminnan vuoksi sekä kansallisen ja unionin tason maataloustutkimuksen koordinoinnista.
  Asiaan liittyvien eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien toimien sekä eurooppalaisten teknologiayhteisöjen tutkimus- ja innovointiohjelmien asiaan liittyvien näkökohtien kanssa luodaan niin ikään
  asianmukaisia yhteyksiä ▌.

Tutkimustulosten vaikuttavuutta ja jakamista tuetaan aktiivisesti erityisillä toimilla, jotka koskevat tiedotusta, tietämyksen vaihtoa ja eri toimijoiden osallistumista hankkeiden kaikissa vaiheissa. Täytäntöönpanossa yhdistetään monenlaisia toimintoja, myös merkittäviä demonstrointi- ja pilottitoimia. Tutkimustulosten ja parhaiden käytänteiden saanti pyritään tekemään helpoksi ja avoimeksi ▌.

Pk-yrityksille annettavan erityistuen avulla maatilat, kalastajat ja muunlaiset
  pk-yritykset
  voivat osallistua enemmän tutkimus- ja demonstrointitoimintaan. Alkutuotantoalan innovoinnin tukipalveluihin ja ulospäin suuntautumiseen liittyvien rakenteiden erityistarpeet otetaan huomioon. Täytäntöönpanossa yhdistetään lukuisia erilaisia toimia, myös tietämyksen vaihtoa, jossa viljelijöiden
  tai muiden alkutuottajien
  ja väliportaan toimijoiden aktiivinen osallistuminen pyritään varmistamaan, jotta loppukäyttäjien tutkimustarpeista saadaan kokonaisnäkemys. Tutkimustulosten ja parhaiden käytäntöjen saanti pyritään tekemään helpoksi ja avoimeksi.

Standardointia ja sääntelynäkökohtia
  tukemalla nopeutetaan uudenlaisten biopohjaisten tavaroiden ja palvelujen markkinoillesaantia.

Yhteiseen ohjelmasuunnitteluun kuuluvien
  asiaan liittyvien
  aloitteiden (Joint Programming Initiatives, JPI)
  ja julkisen sektorin sisäisten ja julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien
  tukemista voidaan harkita ▌.

Tähän yhteiskunnalliseen haasteeseen liittyvien, esimerkiksi maaseudun kehittämisrahastosta ja kalatalousrahastosta saatavien muiden unionin varojen kanssa pyritään saamaan synergiaa ja näiden varojen käyttöä pyritään lisäämään.

Ennakoivia toimia toteutetaan biotalouden kaikilla sektoreilla, myös maailmanlaajuisesti, Euroopan laajuisesti, kansallisesti ja alueellisesti toimivien tietokantojen, indikaattoreiden ja mallien kehittämisessä. Unionin ja maailmanlaajuisen tutkimuksen ja innovoinnin
  , mukaan luettuna teknologian arviointi,
  kartoittamista ja seuraamista varten perustetaan Euroopan biotalouden seurantaryhmä, joka kehittää suorituskykyindikaattoreita ja seuraa biotalouden innovointipolitiikkoja.

3.   TURVALLINEN, PUHDAS JA TEHOKAS ENERGIA

3.1.   Energiankulutuksen vähentäminen ja hiilijalanjäljen pienentäminen älykkäällä ja kestävällä käytöllä

Energialähteet ja kulutusmallit eurooppalaisessa teollisuudessa,
  liikennejärjestelmissä
  , asumisessa
  , aluesuunnittelussa
  ja kaupungeissa ovat pitkälti kestämättömiä, ja niiden ympäristö- ja ilmastonmuutosvaikutukset ovat merkittäviä.
  Uusien ja olemassa olevien
  lähes
  päästöttömien rakennusten, lähes nollaenergiarakennusten ja energiataseeltaan positiivisten rakennusten, jälkiasennettujen rakennusten ja aktiivisten rakennusten reaaliaikaiseen energianhallintaan,
  erittäin tehokkaaseen teollisuuteen ja energiatehokkaiden toimintatapojen laajamittaiseen omaksumiseen yrityksissä, henkilökohtaisesti, yhteisöissä, kaupungeissa
  ja aluetasolla
  tarvitaan paitsi teknologista edistystä myös muita kuin teknologisia ratkaisuja, kuten uusia neuvonta-, rahoitus- ja kysynnänhallintapalveluja
  sekä käyttäytymistieteen ja yhteiskuntatieteiden panosta, ja samalla on otettava huomioon yleiseen hyväksyttävyyteen liittyvät kysymykset
  .
  Energiatehokkuuden paraneminen
  voi näin osoittautua yhdeksi kustannustehokkaimmista tavoista vähentää energian kysyntää, jolloin energiansaannin varmuus lisääntyy, ympäristö- ja ilmastovaikutukset vähenevät ja kilpailukyky paranee.
  Näihin haasteisiin vastaamiseksi on tärkeää kehittää edelleen uusiutuvia energioita edelleen ja hyödyntää energiatehokkuuspotentiaalia.

3.1.1.   Älykkääseen ja tehokkaaseen energiankäyttöön liittyvän teknologian ja palvelujen tuominen massamarkkinoille

Energiankulutuksen vähentäminen ja energiantuhlauksen poistaminen säilyttäen samalla yhteiskunnan ja talouden tarvitsemat palvelut edellyttää muutakin kuin lisää massamarkkinoilta saatavia tehokkaita, hinnaltaan kilpailukykyisiä, ympäristöystävällisiä ja älykkäämpiä
  laitteita,
  tuotteita ja palveluja: komponentit ja laitteet on integroitava niin, että ne yhteistoiminnallisesti optimoivat energian kokonaiskäytön rakennuksissa, palveluissa ja teollisuudessa.

Jotta kuluttaja ottaisi täysin omakseen tällaisen teknologian ja palvelut ja saisi niistä täyden hyödyn (myös mahdollisuuden seurata omaa kulutustaan), niiden energiatehokkuus on räätälöitävä ja optimoitava niiden omassa sovellusympäristössä ja sitä varten. Tämä edellyttää innovatiivisen tieto- ja viestintäteknologian
  ja seuranta- ja valvontatekniikoiden tutkimista, kehittämistä ja testaamista sekä
  demonstrointihankkeita ja esikaupallisia käyttöönottotoimia, jotta varmistetaan yhteentoimivuus ja laajennettavuus. Tällaisilla hankkeilla olisi pyrittävä
  edistämään energian kokonaiskulutuksen ja energiakustannusten merkittävää vähentämistä tai optimointia kehittämällä yhteisiä menettelyjä
  energiankulutusta ja päästöjä koskevien tietojen keräämiseksi, yhdistämiseksi ja analysoimiseksi, jotta energiankäyttö ja sen ympäristövaikutukset saadaan helpommin mitattaviksi, avoimemmiksi, ▌hyväksyttävämmiksi, paremmin suunnitelluiksi ja näkyvämmiksi.
  Prosesseissa olisi huolehdittava turvallisuudesta ja sisäänrakennetusta yksityisyyden suojasta seuranta- ja valvontatekniikoiden suojaamiseksi. Alustojen kehittäminen ja niiden soveltaminen järjestelmien vakauden tarkistamiseksi auttaa takaamaan luotettavuuden.

3.1.2.   Tehokkaiden ja uusiutuvien lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien potentiaalin hyödyntäminen

Huomattava osuus energiasta koko unionissa käytetään lämmitykseen tai jäähdytykseen, ja energiankysyntää voitaisiin selvästi vähentää kehittämällä tällä alalla kustannustehokkaita ja tehokkaita teknologioita ja systeemi-integroinnin tekniikoita, kuten verkkoliitäntä, jossa on vakioidut kielet ja palvelut. Tähän tarvitaan sekä teolliseen
  , kaupalliseen
  että kotitalouskäyttöön tarkoitettujen uusien
  suunnittelutekniikoiden,
  järjestelmien ja komponenttien tutkimusta ja demonstrointia, esimerkiksi sovelluksia kuuman veden, sisätilojen lämmityksen ja jäähdytyksen hoitamisessa hajautetusti ja kaukolämmöllä. Tässä olisi oltava mukana erilaisia teknologioita: aurinkolämpö, geoterminen energia, biomassa, lämpöpumput, yhdistetty lämpö ja sähkö
  , hukkalämmön talteenotto
  jne. Lisäksi niiden on täytettävä lähes päästöttömiä rakennuksia ja alueita koskevat vaatimukset
  ja tuettava älykkäitä rakennuksia
  . Keskitettyjen ja hajautettujen sovellusten alalla tarvitaan lisää läpimurtoja erityisesti uusiutuvista energialähteistä saatavan lämmön varastoinnissa sekä lämmitykseen ja jäähdytykseen käytettävien hybridijärjestelmien tehokkaiden yhdistelmien kehittämisen ja käyttöönoton edistämiseksi.

3.1.3.   Eurooppalaisten älykkäiden kaupunkien ja yhteisöjen vaaliminen

Kaupunkialueet kuuluvat suurimpiin energiankäyttäjiin unionissa, ja niiden osuus kasvihuonekaasupäästöistä on vastaavasti suuri. Samalla ne tuottavat huomattavan määrän ilmansaasteita. Ilmanlaadun heikkeneminen ja ilmastonmuutos vaikuttavat kaupunkialueisiin, ja niiden on laadittava omia hillitsemis- ja sopeutumisstrategioitaan. Siksi kaupunkiympäristön innovatiiviset energiaratkaisut (
  esim.
  energiatehokkuus sekä sähkö-, lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmät
  ja uusitutuvien energialähteiden integrointi rakennettuun ympäristöön
  ) ja niiden yhdistäminen
  liikennejärjestelmiin
  ,
  älykkäät rakennus- ja kaupunkisuunnitteluratkaisut,
  jäte- ja vesihuolto- sekä tieto- ja viestintäteknologiaratkaisut ovat ratkaisevan tärkeitä vähähiiliseen yhteiskuntaan siirtymisen kannalta. On suunniteltava kohdennettuja aloitteita, joilla tuetaan energia-, liikenne- ja tieto- ja viestintäteknologia-alojen teollisten arvoketjujen muuntamista älykkäiksi kaupunkisovelluksiksi. Samalla on kehitettävä ja testattava täydessä laajuudessa uusia teknologiaan, organisointiin, suunnitteluun ja liiketoimintaan liittyviä malleja kaupunkien, yhteisöjen
  ja niiden asukkaiden
  tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaisesti. Lisäksi tarvitaan tutkimusta muutokseen liittyvien sosiaalisten,
  ympäristöä koskevien,
  taloudellisten ja kulttuuristen seikkojen ymmärtämiseksi.

3.2.   Vähähiilistä sähköä halvalla

Sähkö on keskeisessä asemassa luotaessa ympäristön kannalta kestävää vähähiilistä taloutta.
  Uusiutuvat energialähteet ovat keskeinen osa tätä kehityskulkua.
  Vähähiilisen sähköntuotannon käyttöönotto on korkeiden kustannusten vuoksi liian hidasta. Kustannukset on pikaisesti saatava huomattavasti pienemmiksi parantamalla suorituskykyä, kestävyyttä
  ja yleistä hyväksyttävyyttä
  , jotta nopeutettaisiin
  halvan, luotettavan ja
  vähähiilisen sähköntuotannon hyödyntämistä markkinoilla.
  Toimissa keskitytään tutkimaan, kehittämään ja demonstroimaan täydessä mittakaavassa innovatiivisia uusiutuvia energialähteitä, muun muassa pieniä ja erittäin pienen mittakaavan energiajärjestelmiä, tehokkaita, joustavia ja vähähiilisiä fossiilisia polttoaineita käyttäviä voimalaitoksia ja hiilidioksidin talteenotto- ja varastointi- tai hiilidioksidin uudelleenkäyttöteknologioita.

3.2.1.   Tuulienergian koko potentiaalin hyödyntäminen

Tuulienergian osalta tavoitteena on vähentää maalla ja avomerellä tapahtuvan tuulisähköntuotannon tuotantokustannuksia vuoteen 2020 mennessä noin 20 prosenttia vuoteen 2010 verrattuna, siirtyä yhä enemmän avomerellä tapahtuvaan tuotantoon ja mahdollistaa asianmukainen liitäntä sähköverkkoon. Keskipisteessä ovat laajamittaisempien, korkeamman hyötysuhteen ja sekä maalla että avomerellä (myös kaukana sijaitsevissa ja hankalissa sääoloissa toimivissa laitoksissa) paremmin saatavilla olevien uuden sukupolven energianmuuntojärjestelmien
  (mukaan lukien innovatiiviset energianvarastointijärjestelmät)
  kehittäminen, testaus ja demonstrointi sekä uudet sarjatuotantoprosessit.
  Tuulienergian kehittämisen biologiseen monimuotoisuuteen liittyvät ja ympäristönäkökohdat otetaan huomioon.

3.2.2.   Tehokkaiden, luotettavien ja kustannuksiltaan kilpailukykyisten aurinkoenergiajärjestelmien kehittäminen

Aurinkoenergian, joka kattaa aurinkosähkön ja keskittävän aurinkoenergian, kustannukset olisi vuoteen 2020 mennessä puolitettava vuoteen 2010 verrattuna, jotta sen
  osuutta
  sähkömarkkinoista
  voitaisiin merkittävästi nostaa
  .

Aurinkosähkön laajamittainen käyttöönotto
  ja rakennuksiin integroiminen
  edellyttää
  lisää
  tutkimusta
  muun muassa
  uusista konsepteista ja järjestelmistä
  sekä
  demonstrointia ja testausta massatuotannossa.

Keskittävän aurinkoenergian osalta painotetaan tapoja lisätä tehokkuutta ja vähentää samalla kustannuksia ja ympäristövaikutuksia, jotta esitellyt teknologiat voidaan laajentaa teolliseen mittakaavaan rakentamalla alallaan täysin uudenlaisia voimalaitoksia. Testattavaksi tulee ratkaisuja, joissa yhdistetään tehokkaasti aurinkosähkön tuotanto ja suolanpoisto merivedestä.

3.2.3.   Kilpailukykyisten ja ympäristön kannalta turvallisten teknologioiden kehittäminen hiilidioksidin talteenottoon, kuljettamiseen, varastointiin
  ja uudelleenkäyttöön

Hiilidioksidin talteenotto ja varastointi (CCS) on varteenotettava vaihtoehto, jota on maailmanlaajuisesti hyödynnettävä kaupallisessa mittakaavassa, jotta hiilettömään sähkövoiman tuottamiseen ja vähähiiliseen teollisuuteen pääsyä vuoteen 2050 mennessä koskevaan haasteeseen voidaan vastata. Tavoitteena on minimoida hiiltä, kaasua
  ja öljyliusketta
  käyttäville voimalaitoksille CCS-teknologiasta aiheutuvat sähköntuotannon lisäkustannukset verrattuna vastaaviin voimalaitoksiin, jotka eivät käytä CCS-teknologiaa, ja energiaintensiivisiin teollisuuslaitoksiin.

Erityisesti tuetaan koko CCS-ketjun demonstrointia, joka kattaa edustavasti erilaiset mahdolliset talteenotto-, kuljetus-,
  varastointi- ja uudelleenkäyttöteknologiat
  . Tämän ohella tuetaan tutkimustyötä, jonka tarkoituksena on kehittää näitä teknologioita edelleen ja tarjota kilpailukykyisempiä talteenottoteknologioita, parempia komponentteja, integroituja järjestelmiä ja prosesseja, turvallista geologista varastointia ja järkeviä ratkaisuja
  ja yleistä hyväksyttävyyttä
  talteenotetun hiilidioksidin ▌uudelleenkäyttöön, jotta CCS-teknologioita voidaan hyödyntää kaupallisesti vuoden 2020 jälkeen toimintansa aloittavissa fossiilisia polttoaineita käyttävissä voimalaitoksissa ja muussa hiili-intensiivisessä teollisuudessa.
  Tukea annetaan myös puhtaille hiiliteknologioille sekä CCS:ää täydentäville teknologioille.

3.2.4.   Geotermisen energian, vesivoiman, merienergian ja muun vaihtoehtoisen uusiutuvan energian kehittäminen

Geotermisellä energialla, vesivoimalla, merienergialla ja muilla uusiutuvilla energiamuodoilla voidaan edistää Euroopan energianhankinnan hiilettömyyttä ja lisätä sen joustavuutta erilaisten tuotanto- ja energiankäyttötapojen suhteen. Tavoitteena on
  kehittää ja
  saattaa kaupallisesti hyödynnettävään muotoon kustannustehokkaita ja kestäviä teknologioita, joita on mahdollista hyödyntää laajamittaisesti teollisuudessa, jakeluverkkoon liittyminen mukaan luettuna.
  Tehostetut geotermiset järjestelmät ovat teknologia, jota olisi tutkittava, kehitettävä ja demonstroitava edelleen varsinkin etsinnän, porausten ja lämmöntuotannon aloilla.
  Vuorovesivoiman, virtaus- tai aaltoenergian
  ja osmoosivoiman
  kaltaisilla merienergioilla saadaan täysin päästötöntä ennakoitavaa energiaa
  , ja ne voivat myös edistää avomerellä tuotettavan tuulienergian kehittämistä täyteen potentiaaliinsa (yhdistämällä merienergioita)
  . Tutkimustoimiin olisi kuuluttava laboratoriolaajuista innovatiivista tutkimusta kohtuuhintaisista komponenteista ja materiaaleista ympäristössä, jossa on paljon korroosiota ja biologista likaantumista, sekä demonstrointeja Euroopan vesialueiden erilaisissa olosuhteissa.

3.3.   Vaihtoehtoiset polttoaineet ja liikkuvat energialähteet

Jotta Euroopan energian ja hiilidioksidin vähentämistavoitteet voitaisiin saavuttaa, on kehitettävä myös uusia polttoaineita ja liikkuvia energialähteitä. Tämä on erityisen tärkeää älykkään, ympäristöystävällisen ja yhdentyneen liikenteen haasteeseen vastaamiseksi. Näiden teknologioiden ja vaihtoehtoisten polttoaineiden arvoketjut eivät ole riittävän kehittyneitä, ja niiden kehittämistä demonstrointilaajuuteen on nopeutettava.

3.3.1.   Bioenergiasta
  kilpailukykyisempää
  ja
  kestävämpää

Bioenergian osalta tavoitteena on saattaa lupaavimmat teknologiat kaupallisesti hyödynnettävään muotoon, jotta voidaan aloittaa
  pitkälle kehitettyjen
  biopolttoaineiden laajamittainen ja kestävä tuotanto erilaisiin ▌arvoketjuihin
  käyttäen biojalostamotoimintatapaa maa-, meri- ja lentoliikenteessä
  sekä erittäin tehokas sähkön ja lämmön yhteistuotanto
  ja biokaasun tuotanto
  biomassasta
  ja jätteestä
  , hiilidioksidin talteenotto ja varastointi mukaan luettuna. Tavoitteena on kehittää ja demonstroida teknologiaa erilaisia bioenergiapolkuja varten eri laajuuksissa ottaen huomioon maantieteellisten ja ilmasto-olosuhteiden erot ja logistiset rajoitteet
  ja minimoiden samalla maankäyttöön liittyvät kielteiset sosiaaliset ja ympäristövaikutukset
  . Pidemmän aikavälin tutkimuksella tuetaan kestävän bioenergiateollisuuden kehittämistä vuoden 2020 jälkeistä aikaa varten. Näillä toimilla täydennetään muiden yhteiskunnallisten haasteiden yhteydessä tehtävää perustutkimusta (
  esim.
  raaka-aineet, bioresurssit) ja jatkotutkimusta (
  esim.
  ajoneuvokantaan integroiminen).

3.3.2.   Vety- ja polttokennoteknologian markkinoille saattamisen nopeuttaminen

Polttokennoissa ja vedyssä on paljon potentiaalia edistää Eurooppaan kohdistuviin energiahaasteisiin vastaamista. Kustannuksia on alennettava huomattavasti, jotta nämä teknologiat saadaan markkinoilla kilpailukykyisiksi. Esimerkiksi liikenteessä käytettävien polttokennojärjestelmien kustannuksia on vähennettävä 10-kertaisesti seuraavien 10 vuoden aikana. Tätä varten annetaan tukea kannettavia, kiinteitä
  ja mikrotason kiinteitä
  liikennesovelluksia ja niihin liittyviä palveluja koskeville demonstroinneille ja esikaupalliselle hyödyntämiselle sekä pitkäaikaiselle tutkimukselle ja teknologian kehittämiselle, jolla rakennetaan kilpailukykyistä polttokennoketjua ja kestävää vetytuotantoa ja -infrastruktuuria koko unionissa. Riittävän laajat läpimurrot markkinoilla edellyttävät mittavaa kansallista ja kansainvälistä yhteistyötä, muun muassa soveltuvien standardien kehittämistä.

3.3.3.   Uudet vaihtoehtoiset polttoaineet

Monissa uusissa vaihtoehdoissa on potentiaalia pitkällä aikavälillä. Tällaisia ovat esimerkiksi jauhettu metallinen ajoaine, mikro-organismeista fotosynteesin avulla (vesi- ja maaympäristöissä) ja fotosynteesiä keinotekoisesti jäljittelemällä saatava polttoaine
  sekä aurinkopolttoaineet
  . Näistä uusista kehityspoluista voi löytyä mahdollisuuksia tehokkaampaan energian muuntamiseen
  ja
  hinnaltaan kilpailukykyisempiin ja kestävämpiin teknologioihin ▌. Erityisesti annetaan tukea siihen, että nämä uudet ja muut potentiaaliset teknologiat saadaan laboratoriosta demonstrointilaajuuteen vuoteen 2020 mennessä tapahtuvaa esikaupallista demonstrointia varten.

3.4.   Euroopalle yhteinen älykäs sähköverkko

Sähköverkoissa on ratkaistava seuraavat kolme toisiinsa liittyvää haastetta, jotta sähköjärjestelmä olisi kuluttajaystävällinen ja yhä hiilettömämpi: yleiseurooppalaisten markkinoiden luominen, uusiutuvien energialähteiden merkittävän lisäyksen integroiminen ja yhteyksien hallinta miljoonien toimittajien ja kuluttajien välillä (yhä useampien kotitalouksien ollessa molempia), sähköajoneuvojen omistajat mukaan luettuina. Tulevaisuuden sähköverkot ovat keskeisessä asemassa siirryttäessä ▌hiilettömään
  energiajärjestelmään
  niin, että kuluttaja saa lisäjoustoa ja kustannushyötyä. Ensisijaisena tavoitteena on, että vuoteen 2020 mennessä noin 35 prosenttia (8) sähköstä syötetään ja jaetaan hajautetuista ja keskitetyistä uusiutuvista energialähteistä.

Vahvasti integroidulla tutkimus- ja demonstrointitoiminnalla tuetaan sellaisten uusien komponenttien, teknologioiden
  ja menettelyjen
  kehittämistä, jotka vastaavat ominaisuuksiltaan verkon sekä syöttö- että jakelupuolen samoin kuin
  energian joustavan
  varastoinnin vaatimuksia.

Päästöjen ja kustannusten minimoimiseksi on harkittava kaikkia vaihtoehtoja, joilla energian kysyntä ja tarjonta saadaan onnistuneesti tasapainotettua.
  Verkkoihin on kehitettävä uusia älykkäitä energiaverkkoteknologioita, vara- ja säätövoimaa tuottavia teknologioita, joilla lisätään joustavuutta ja tehokkuutta, myös tavanomaisissa voimaloissa, sekä uusia verkkokomponentteja, joilla parannetaan siirtokapasiteettia ja siirron laatua ja verkkojen luotettavuutta.
  Teknologioita uusia sähköntuotantojärjestelmiä varten ja kaksisuuntaista digitaalista viestintäinfrastruktuuria on tutkittava, ne on integroitava sähköverkkoon
  ja niitä on käytettävä älykkäiden yhteyksien luomiseksi muiden energiaverkkojen kanssa
  . Näin verkkoja voidaan suunnitella, seurata ja valvoa paremmin ja käyttää turvallisesti normaali- ja hätätilanteissa. Myös toimittajien ja asiakkaiden välisiä yhteyksiä voidaan hallinnoida ja energiavirtaa kuljettaa, hallita ja kaupata paremmin.. Tulevaisuuden infrastruktuurin hyödyntämiseksi indikaattoreissa ja kustannushyötyanalyyseissä olisi otettava huomioon energiajärjestelmän laajuiset näkökohdat. Tämän lisäksi älyverkkojen ja televiestintäverkkojen synergiavaikutus maksimoidaan päällekkäisten investointien välttämiseksi
  , turvallisuuden tehostamiseksi
  ja älykkäiden energiapalvelujen käyttöönoton nopeuttamiseksi.

Uudenlaiset energian varastointikeinot (joihin kuuluvat sekä ▌akut
  että laajamittainen varastointi kuten sähkö-kaasu-muuntaminen
  ) ja ajoneuvojärjestelmät antavat tarvittavaa joustoa tuotannon ja kysynnän välille. Paremmilla tieto- ja viestintäteknologioilla voidaan sähkön kysynnän joustoa vielä lisätä antamalla asiakkaille (teollisuudelle, kaupalle ja kotitalouksille) tarvittavat automaatiovälineet.
  Tältäkin osin turvallisuus, luotettavuus ja yksityisyyden suoja ovat merkittäviä kysymyksiä.

Uusissa suunnittelu-, markkinointi- ja sääntelymalleissa on ajettava sähköntuotantoketjun yleistä tehokkuutta ja kustannustehokkuutta sekä infrastruktuurien yhteentoimivuutta ja
  älykkäiden energiaverkkojen teknologioiden, tuotteiden ja palvelujen
  avoimia ja kilpailukykyisiä markkinoita. Ratkaisujen testaamiseen ja validoimiseen sekä järjestelmälle ja yksittäisille sidosryhmille koituvien etujen arvioimiseen tarvitaan laajamittaisia demonstrointihankkeita ennen Euroopan laajuista hyödyntämistä. Tämän ohella olisi tutkittava sitä, miten kuluttajat ja liikeyritykset reagoivat taloudellisiin kannustimiin, käyttäytymismuutoksiin, tietopalveluihin ja muihin älyverkkojen tarjoamiin innovatiivisiin mahdollisuuksiin.

3.5.   Uusi osaaminen ja uudet teknologiat

Pitkällä aikavälillä tarvitaan uudenlaisia, tehokkaampia ja kustannustehokkaampia
  samoin kuin puhtaita, turvallisia ja kestäviä energiateknologioita
  . Edistymistä olisi nopeutettava monitieteellisellä tutkimuksella, jotta saataisiin tieteellisiä läpimurtoja energiaan liittyvissä konsepteissa ja mahdollistavissa teknologioissa (esim. nanotieteet, materiaalitutkimus, kiinteän olomuodon fysiikka, tieto- ja viestintätekniikka, biotieteet,
  geotieteet,
  laskenta, avaruustiede).
  Tarvittaessa turvallista ja ympäristön kannalta kestävää muiden kuin tavanomaisten kaasu- ja öljyvarojen etsintää ja hyödyntämistä sekä
  innovointia tulevissa ja kehitteillä olevissa teknologioissa olisi nopeutettava.

Jatkotutkimusta tarvitaan myös ratkaisujen saamiseksi energiajärjestelmien mukauttamiseen muuttuviin ilmasto-olosuhteisiin. Painopisteitä voidaan mukauttaa uusien tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaan tai sellaisten vasta todettujen ilmiöiden perusteella, joihin näyttäisi liittyvän kehityslupauksia tai yhteiskunnallisia riskejä ja jotka saattavat nousta esiin Horisontti 2020 -puiteohjelmaa toteutettaessa.

3.6.   Vankka päätöksenteko ja yleisön osallistaminen

Energiatutkimuksen olisi tuettava energiapolitiikkaa ja oltava sen kanssa selvästi samassa linjassa. Vankkojen analyysien tekemiseksi päättäjät tarvitsevat laajasti tietoa
  ja tutkimusta energiateknologioiden ja -palvelujen yleistymisestä ja käytöstä
  , infrastruktuurista, markkinoista (myös sääntelykehyksistä) ja kuluttajakäyttäytymisestä. Erityisesti Euroopan komission SET-suunnitelman tietojärjestelmän puitteissa annetaan tukea vankkapohjaisten ja läpinäkyvien
  teorioiden,
  välineiden, menettelyjen ja mallien kehittämiseen tärkeimpien energiaa koskevien taloudellisten ja sosiaalisten seikkojen arvioimiseksi; tietokantojen ja skenaarioiden laatimiseen laajentunutta unionia varten ja niiden vaikutusten arvioimiseen, joita energiapolitiikalla ja energiaan liittyvillä politiikoilla on toimitusvarmuuteen,
  kulutukseen,
  ympäristöön
  , luonnonvaroihin
  ja ilmastonmuutokseen, yhteiskuntaan sekä energiateollisuuden kilpailukykyyn; sosioekonomisten tutkimusten tekemiseen
  sekä tiedettä yhteiskunnassa koskeviin tutkimuksiin
  .

Internetin ja sosiaalisen teknologian mahdollisuuksia hyödyntäen tutkitaan kuluttajakäyttäytymistä, myös suojattomien kuluttajien kuten toimintarajoitteisten henkilöiden käyttäytymistä, sekä käyttäytymismuutoksia elävien laboratorioiden ja palveluinnovoinnin laajamittaisten demonstrointien kaltaisilla avoimilla innovaatiofoorumeilla
  sekä paneelitutkimuksilla, yksityisyyden suojaa unohtamatta
  .

3.7.   Energiainnovaatioiden markkinoille saattaminen ▌

Innovatiiviset ratkaisut markkinoille saattamisessa ja replikoinnissa ovat keskeisiä, jotta uudet energiateknologiat saadaan markkinoille ajoissa ja niiden toteutus on kustannustehokasta. Teknologiapainotteisen tutkimuksen ja demonstroinnin lisäksi tarvitaan toimia, joilla on selvää unionin tason lisäarvoa ja joilla pyritään kehittämään, soveltamaan, jakamaan ja replikoimaan muita kuin teknologisia innovaatioita, joilla on suuri kerrannaisvaikutus unionin kestävän energian markkinoilla kaikilla tieteen ja hallinnon aloilla.

Tällaisissa innovaatioissa keskitytään luomaan vähähiilisille, uusiutuville ja energiatehokkaille teknologioille ja ratkaisuille suotuisat markkinaolosuhteet sääntelyn, hallinnon ja rahoituksen osalta. Tukea annetaan toimenpiteille, joilla helpotetaan energiapolitiikan täytäntöönpanoa, valmistellaan maaperää investointien markkinoilletuonnille sekä tuetaan valmiuksien kehittämistä ja toimimista yleisen hyväksynnän mukaisesti.
  Huomiota kiinnitetään myös olemassa olevien teknologioiden älykästä ja kestävää käyttöä edistävään innovointiin.

Tutkimukset ja analyysit ovat toistuvasti vahvistaneet, että inhimilliset tekijät ovat ratkaisevassa asemassa kestävien energiapolitiikkojen onnistumisessa ja epäonnistumisessa. Siksi innovatiivisiin organisatorisiin rakenteisiin, hyvien käytäntöjen jakamiseen ja vaihtoon, erityiskoulutukseen ja valmiuksien kehittämiseen liittyvät toimet ovat kannustettavia.

3.8.   Erityiset täytäntöönpanonäkökohdat

Tähän haasteeseen liittyvien toimien täytäntöönpanon painopisteet on valittu siksi, että energia-alan
  tutkimusta
  ja
  innovointia
  on tarpeen vahvistaa
  Euroopan tasolla
  . Yhtenä tärkeänä tavoitteena on tukea Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelman) (9) tutkimus- ja innovointiohjelman täytäntöönpanoa, jotta unionin energia- ja ilmastonmuutospolitiikan tavoitteet saavutettaisiin. SET-suunnitelman etenemis- ja täytäntöönpanosuunnitelmat ovat siksi hyödyllisiä laadittaessa työohjelmia. SET-suunnitelman hallinnointijärjestelmää käytetään perustana strategisessa painopisteiden asettamisessa ja energiatutkimuksen ja -innovoinnin koordinoinnissa kaikkialla unionissa.

Muissa kuin teknologiaan liittyvissä osissa ohjenuorana on unionin energiapolitiikka ja -lainsäädäntö. Demonstroitujen teknologioiden ja palveluratkaisujen laajan hyödyntämisen mahdollistavaa ympäristöä, vähähiilisten teknologioiden prosesseja ja toimintapoliittisia aloitteita sekä energiatehokkuutta tuetaan kaikkialla unionissa. Tähän voi liittyä tukea tekniselle avulle, joka liittyy energiatehokkuuteen ja uusiutuvaan energiaan liittyvien investointien kehittämiseen ja toteuttamiseen.

Markkinoillesaannin alalla toimien olisi myös perustuttava Älykäs energiahuolto Euroopassa (IEE) -aloitteesta saatuihin kokemuksiin.

Kumppanuus eurooppalaisten sidosryhmien kanssa on tärkeää resurssien jakamisen ja yhteisen täytäntöönpanon kannalta. Tapauskohtaisesti voidaan harkita SET-suunnitelmaan nykyisin kuuluvien eurooppalaisten teollisuusaloitteiden muuttamista virallisiksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiksi, jos tätä pidetään tarkoituksenmukaisena ▌rahoituksen määrän ja johdonmukaisuuden lisäämiseksi ja
  julkisten ja yksityisten sidosryhmien
  välisten yhteisten tutkimus- ja innovointitoimien edistämiseksi. Samalla harkitaan mahdollisuuksia antaa tukea, myös yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, julkisten tutkimusten suorittajien yhteenliittymille, erityisesti Euroopan energiatutkimuksen yhteenliittymälle, joka perustettiin SET-suunnitelman mukaisesti kokoamaan julkisia tutkimusresursseja ja infrastruktuureja Euroopan kannalta kiinnostavien kriittisten tutkimusalueiden kattamista varten. Kansainvälisillä koordinointitoimilla tuetaan SET-suunnitelman painopisteitä ”vaihtelevan geometrian” periaatetta noudattaen ja ottaen huomioon maiden valmiudet ja erityispiirteet.
  Asiaan liittyvien eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien toimien sekä eurooppalaisten teknologiayhteisöjen tutkimus- ja innovointiohjelmien asiaan liittyvien näkökohtien kanssa luodaan niin ikään asianmukaisia yhteyksiä.

Yhteiseen ohjelmasuunnitteluun kuuluvien asiaan liittyvien aloitteiden (Joint Programming Initiatives, JPI) ja julkisen sektorin sisäisten ja julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien tukemista voidaan harkita. Toimilla pyritään myös lisäämään tukea pk-yrityksille ja edistämään niiden osallistumista.

Euroopan komission SET-suunnitelman tietojärjestelmän
  (SETIS)
  avulla kehitetään yhdessä sidosryhmien kanssa täytäntöönpanon edistymisen seurantaa varten keskeiset suorituskykyindikaattorit, joita tarkistetaan säännöllisesti viimeisimmän kehityksen huomioon ottamiseksi. Laajemmin ottaen tämän haasteen mukaisten toimien täytäntöönpanolla pyritään parantamaan asiaan liittyvien unionin ohjelmien, aloitteiden ja politiikkojen, muun muassa koheesiopolitiikan, koordinointia erityisesti älykkään erikoistumisen kansallisilla ja alueellisilla strategioilla ja päästökauppajärjestelmän mekanismeilla, kun on kyse esimerkiksi demonstrointihankkeiden tukemisesta.

4.   ÄLYKÄS, YMPÄRISTÖYSTÄVÄLLINEN JA YHDENTYNYT LIIKENNE

4.1.   Ympäristöä kunnioittava resurssitehokas liikenne

Eurooppa on asettanut poliittiseksi tavoitteekseen vähentää hiilidioksidipäästöjä 60 prosenttia vuoteen 2050 mennessä
  verrattuna vuoden 1990 tasoihin
  . Sen tavoitteena on puolittaa perinteisillä polttoaineilla käyvien autojen käyttö kaupungeissa ja päästä lähestulkoon hiilidioksidivapaaseen kaupunkilogistiikkaan suurkaupunkien keskustoissa vuoteen 2030 mennessä. Lentoliikenteessä vähähiilisen polttoaineen osuuden on vuoteen 2050 mennessä määrä olla 40 prosenttia, ja meriliikenteessä käytettävien polttoaineiden hiilidioksidipäästöjä on määrä vähentää 40 prosenttia vuoteen 2050 mennessä (10)

  verrattuna vuoden 2005 tasoihin
  .

Tätä ympäristövaikutusta on olennaisen tärkeää vähentää kohdennettujen teknologisten parannusten avulla pitäen mielessä, että kullakin liikennemuodolla on erilaisia haasteita ja oma kehitystahti teknologian integroinnissa.

Tutkimuksella ja innovoinnilla on merkittävä tehtävä kehitettäessä ja otettaessa käyttöön tarvittavia ratkaisuja kaikissa liikennemuodoissa niin, että voidaan merkittävästi vähentää ympäristölle haitallisia liikenteen päästöjä (joihin kuuluvat hiilidioksidi, typen oksidit, rikin oksidit
  ja melu
  ), vähentää liikenteen riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja sitä kautta liikenteen vaikutusta biologiseen monimuotoisuuteen
  ja ilmastonmuutokseen
  ja säilyttää luonnonvaroja.

Tähän päästään työskentelemällä seuraavien erityistavoitteiden parissa.

4.1.1.   Puhtaampien ja hiljaisempien ilma-alusten, ajoneuvojen ja alusten avulla ympäristötehokkuus paranee ja havaittavat melu- ja tärinähaitat vähenevät

Tämän alan toimissa keskitytään lopputuotteisiin, mutta niissä puututaan myös suunnittelun ja valmistusprosessien virtaviivaisuuteen ja ekologisuuteen
  ja tarkastellaan koko elinkaariprosessia sekä otetaan
  kierrätysnäkökohdat ▌huomioon jo suunnitteluvaiheessa.
  Toimiin kuuluu myös olemassa olevien tuotteiden ja palvelujen parantaminen sisällyttämällä niihin uutta teknologiaa.

| a) | Puhtaampien
  ja hiljaisempien
  työntövoimateknologioiden kehittäminen ja niiden käyttöönoton nopeuttaminen on tärkeää
  liikenteen ilmastoon ja unionin kansalaisten terveyteen kohdistuvien vaikutusten, esimerkiksi
  hiilidioksidipäästöjen
  , melun
  ja saasteiden, vähentämiseksi tai poistamiseksi. Tarvitaan uusia ja innovatiivisia ratkaisuja, jotka perustuvat sähkömoottoreihin ja akkuihin,
  vety- ja muihin
  polttokennoihin
  , kaasulla toimiviin moottoreihin, moottorien kehittyneisiin arkkitehtuureihin ja teknologioihin
  tai hybridijärjestelmiin. Perinteisten
  ja uusien
  työntövoimajärjestelmien ympäristötehokkuutta voidaan myös parantaa teknologisilla läpimurroilla. |
| --- | --- |

a)

Puhtaampien
  ja hiljaisempien
  työntövoimateknologioiden kehittäminen ja niiden käyttöönoton nopeuttaminen on tärkeää
  liikenteen ilmastoon ja unionin kansalaisten terveyteen kohdistuvien vaikutusten, esimerkiksi
  hiilidioksidipäästöjen
  , melun
  ja saasteiden, vähentämiseksi tai poistamiseksi. Tarvitaan uusia ja innovatiivisia ratkaisuja, jotka perustuvat sähkömoottoreihin ja akkuihin,
  vety- ja muihin
  polttokennoihin
  , kaasulla toimiviin moottoreihin, moottorien kehittyneisiin arkkitehtuureihin ja teknologioihin
  tai hybridijärjestelmiin. Perinteisten
  ja uusien
  työntövoimajärjestelmien ympäristötehokkuutta voidaan myös parantaa teknologisilla läpimurroilla.

| b) | Fossiilisten polttoaineiden kulutusta voidaan vähentää tutkimalla mahdollisuuksia käyttää vähäpäästöistä vaihtoehtoista energiaa. Tähän kuuluu mahdollisuus käyttää kestäviä polttoaineita ja uusiutuvista energialähteistä saatavaa sähköä kaikissa liikennemuodoissa, myös lentoliikenteessä, ja vähentää polttoainekulutusta energiankeruun tai laajennetun energiapohjan ja muiden innovatiivisten ratkaisujen avulla. Ajoneuvojen, energian varastoinnin, energiahuollon
  sekä polttoainetankkaus- ja lataamisinfrastruktuurin
  aloilla sovelletaan uusia kokonaisvaltaisia lähestymistapoja, myös ajoneuvosta verkkoon -liitäntöjä ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä koskevia innovatiivisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

b)

Fossiilisten polttoaineiden kulutusta voidaan vähentää tutkimalla mahdollisuuksia käyttää vähäpäästöistä vaihtoehtoista energiaa. Tähän kuuluu mahdollisuus käyttää kestäviä polttoaineita ja uusiutuvista energialähteistä saatavaa sähköä kaikissa liikennemuodoissa, myös lentoliikenteessä, ja vähentää polttoainekulutusta energiankeruun tai laajennetun energiapohjan ja muiden innovatiivisten ratkaisujen avulla. Ajoneuvojen, energian varastoinnin, energiahuollon
  sekä polttoainetankkaus- ja lataamisinfrastruktuurin
  aloilla sovelletaan uusia kokonaisvaltaisia lähestymistapoja, myös ajoneuvosta verkkoon -liitäntöjä ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä koskevia innovatiivisia ratkaisuja.

| c) | Polttoaineiden kulutus vähenee, kun ilma-alusten, alusten ja ajoneuvojen
  kokonaistehokkuutta parannetaan keventämällä niiden painoa ja pienentämällä
  niiden aerodynaamista, hydrodynaamista tai vierintävastusta käyttämällä kevyempiä materiaaleja, virtaviivaisempia rakenteita ja innovatiivista suunnittelua. |
| --- | --- |

c)

Polttoaineiden kulutus vähenee, kun ilma-alusten, alusten ja ajoneuvojen
  kokonaistehokkuutta parannetaan keventämällä niiden painoa ja pienentämällä
  niiden aerodynaamista, hydrodynaamista tai vierintävastusta käyttämällä kevyempiä materiaaleja, virtaviivaisempia rakenteita ja innovatiivista suunnittelua.

4.1.2.   Älykkäiden laitteiden, infrastruktuurien ja palvelujen kehittäminen

Tämän avulla optimoidaan liikennetoimintoja ja vähennetään luonnonvarojen kulutusta. Keskiössä ovat
  ratkaisut, joilla edistetään
  lentoasemien, satamien, logististen alustojen ja maaliikenteen infrastruktuurien
  tehokasta suunnittelua, järjestämistä, käyttöä ja hallinnointia,
  sekä autonomiset ja tehokkaat huolto-,
  valvonta- ja
  tarkastusjärjestelmät.
  Kapasiteetin lisäämiseksi otetaan käyttöön uusia toimintapolitiikkoja, liiketoimintamalleja, konsepteja, teknologioita ja tietoteknisiä ratkaisuja.
  Erityistä huomiota kiinnitetään
  laitteiden ja
  infrastruktuurien kykyyn sopeutua ilmastonmuutokseen, elinkaariajatteluun perustuviin kustannustehokkaisiin ratkaisuihin sekä tehokkaamman ja edullisemman huollon mahdollistavien uusien materiaalien
  ja teknologioiden
  laajempaan käyttöönottoon. Myös esteettömyyteen
  , käyttäjäystävällisyyteen
  ja sosiaaliseen osallisuuteen kiinnitetään huomiota.

4.1.3.   Liikenteen ja liikkuvuuden parantaminen kaupunkialueilla

Näistä toimista hyötyy suuri ja yhä kasvava väestönosa, joka asuu ja työskentelee kaupungeissa tai käy kaupungeissa palvelujen tai vapaa-ajan harrasteiden vuoksi. On tarpeen kehittää ja testata uusia liikkumiskonsepteja, liikenteen organisointia,
  multimodaalisia esteettömyysmalleja,
  logistiikkaa
  , innovatiivisten ajoneuvojen tarjontaa ja kaupunkien julkisia palveluja sekä
  suunnitteluratkaisuja, joilla vähennetään
  ruuhkautumista,
  ilmansaasteita ja meluhaittoja ja parannetaan
  kaupunkiliikenteen
  tehokkuutta. Julkista ja moottoroimatonta liikennettä ja muita resurssitehokkaita
  matkustaja- ja rahtiliikennevaihtoehtoja
  olisi kehiteltävä todellisena vaihtoehtona yksityisten moottoriajoneuvojen käytölle, ja tämän tueksi olisi lisättävä älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöä ja innovatiivista
  tarjonnan- ja
  kysynnänhallintaa.
  Erityisesti painotetaan liikennejärjestelmän vuorovaikutusta kaupunkien muiden järjestelmien kanssa.

4.2.   Parempi liikkuvuus, vähemmän ruuhkia, enemmän turvallisuutta ja turvaa

Alan eurooppalaisilla liikennepoliittisilla tavoitteilla pyritään optimoimaan suorituskyky ja tehokkuus liikkuvuuden kysynnän kasvaessa, tekemään Euroopasta maailman turvallisin alue ilmailussa
  , rautateillä ja vesiliikenteessä
  sekä edistämään tavoitetta nollata tieliikenteen kuolonuhrit vuoteen 2050 mennessä
  ja puolittaa liikenneonnettomuuksien määrä vuoteen 2020 mennessä
  . Vuoteen 2030 mennessä 30 prosenttia maanteillä yli 300 kilometrin päähän kuljetettavasta rahdista on määrä kuljettaa rauta- tai vesiteitse. Ihmisten ja tavaroiden
  saumaton, saavutettavissa oleva, kohtuuhintainen, käyttäjälähtöinen
  ja tehokas yleiseurooppalainen kuljettaminen, jossa myös ulkoiset kustannukset on sisällytetty hintoihin, edellyttää uutta eurooppalaista multimodaalista liikenteen hallinta-, tiedotus- ja maksujärjestelmää
  sekä tehokkaita rajapintoja pitkän matkan ja kaupunkiliikenteen verkostojen välillä
  .

Entistä parempi eurooppalainen liikennejärjestelmä edesauttaa liikenteen tehokkaampaa käyttöä, parantaa kansalaisten elämänlaatua ja tukee terveellisempää ympäristöä.

Tutkimuksella ja innovoinnilla voidaan huomattavasti edistää näiden kunnianhimoisten toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamista seuraavilla erityistoimilla.

4.2.1.   Liikenneruuhkien huomattava vähentäminen

Tähän päästään panemalla täytäntöön
  älykäs, multimodaalinen ja
  täysin intermodaalinen ovelta ovelle -liikennejärjestelmä ja välttämällä tarpeetonta liikennevälineiden käyttöä. Tämä edellyttää integroinnin lisäämistä liikennemuotojen välillä, liikenneketjujen optimoimista ja
  liikenteen harjoittamisen ja sen palvelujen
  parempaa integroimista. Tällaisilla innovatiivisilla ratkaisuilla edistetään myös esteettömyyttä
  ja matkustajien valinnanvapautta
  muun muassa ikäihmisille ja suojattomille käyttäjille
  ja tarjotaan tilaisuuksia ruuhkien vähentämiseen parantamalla vaaratilanteiden hallintaa ja liikenteen optimointisuunnitelmien kehittämistä
  .

4.2.2.   Huomattavia parannuksia ihmisten ja tavaroiden liikkuvuuteen

Tähän päästään kehittämällä
  , demonstroimalla
  ja ottamalla laajaan käyttöön älykkäitä liikennesovelluksia ja hallintajärjestelmiä. Tämä edellyttää seuraavaa:
  kysynnän analysoinnin ja hallinnan suunnittelu
  , Euroopan laajuisesti yhteentoimivat tiedotus- ja maksujärjestelmät sekä tietovirtojen, hallintajärjestelmien, infrastruktuuriverkkojen ja liikkuvuuspalvelujen täysi integroiminen uuteen yhteiseen multimodaalikehykseen, joka perustuu avoimiin alustoihin. Näin varmistetaan myös jousto ja nopea reagointi kriisitilanteissa ja äärimmäisissä sääolosuhteissa kaikki
  liikenne- ja tiekuljetusmuodot
  kattavilla uudelleenjärjestelyillä. Galileo- ja EGNOS-satelliittinavigointijärjestelmien mahdollistamat uudet paikannus-, navigointi- ja aikataulusovellukset ovat tämän tavoitteen saavuttamisen kannalta keskeisiä.

| a) | Innovatiivisilla lentoliikenteen hallintateknologioilla edistetään merkittävästi turvallisuutta ja tehokkuutta nopeasti kasvavan kysynnän tilanteessa, parannetaan aikataulujen noudattamista, vähennetään matkustamiseen liittyviin muodollisuuksiin lentoasemilla kuluvaa aikaa ja edistetään lentoliikennejärjestelmän häiriönsietokykyä. Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamista ja jatkokehittämistä tuetaan
  tutkimus- ja innovointitoimilla, joilla lisätään
  automaatiota ja autonomiaa ilmaliikenteen hallinnassa ja
  ilma-alusten käytössä ja valvonnassa
  , ilma- ja maakomponenttien entistä paremmalla integroinnilla ja uudenlaisilla ratkaisuilla, joilla varmistetaan matkustajien ja matkatavaroiden tehokas ja saumaton kulku liikennejärjestelmässä. |
| --- | --- |

a)

Innovatiivisilla lentoliikenteen hallintateknologioilla edistetään merkittävästi turvallisuutta ja tehokkuutta nopeasti kasvavan kysynnän tilanteessa, parannetaan aikataulujen noudattamista, vähennetään matkustamiseen liittyviin muodollisuuksiin lentoasemilla kuluvaa aikaa ja edistetään lentoliikennejärjestelmän häiriönsietokykyä. Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamista ja jatkokehittämistä tuetaan
  tutkimus- ja innovointitoimilla, joilla lisätään
  automaatiota ja autonomiaa ilmaliikenteen hallinnassa ja
  ilma-alusten käytössä ja valvonnassa
  , ilma- ja maakomponenttien entistä paremmalla integroinnilla ja uudenlaisilla ratkaisuilla, joilla varmistetaan matkustajien ja matkatavaroiden tehokas ja saumaton kulku liikennejärjestelmässä.

| b) | Vesiliikenteessä parannetuilla ja integroiduilla suunnittelu- ja hallintateknologioilla voidaan edistää ”sinisen vyöhykkeen” syntymistä Eurooppaa ympäröiville merialueille, parantaen sitä kautta satamatoimintoja, ja soveltuvan kehyksen aikaansaamista sisävesiliikenteelle. |
| --- | --- |

b)

Vesiliikenteessä parannetuilla ja integroiduilla suunnittelu- ja hallintateknologioilla voidaan edistää ”sinisen vyöhykkeen” syntymistä Eurooppaa ympäröiville merialueille, parantaen sitä kautta satamatoimintoja, ja soveltuvan kehyksen aikaansaamista sisävesiliikenteelle.

| c) | Rauta- ja maantieliikenteen osalta verkon hallinnan
  ja yhteentoimivuuden
  optimointi tehostaa infrastruktuurin käyttöä ja helpottaa rajatylittävää toimintaa. Maantieliikenteeseen kehitetään kattavat ja yhteistyöpohjaiset liikenteenhallinta- ja tietojärjestelmät, jotka perustuvat ajoneuvosta ajoneuvoon sekä ajoneuvosta infrastruktuuriin suuntautuvaan viestintään. |
| --- | --- |

c)

Rauta- ja maantieliikenteen osalta verkon hallinnan
  ja yhteentoimivuuden
  optimointi tehostaa infrastruktuurin käyttöä ja helpottaa rajatylittävää toimintaa. Maantieliikenteeseen kehitetään kattavat ja yhteistyöpohjaiset liikenteenhallinta- ja tietojärjestelmät, jotka perustuvat ajoneuvosta ajoneuvoon sekä ajoneuvosta infrastruktuuriin suuntautuvaan viestintään.

4.2.3.   Uusien konseptien kehittäminen ▌rahtiliikenteessä ja logistiikassa

Näin voidaan vähentää liikennejärjestelmään
  ja ympäristöön
  kohdistuvaa painetta ja parantaa turvallisuutta ja rahtikapasiteettia. Konsepteissa voidaan esimerkiksi yhdistää ajoneuvoja, joilla on korkea suorituskyky ja vähäinen ympäristövaikutus, ja turvallisia ajoneuvossa sijaitsevia ja infrastruktuuripohjaisia älyjärjestelmiä ▌.
  Lähtökohtana olisi pidettävä liikennealan logistiikan yhdennettyä toimintatapaa.
  Toimilla tuetaan myös sähköisen rahtikirjan kehittämistä (e-Freight) eli paperitonta rahtiliikenneprosessia, jossa sähköinen viestintä, palvelut ja maksut liitetään fyysisiin rahtivirtoihin eri liikennemuodoissa.

4.2.4.   Onnettomuuksien, kuolonuhrien
  ja loukkaantuneiden
  määrän vähentäminen ja turvallisuuden lisääminen

Tähän päästään puuttumalla liikennejärjestelmien suorituskyvyn ja riskien organisointiin, hallintaan ja seurantaan sisäsyntyisesti kuuluviin näkökohtiin ja keskittymällä ilma-alusten, ajoneuvojen ja alusten sekä infrastruktuurien ja terminaalien suunnitteluun
  , valmistamiseen
  ja toimintaan. Toimissa keskitytään passiivisiin, aktiivisiin ja ennaltaehkäiseviin turvallisuusnäkökohtiin sekä automaation ja koulutuksen lisäämiseen inhimillisten virheiden
  riskien ja
  vaikutusten vähentämiseksi. Sään, luonnonuhkien
  ja muiden kriisitilanteiden
  vaikutusten ennakoimiseen, arvioimiseen ja lieventämiseen suunnitellaan erityisiä työkaluja ja tekniikoita. Toimissa keskitytään myös turvanäkökohtien huomioon ottamiseen matkustaja- ja rahtivirtojen suunnittelussa ja hallinnassa, ilma-alusten, ajoneuvojen ja alusten suunnitteluun, liikenne- ja järjestelmähallintaan sekä
  liikenneinfrastruktuurien ja rahti- ja matkustajaterminaalien
  suunnitteluun.
  Älykkäät liikenne- ja viestintäsovellukset voivat myös olla hyödyllisiä välineitä parannettaessa turvallisuutta. Toiminnassa keskitytään myös kaikkien tienkäyttäjien, erityisesti riskiryhmien, turvallisuuden parantamiseen etenkin kaupunkialueilla.

4.3.   Euroopan liikenneala maailmanlaajuisesti johtavaan asemaan

Pysymällä edellä
  teknologian kehittämisessä
  ja
  parantamalla
  nykyisten valmistusprosessien, tutkimuksen ja innovoinnin
  kilpailukykyä
  edistetään kasvua ja korkeaa ammattitaitoa vaativia työpaikkoja Euroopan liikennealalla kilpailun kiristyessä. Vaakalaudalla on yhden suuren talouden alan
  kehityksen jatkuminen
  ja kilpailukyky: liikennealan suora osuus unionin BKT:stä on 6,3 prosenttia ja se työllistää lähes 13 miljoonaa ihmistä Euroopassa. Erityisiä tavoitteita ovat muun muassa uuden sukupolven innovatiivisten
  ja ympäristöystävällisten lento-, vesi- ja maaliikennevälineiden
  kehittäminen
  , innovatiivisten järjestelmien ja laitteistojen kestävästä valmistamisesta huolehtiminen ja tulevaisuuden liikennevälineiden käyttöönoton valmistelu
  kehittämällä uudenlaisia
  teknologioita,
  konsepteja ja malleja, älykkäitä valvontajärjestelmiä, tehokkaita
  suunnittelu- ja
  tuotantoprosesseja
  , innovatiivisia palveluja ja sertifiointimenettelyjä
  . Eurooppa pyrkii maailmanlaajuiseen johtoasemaan tehokkuudessa
  , ympäristötehokkuudessa
  ja turvallisuudessa kaikissa liikennemuodoissa
  sekä johtoasemansa vahvistamiseen maailmanmarkkinoilla sekä lopputuotteiden että osajärjestelmien osalta
  .

Tutkimuksessa ja innovoinnissa keskitytään seuraaviin erityistoimiin.

4.3.1.   Seuraavan sukupolven liikennevälineiden kehittäminen markkinaosuuden turvaamiseksi tulevaisuudessa

Tällä pyritään vahvistamaan Euroopan johtoasemaa ilma-alusten, suurnopeusjunien,
  tavanomaisen ja
  kaupunkien (lähiöiden) raideliikenteen, maantieajoneuvojen, sähköisen liikkuvuuden, risteilyalusten, matkustajalauttojen ja erikoistuneen huipputeknologian alusten ja merialustojen aloilla. Näin myös lisätään eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä tulevien teknologioiden ja järjestelmien alalla ja tuetaan teollisuuden monipuolistamista uusille markkinoille, myös muilla aloilla kuin liikenteessä. Tähän kuuluu sellaisten innovatiivisten, turvallisten
  ja ympäristöystävällisten
  ilma-alusten, ajoneuvojen ja alusten kehittäminen, joilla on tehokkaat
  työntövoimajärjestelmät
  , korkea suoritustaso ja älykkäät
  käyttö- ja
  valvontajärjestelmät.

4.3.2.   Älykkäät valvontajärjestelmät liikennevälineissä

Näitä tarvitaan suoritustason ja järjestelmien integroinnin lisäämiseen liikenteessä. Soveltuvia viestinnän rajapintoja ilma-alusten, ajoneuvojen, alusten ja infrastruktuurien välille kehitetään kaikissa tarkoituksenmukaisissa yhdistelmissä
  ottaen huomioon sähkömagneettisten kenttien vaikutukset
  yhteisten toimintavaatimusten määrittelemiseksi.
  Niihin voi kuulua liikenteenhallinta- ja käyttäjätietojen toimittaminen suoraan ajoneuvoissa oleviin laitteisiin, jota tukee reaaliaikaisten liikennetietojen kerääminen ajo-olosuhteista ja ruuhkista samojen laitteiden avulla.

4.3.3.   Kehittyneet tuotantoprosessit

Näillä mahdollistetaan räätälöinti, alhaisemmat elinkaarikustannukset sekä lyhyempi kehittämisaika ja helpotetaan ilma-alusten, ajoneuvojen, alusten
  sekä niiden komponenttien, laitteiden
  ja niihin liittyvän infrastruktuurin standardointia ja sertifiointia. Tämän alan toimilla kehitetään nopeita ja kustannustehokkaita suunnittelu- ja valmistustekniikoita (kokoaminen, rakentaminen, huolto ja kierrätys mukaan luettuina) digitaalisten työvälineiden ja automaation sekä monimutkaisten järjestelmien integrointivalmiuden avulla. Näin edistetään kilpailukykyisiä toimitusketjuja, jotka pystyvät nopeisiin toimituksiin markkinoilla alhaisemmin kustannuksin
  ja vaarantamatta toiminnan turvallisuutta ja varmuutta
  .
  Innovatiivisten materiaalien liikennesovellukset ovat niin ikään painopisteenä sekä ympäristö- ja kilpailukykytavoitteiden saavuttamiseksi että turvallisuuden ja varmuuden lisäämiseksi.

4.3.4.   Täysin uusien liikennekonseptien tutkiminen

Tällä parannetaan Euroopan kilpailuetua pidemmällä aikavälillä. Strategista
  monialaista
  tutkimusta ja konseptien toimivuuden todistamista kohdennetaan innovatiivisiin
  liikennejärjestelmäratkaisuihin. Tällaisiin kuuluvat
  täysin
  automatisoidut
  ja
  muunlaiset uudet ilma-alus-, ajoneuvo- ja alustyypit
  , joilla on pitkän aikavälin potentiaalia
  ja joiden ympäristötehokkuus on hyvä, sekä uudet palvelut
  .

4.4.   Sosioekonominen
  ja käyttäytymistieteellinen
  tutkimus sekä ennakoivat toimet päätöksenteon tukena

Toimintapolitiikan analysoimista ja kehittämistä tukevat toimet,
  kuten näytön kerääminen, jotta voidaan ymmärtää käyttäytymistä liikenteen alueellisten, sosioekonomisten ja koko yhteiskuntaan liittyvien näkökohtien suhteen
  , ovat tarpeen edistettäessä innovointia ja
  koottaessa yhteistä näyttöä pohjaksi
  liikenteen aiheuttamiin haasteisiin
  vastaamiselle
  . Toimissa keskitytään kehittämään ja toteuttamaan liikennealan
  ja liikkuvuuden
  eurooppalaisia tutkimus- ja innovointipolitiikkoja, tulevaisuutta luotaavia tutkimuksia ja teknologian kehittämisen ennakointia sekä vahvistamaan eurooppalaista tutkimusaluetta.

Paikallisten ja alueellisten erityispiirteiden,
  käyttäjien käyttäytymisen
  ja käsitysten
  , sosiaalisen hyväksyttävyyden, toimintapoliittisten toimenpiteiden vaikutuksen,
  liikkuvuuden, muuttuvien tarpeiden ja mallien, tulevan kysynnän kehityksen,
  liiketoimintamallien ja niiden seurausten ymmärtäminen on ensiarvoisen tärkeää Euroopan liikennejärjestelmän kehittymisen kannalta. Vuotta 2050 ajatellen laaditaan skenaarioita, joissa otetaan huomioon yhteiskunnalliset suuntaukset,
  syy-seuraussuhteista saatu näyttö,
  toimintapolitiikan tavoitteet ja arviot teknologian kehityksestä. Jotta alueellisen kehittämisen
  , sosiaalisen yhteenkuuluvuuden
  ja eurooppalaisen liikennejärjestelmän väliset yhteydet tunnettaisiin paremmin, tarvitaan vakaita malleja järkevien poliittisten päätösten pohjaksi.

Tutkimuksessa keskitytään siihen, miten
  sosiaalista ja alueellista eriarvoisuutta
  liikkuvuudessa voitaisiin
  vähentää
  ja miten
  liikennevälineiden
  suojattomien
  käyttäjien
  asemaa voitaisiin parantaa. Lisäksi on otettava huomioon talouskysymykset ja pohdittava erityisesti tapoja sisällyttää liikenteen ulkoiset kustannukset hintoihin liikennemuodosta riippumatta sekä verotus- ja hinnoittelumalleja. Tulevaisuutta luotaavaa tutkimusta tarvitaan arvioitaessa
  osaamiseen ja työpaikkoihin, tutkimuksen ja innovoinnin kehittymiseen ja käyttöönottoon sekä monikansalliseen yhteistyöhön kohdistuvia tulevia vaatimuksia
  .

4.5.   Erityiset täytäntöönpanonäkökohdat

Toimet järjestetään siten, että yhdennetty ja liikennemuotokohtainen lähestymistapa on tarvittaessa mahdollinen. Tarvitaan monivuotista näkyvyyttä ja jatkuvuutta kunkin liikennemuodon erityispiirteiden ja haasteiden kokonaisvaltaisen luonteen ja liikenteen eurooppalaisen teknologiayhteisön strategisten tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien asiaan liittyvien näkökohtien huomioon ottamiseksi.

Yhteiseen ohjelmasuunnitteluun kuuluvien asiaan liittyvien aloitteiden (Joint Programming Initiatives, JPI) sekä julkisen sektorin sisäisten ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien tukemista voidaan harkita. Asiaan liittyvien eurooppalaisten innovaatiokumppanuuden toimien kanssa luodaan niin ikään asianmukaisia yhteyksiä. Toimilla pyritään myös lisäämään tukea pk-yrityksille ja edistämään niiden osallistumista.

5.   ILMASTOTOIMET,
  YMPÄRISTÖ,
  RESURSSITEHOKKUUS JA RAAKA-AINEET

5.1.   Ilmastonmuutoksen torjuminen ja siihen sopeutuminen

Ilmakehän hiilidioksidipitoisuudet ovat tällä hetkellä lähes 40 prosenttia suuremmat kuin teollisen vallankumouksen alussa, eivätkä ne ole viimeisten kahden miljoonan vuoden aikana koskaan olleet yhtä suuret. Muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin päästöt vaikuttavat myös ilmastonmuutokseen ja ovat yhä merkittävämmässä asemassa. Jos ponnekkaisiin toimiin ei ryhdytä, ilmastonmuutos maksaa maailmalle vähintään 5 prosenttia BKT:stä joka vuosi – joidenkin skenaarioiden mukaan jopa 20 prosenttia. Varhaisten ja tehokkaiden toimien nettokustannukset sen sijaan voisivat jäädä noin yhteen prosenttiin BKT:stä vuosittain. Kahden celsiusasteen tavoitteen saavuttamiseksi ja ilmastonmuutoksen pahimpien vaikutusten välttämiseksi teollisuusmaiden on leikattava kasvihuonekaasupäästöjään 80–95 prosenttia vuoden 1990 tasoihin verrattuna vuoteen 2050 mennessä.

Näillä toimilla pyritäänkin kehittämään ja arvioimaan innovatiivisia, kustannustehokkaita ja kestäviä sopeutumis- ja hillitsemistoimenpiteitä
  ja -strategioita
  , jotka koskevat sekä hiilidioksidipäästöjä että muita kasvihuonekaasupäästöjä
  ja aerosoleja
  , keskittyen sekä teknologisiin että muihin kuin teknologisiin vihreisiin ratkaisuihin tuottamalla näyttöä tietoisia, varhaisia ja tehokkaita toimia varten ja verkottamalla tarvittavat toimivaltuudet.

Tätä varten tutkimuksessa ja innovoinnissa keskitytään seuraaviin toimiin.

5.1.1.   Ilmastonmuutoksen tuntemuksen parantaminen ja luotettavien ilmastoennusteiden tekeminen

Ilmastonmuutoksen syyt ja kehitys on tunnettava paremmin ja ilmastoennusteiden on oltava tarkempia, jotta yhteiskunta voi suojella ihmishenkiä, tavaroita ja infrastruktuureja ja varmistaa tehokkaan päätöksenteon
  ja asianmukaisten hillitsemis- ja sopeutumistoimien toteuttamisen
  . On oleellisen tärkeää parantaa tieteellistä tietopohjaa ilmastoon vaikuttavista tekijöistä, ilmastoprosesseista ja -mekanismeista, palauteilmiöistä
  ja kynnysarvoista
  , jotka liittyvät
  maa- ja meriekosysteemien ja napa-alueiden ekosysteemien sek
  ä ilmakehän toimintaan.
  Ilmiön parempi ymmärtäminen mahdollistaa myös ilmastonmuutoksen entistä tarkemman havainnoinnin ja sen syiden määrittelyn luonnollisiksi ja ihmisen toiminnan aiheuttamiksi.
  Ajallisesti ja alueellisesti aiheellisten ilmastoennusteiden
  luotettavuuden
  parantamista tuetaan
  parantamalla mittauksia ja
  kehittämällä tarkempia skenaarioita ja malleja, myös koko maapallon kattavia ilmastomalleja
  , joissa otetaan huomioon ilmaston muinaishistoria
  .

5.1.2.   Vaikutusten ja heikkojen kohtien arvioiminen sekä innovatiivisten ja kustannustehokkaiden
  sopeutumis-, riskinvälttämis- ja hallintatoimenpiteiden
  kehittäminen

Tiedot yhteiskunnan, talouden
  ja ekosysteemien
  kyvystä sopeutua ilmastonmuutokseen eivät ole kattavia. Ympäristön
  , talouden
  ja yhteiskunnan ilmastosopeutumisen parantamiseen tähtääviä tehokkaita, oikeudenmukaisia ja sosiaalisesti hyväksyttäviä toimenpiteitä varten on analysoitava yhdennetysti nykyisiä ja tulevia vaikutuksia, heikkoja kohtia, väestön altistumista, riskejä
  ja niiden hallintaa
  ,
  toissijaisia vaikutuksia kuten muuttoa ja konflikteja,
  ilmastonmuutokseen liittyviä kustannuksia ja mahdollisuuksia ja niiden vaihtelua ottaen huomioon ääri-ilmiöt sekä niihin liittyvät ilmastosta johtuvat vaarat ja niiden toistuvuus. Analyysi tehdään myös haittavaikutuksista, joita ilmastonmuutoksella on biologiseen monimuotoisuuteen, ekosysteemeihin ja ekosysteemipalveluihin,
  vesivaroihin,
  infrastruktuureihin sekä taloudellisiin ja luonnonvaroihin. Keskiössä ovat arvokkaimmat luonnon ekosysteemit ja rakennetut ympäristöt sekä tärkeimmät yhteiskunnan, kulttuurin ja talouden alat kaikkialla Euroopassa. Toimilla selvitetään vaikutuksia ja kasvavia riskejä, joita ihmisten terveydelle aiheutuu ilmastonmuutoksesta,
  ilmastosta johtuvista vaaroista
  ja kasvihuonekaasupitoisuuksien lisääntymisestä ilmakehässä. Tutkimuksilla arvioidaan innovatiivisia, oikeudenmukaisesti jakautuvia ja kustannustehokkaita tapoja sopeutua ilmastonmuutokseen. Tämä kattaa myös luonnonvarojen ja ekosysteemien suojelemisen ja sopeuttamisen ja niihin liittyvät vaikutukset sekä reagointitapojen kehittämisen ja täytäntöönpanon kaikilla tasoilla ja kaikissa mittakaavoissa. Myös ilmastonmuokkausvaihtoehtojen mahdolliset vaikutukset, kustannukset, riskit
  ja hyödyt
  otetaan huomioon. Sopeutumiseen ja riskien ehkäisyyn tähtäävien toimintapoliittisten valintojen monimutkaisia vuorovaikutuksia, konflikteja ja yhteisvaikutuksia muiden ilmasto- ja alakohtaisten politiikkojen kanssa selvitetään, muun muassa vaikutuksia työllisyyteen ja suojattomien ryhmien elintasoon.

5.1.3.   Vaikutusten lieventämiseen tähtäävien politiikkojen tukeminen
  , myös muiden alakohtaisten politiikkojen vaikutuksiin kohdistuvat tutkimukset

Unionin siirtyminen kohti kilpailukykyistä, resurssitehokasta ja ilmastonmuutosta kestävää taloutta
  ja yhteiskuntaa
  vuoteen 2050 mennessä edellyttää tehokkaita, pitkäaikaisia, vähäpäästöisiä strategioita ja huomattavaa edistymistä innovointivalmiudessa. Tutkimuksissa arvioidaan ilmastonmuutoksen hillitsemisvaihtoehtojen ympäristö- ja sosioekonomiset riskit, mahdollisuudet ja vaikutukset.
  Niissä arvioidaan myös muiden alakohtaisten politiikkojen vaikutusta.
  Tutkimusten avulla tuetaan uusien ilmasto-energia-talousmallien kehittämistä ja validointia ottaen huomioon talouden välineet ja asiaan liittyvät ulkoisvaikutukset, ja tarkoituksena on testata hillitsemispolitiikan vaihtoehtoja ja vähähiilisen teknologian kehityspolkuja eri mittakaavoissa keskeisten talouden ja yhteiskunnan alojen osalta unionissa ja maailmanlaajuisesti. Toimilla helpotetaan teknologista, institutionaalista ja sosioekonomista innovointia parantamalla yhteyksiä tutkimuksen ja sovellusten välillä sekä yrittäjien, loppukäyttäjien, tutkijoiden
  , päättäjien
  ja tutkimuslaitosten välillä.

5.2.   
  Ympäristönsuojelu,
  luonnonvarojen
  , vesien, biologisen monimuotoisuuden
  ja ekosysteemien kestävä hoito

Yhteiskunnilla on suuri haaste saada aikaan kestävä tasapaino ihmisten tarpeiden ja ympäristön välillä. Ympäristöresurssit, kuten vesi, ilma, biomassa, hedelmällinen maaperä, biologinen monimuotoisuus, ekosysteemit ja niiden tarjoamat palvelut, tukevat Euroopan ja maailman talouden toimintaa ja elämänlaatua. Maailmanlaajuisesti luonnonvaroihin liittyvien liiketoimintamahdollisuuksien odotetaan olevan arvoltaan yli 2 biljoonaa euroa vuoteen 2050 mennessä (11). Tästä huolimatta ekosysteemejä vaurioitetaan Euroopassa ja maailmanlaajuisesti luonnon palautumiskykyä enemmän ja ympäristöresursseja ylihyödynnetään
  ja jopa tuhotaan
  . Esimerkiksi 1 000 neliökilometriä hedelmällisimpiin kuuluvasta maaperästä ja arvokkaimmista ekosysteemeistä unionissa häviää joka vuosi ja neljännes makeasta vedestä menee hukkaan. Tällainen toiminta ei saa jatkua. Tutkimuksen avulla on voitava kääntää ympäristölle haitallisia suuntauksia päinvastaisiksi ja varmistaa, että ekosysteemit tarjoavat jatkossakin hyvinvoinnille, taloudelliselle vauraudelle
  ja kestävälle kehitykselle
  välttämättömiä resursseja, hyödykkeitä ja palveluja.

Toiminnan tavoitteena onkin antaa osaamista
  ja välineitä
  sellaista luonnonvarojen hoitoa
  ja suojelua
  varten, jolla saavutetaan kestävä tasapaino rajallisten luonnonvarojen ja yhteiskunnan ja talouden
  nykyisten ja tulevien
  tarpeiden välillä.

Tätä varten tutkimuksessa ja innovoinnissa keskitytään seuraaviin toimiin.

5.2.1.   Tiedon lisääminen
  biologisesta monimuotoisuudesta ja
  ekosysteemien toiminnasta, niiden vuorovaikutuksesta sosiaalisten järjestelmien kanssa ja niiden asemasta talouden ja ihmisten hyvinvoinnin ylläpidossa

Yhteiskunnan toiminta voi käynnistää ympäristössä pysyviä muutoksia, jotka vaikuttavat ekosysteemien luonteeseen
  ja niiden biologiseen monimuotoisuuteen
  . Tällaisiin riskeihin on elintärkeää varautua arvioimalla, seuraamalla ja ennustamalla vaikutuksia, joita ihmisen toimilla on ympäristöön
  , mukaan luettuna maankäytön muutokset,
  ja ympäristön muutoksilla ihmisten hyvinvointiin. Merten (rannikkoalueilta avomerelle
  mukaan luettuna meriluonnonvarojen kestävyys
  ),
  napa-alueiden,
  makean veden sekä maa- ja kaupunkialueiden ekosysteemejä, pohjavedestä riippuvaiset ekosysteemit mukaan luettuina, koskeva tutkimus auttaa ymmärtämään paremmin luonnonvarojen ja sosiaalisten, taloudellisten ja ekologisten järjestelmien välistä monimutkaista vuorovaikutusta, myös luonnollisia kriittisiä pisteitä, sekä ihmisten luomien ja biologisten järjestelmien sietokykyä tai haavoittuvuutta. Tällöin tutkitaan, miten
  biologinen monimuotoisuus ja
  ekosysteemit toimivat ja reagoivat ihmisen toiminnan vaikutuksiin, miten ne voidaan palauttaa ja miten tämä vaikuttaa talouksiin ja ihmisten hyvinvointiin. Lisäksi etsitään ratkaisuja
  Euroopan laajuisiin ja kansainvälisiin
  luonnonvarahaasteisiin. Tällainen tutkimus auttaa laatimaan toimintapolitiikkoja ja käytäntöjä, joilla varmistetaan sosiaalisen ja taloudellisen toiminnan pysyminen ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden kestävyyden ja sopeutumiskyvyn rajoissa.

5.2.2.   
  Yhdennettyjen lähestymistapojen kehittäminen vesivaroihin liittyviä haasteita sekä vesivarojen ja -palvelujen kestävään hoitoon ja käyttöön siirtymistä varten

Makean veden saatavuudesta ja laadusta on tullut maailmanlaajuisia ongelmia, joilla on kauaskantoisia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia. Erilaisten ja usein keskenään ristiriitaisten käyttötarkoitusten (esim. maatalous, teollisuus, vapaa-ajan toiminta, julkiset palvelut, ekosysteemit sekä maisemanhoito, ympäristön ennallistaminen ja parantaminen) kysynnän jatkuvasti kasvaessa sekä vesivarojen lisääntyvän haavoittuvuuden vuoksi, jota ilmastonmuutos ja globaalimuutos, kaupungistuminen sekä makean veden resurssien pilaantuminen ja ylihyödyntäminen pahentavat entisestään, veden laadun ja saatavuuden ylläpito ja parantaminen sekä ihmisen toiminnan makean veden ekosysteemeihin kohdistuvien vaikutusten lieventäminen ovat käymässä kriittiseksi haasteeksi eri alojen vedenkäyttäjille ja vesiekosysteemeille.

Tutkimuksella ja innovoinnilla käsitellään näitä paineita ja tuotetaan yhdennettyjä strategioita, välineitä, teknologioita ja innovatiivisia ratkaisuja, joiden tarkoituksena tyydyttää nykyiset ja tulevat tarpeet. Sillä pyritään kehittämään tarkoituksenmukaisia vesihuoltostrategioita, parantamaan veden laatua, tasapainottamaan veden kysyntää ja sen saatavuutta tai tarjontaa eri tasoilla ja eri mittakaavoissa, sulkemaan vesikierto, edistämään loppukäyttäjien käyttäytymistottumusten kestävyyttä sekä puuttumaan veteen liittyviin riskeihin säilyttäen samalla vesiekosysteemien eheys, rakenne ja toimivuus EU:n alalla toteuttamien politiikkojen mukaisesti.

5.2.3.
     Tiedon ja välineiden tuottaminen tehokasta päätöksentekoa ja yleistä sitoutumista varten

Sosiaalisissa, taloudellisissa ja hallintojärjestelmissä on vielä käsiteltävä sekä luonnonvarojen ehtymistä että ekosysteemeille aiheutuvia haittoja. Tutkimuksen ja innovoinnin avulla voidaan tehdä tarvittavia päätöksiä luonnonvarojen ja ekosysteemien hoidosta, jotta ekologista tasapainoa horjuttavilta ilmasto- ja ympäristömuutoksilta vältyttäisiin tai niihin voitaisiin sopeutua ja jotta kestävyyden takaavia institutionaalisia, taloudellisia, käyttäytymisen ja teknologisia muutoksia voitaisiin edistää.
  Tutkimus tukee tällä tavoin sellaisten järjestelmien kehittämistä, joilla biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja pidetään arvossa ja joilla autetaan ymmärtämään luonnonvarojen arvoa ja ekosysteemipalvelujen toimintaa.
  Etusijalle asetetaan toimintapolitiikan kannalta kriittiset ekosysteemit ja ekosysteemipalvelut, kuten makea vesi, meret ja valtameret
  (myös rannikkoalueet)
  ,
  metsät, napa-alueet,
  ilmanlaatu, biologinen monimuotoisuus, maankäyttö ja maaperä. Yhteiskuntien ja ekosysteemien kykyä
  sietää epäpuhtauksia ja taudinaiheuttajia ja
  palautua katastrofeista, mukaan lukien luonnononnettomuudet
  (kuten maanjäristykset, tulivuorenpurkaukset, tulvat ja kuivuus) ja metsäpalot
  , tuetaan parantamalla ennustusvalmiuksia, varhaisvaroitusta sekä heikkojen kohtien ja vaikutusten arvioimista, myös monien eri riskien ollessa kyseessä. Tutkimuksella ja innovoinnilla tuetaan näin ympäristöystävällisyyteen ja resurssitehokkuuteen tähtääviä toimintapolitiikkoja sekä tarjotaan vaihtoehtoja tehokasta näyttöön perustuvaa ja turvallisissa rajoissa toimivaa hallintotapaa varten. Toimintapolitiikan johdonmukaisuutta, korvaavuuksien ratkaisemista ja eturistiriitojen hallintaa pyritään parantamaan innovatiivisilla tavoilla. Samalla pyritään lisäämään suuren yleisön tietoisuutta tutkimustuloksista ja kansalaisten osallistumista päätöksentekoon.

5.3.   Muiden kuin energia- ja maatalousraaka-aineiden kestävän saannin varmistaminen

Rakennus-, kemikaali-, auto-, avaruusteknologia- sekä kone- ja laitealojen kaltaiset alat, joiden yhteenlaskettu lisäarvo on yli 1 000 miljardia euroa ja jotka työllistävät noin 30 miljoonaa ihmistä, ovat riippuvaisia raaka-aineiden saatavuudesta. Unioni on rakennusmineraalien suhteen omavarainen. Vaikka unioni kuuluu joidenkin teollisuusmineraalien suurimpiin tuottajiin maailmassa, se on kuitenkin useimpien tällaisten materiaalien nettotuoja. Unioni on myös suuresti riippuvainen metallimineraalien tuonnista ja täysin riippuvainen joidenkin kriittisten raaka-aineiden tuonnista.

Viimeisimmät suuntaukset antavat ymmärtää, että raaka-aineiden kysyntää ohjaa kehittyvien talousalueiden kysyntä ja tärkeimpien mahdollistavien teknologioiden nopea leviäminen. Euroopan on varmistettava, että sen rajojen sisä- ja ulkopuolelta tulevien raaka-ainetoimitusten hallinta ja toimitukset ovat kestäviä kaikilla raaka-aineiden saannista riippuvaisilla aloilla. Kriittisiä raaka-aineita koskevan toimintapolitiikan linjaukset esitellään raaka-aineita koskevassa komission aloitteessa (12).

Toiminnan tarkoituksena onkin parantaa raaka-aineita koskevaa tietämyspohjaa ja kehittää innovatiivisia ratkaisuja raaka-aineiden kustannustehokkaaseen ja ympäristöystävälliseen etsintään, louhintaan, jalostamiseen,
  uudelleenkäyttöön,
  kierrätykseen ja talteenottoon ja niiden korvaamiseen taloudellisesti houkuttelevilla
  ja ympäristön kannalta kestävillä
  vaihtoehdoilla, joilla on vähäisempi ympäristövaikutus.

Tätä varten tutkimuksessa ja innovoinnissa keskitytään seuraaviin toimiin.

5.3.1.   Raaka-aineiden saatavuutta koskevan tietämyspohjan parantaminen

Maailman ja unionin luonnonvarojen pitkän aikavälin saatavuuden arviointia parannetaan. Tämä koskee muun muassa kaupunkikaivoksia (kaatopaikat ja kaivosjäte),
  rannikkovesien ja
  syvänmeren luonnonvaroja (esim. harvinaisten maamineraalien louhiminen merenpohjasta) ja niihin liittyviä epävarmuustekijöitä. Tällainen tietämys auttaa yhteiskuntaa käyttämään, kierrättämään ja uudelleenkäyttämään niukkoja tai ympäristölle haitallisia raaka-aineita entistä tehokkaammin. Samalla kehitetään
  ekosysteemilähestymistavan pohjalta
  maailmanlaajuisia sääntöjä, käytäntöjä ja normeja taloudellisesti kannattavaan, ympäristön kannalta järkevään ja sosiaalisesti hyväksyttävään luonnonvarojen etsintään, louhintaan ja jalostukseen, maankäytön ja merten aluesuunnittelun käytännöt mukaan luettuina.

5.3.2.   
  Maalta ja mereltä saatavien
  raaka-aineiden
  , myös mineraalivarojen,
  kestävän saannin ja käytön edistäminen (etsintä, louhinta, jalostus,
  uudelleenkäyttö,
  kierrätys ja talteenotto)

Raaka-aineiden koko elinkaareen kohdistuvaa tutkimusta ja innovointia tarvitaan, jotta voidaan varmistaa eurooppalaiselle teollisuudelle välttämättömien raaka-aineiden kohtuuhintainen, luotettava ja kestävä saanti ja hallinta. Luonnonvarojen käyttöä voidaan tehostaa kehittämällä ja hyödyntämällä taloudellisesti kannattavia, sosiaalisesti hyväksyttäviä ja ympäristöystävällisiä etsintä-, louhinta- ja jalostusteknologioita.
  Tämä koskee myös maalta ja mereltä saatavia mineraalivaroja, ja toiminnassa
  hyödynnetään myös kaupunkikaivosten potentiaali. Unionin riippuvuutta primaariraaka-aineista voidaan myös vähentää uusilla, taloudellisesti kannattavilla
  ja resurssitehokkailla
  kierrätys- ja talteenottoteknologioilla, liiketoimintamalleilla ja -prosesseilla
  , muun muassa suljetun kierron prosesseilla ja järjestelmillä
  . Tähän sisältyy tarve käyttöiän pidentämiseen, laadukkaaseen kierrätykseen ja talteenottoon sekä luonnonvarojen tuhlaamisen huomattavaan vähentämiseen. Lähestymistapa kattaa koko elinkaaren saatavilla olevien raaka-aineiden toimituksista elinkaaren loppuun vähimmällä mahdollisella energiankäytöllä ja resurssivaatimuksilla.

5.3.3.   Vaihtoehtojen löytäminen kriittisille raaka-aineille

Joidenkin raaka-aineiden maailmanlaajuisen saatavuuden esimerkiksi kaupan rajoitteista johtuvaa mahdollista heikkenemistä ennakoiden selvitetään ja kehitetään kriittisille raaka-aineille kestäviä korvaavia ja vaihtoehtoisia raaka-aineita, jotka toimivat vastaavanlaisesti. Näin vähennetään unionin riippuvuutta primaariraaka-aineista ja parannetaan ympäristövaikutuksia.

5.3.4.   Raaka-aineita koskevan yhteiskunnallisen tietoisuuden ja osaamisen lisääminen

Tarvittava siirtyminen omavaraisempaan ja resurssitehokkaampaan talouteen edellyttää kulttuurin ja käyttäytymisen muutoksia sekä sosioekonomisia
  , systeemisiä
  ja institutionaalisia muutoksia. Unionin raaka-ainesektorin osaamisvaje aiheuttaa yhä enemmän ongelmia (myös eurooppalaisessa kaivosteollisuudessa), ja niiden ratkaisemiseksi kannustetaan entistä toimivampia kumppanuuksia yliopistojen, geologisten tutkimuslaitosten, teollisuuden
  ja muiden sidosryhmien
  välillä. Lisäksi on erittäin tärkeää tukea innovatiivisten vihreiden taitojen kehittämistä. Suuri yleisö ei edelleenkään ole riittävästi tietoinen kotimaisten raaka-aineiden merkityksestä Euroopan taloudelle. Tarvittavien rakenteellisten muutosten helpottamiseksi tutkimuksella ja innovoinnilla pyritään voimaannuttamaan kansalaisia, poliittisia päättäjiä, käytännön toimijoita ja laitoksia.

5.4.   Siirtyminen vihreään talouteen
  ja yhteiskuntaan
  ekoinnovoinnin avulla

Unioni ei voi menestyä maailmassa, jossa kulutetaan yhä enemmän luonnonvaroja, tuhotaan yhä enemmän ympäristöä ja hävitetään yhä enemmän biologista monimuotoisuutta. Kasvun erottaminen luonnonvarojen käytöstä edellyttää rakenteellisia muutoksia siihen, miten näitä luonnonvaroja käytetään, uudelleenkäytetään ja hoidetaan suojellen samalla ympäristöä. Ekoinnovaatioilla voimme vähentää ympäristöön kohdistuvaa painetta, lisätä resurssitehokkuutta ja ohjata unionia kohti resurssi- ja energiatehokasta taloutta. Ekoinnovoinnilla luodaan myös paljon kasvu- ja työllistymismahdollisuuksia ja parannetaan Euroopan kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla, joiden arvioidaan kasvavan biljoonan euron markkinoiksi vuoden 2015 jälkeen (13). Yrityksistä jo 45 prosenttia on ottanut käyttöön jonkinlaista ekoinnovointia. Arvioiden mukaan noin 4 prosenttia ekoinnovaatioista johti yli 40 prosentin vähennykseen raaka-aineen käytössä tuotantopanosyksikköä kohti (14), eli potentiaalia on tulevaisuutta ajatellen paljon.
  On kuitenkin yleistä, että erittäin lupaavat ja teknisesti edistyneet ekoinnovatiiviset teknologiat, prosessit, palvelut ja tuotteet eivät pääse markkinoille kaupallistamista edeltävään vaiheeseen liittyvien haasteiden vuoksi eikä niistä saada niiden kaikkia taloudellisia ja ympäristöhyötyjä, koska yksityiset sijoittajat pitävät niiden kehittämistä ja markkinoille tuomista liian suurena riskinä.

Näillä toimilla pyritään siksi edistämään kaikenlaista ekoinnovointia, joka mahdollistaa siirtymisen vihreään talouteen.

Tätä varten tutkimuksessa ja innovoinnissa keskitytään seuraaviin toimiin.

5.4.1.   Ekoinnovatiivisten teknologioiden, prosessien, palvelujen ja tuotteiden lisääminen
  , myös tuotannon ja kulutuksen raaka-ainemäärien vähentämistapojen tutkiminen, tähän liittyvien esteiden poistaminen ja
  markkinoille saattamisen edistäminen

Tuetaan kaikkia
  ekoinnovoinnin
  muotoja, sekä asteittaisia että radikaaleja, joissa yhdistetään teknologiaan, organisointiin, yhteiskuntaan, käyttäytymiseen, liiketoimintaan ja politiikkaan liittyvää innovointia ja vahvistetaan kansalaisyhteiskunnan osallistumista. Näin luodaan pohjaa kierrätystaloudelle vähentäen samalla ympäristövaikutuksia
  , lisäten ympäristön sietokykyä
  ja ottaen huomioon ympäristölle
  ja mahdollisesti muille aloille
  aiheutuvat heijastusvaikutukset. Tähän kuuluvat
  käyttäjälähtöinen innovointi,
  liiketoimintamallit, teollinen symbioosi, tuotepalvelujärjestelmät, tuotesuunnittelu, elinkaariajattelu ja kehdosta kehtoon -lähestymistapa
  sekä mahdolliset keinot vähentää tuotannon ja kulutuksen raaka-ainemääriä sekä tähän liittyvien esteiden poistaminen
  .
  Mahdollista siirtymistä kestävämpiin kulutusmalleihin käsitellään.
  Tavoitteena on parantaa resurssitehokkuutta vähentämällä absoluuttisesti mitattuna tuotantopanoksia, jätettä ja vaarallisten aineiden päästöjä
  (esim. niitä, jotka on mainittu REACH-asetuksessa

   (15)

  , tai muita)
  arvoketjussa sekä edistää uudelleenkäyttöä, kierrätystä ja resurssien korvaamista. Pääasiassa pyritään helpottamaan teollisuuden ja etenkin
  aloittelevien ja innovatiivisten
  pk-yritysten
  , kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja loppukäyttäjien
  siirtymistä tutkimuksesta markkinoille aina prototyyppien kehittelystä
  ja teknisen, sosiaalisen ja ympäristötehokkuuden demonstroinnista unionin kannalta merkittävien ekoinnovatiivisten tekniikoiden, tuotteiden, palvelujen tai käytäntöjen ensisovelluksiin ja
  markkinoille saattamiseen ▌.
  Toimet edesauttavat ekoinnovoinnin kehityksen ja laajan käyttöönoton esteiden poistamista ja kyseisille ratkaisuille tarkoitettujen markkinoiden luomista tai laajentamista sekä unionin yritysten, erityisesti pk-yritysten, kilpailukyvyn parantamista maailmanmarkkinoilla.
  Ekoinnovoijien verkottumisella pyritään myös lisäämään tietämyksen levittämistä
  ja hyödyntämistä
  ja liittämään tarjonta paremmin kysyntään.

5.4.2.   Innovatiivisten politiikkojen ja yhteiskunnallisten muutosten tukeminen

Siirtyminen vihreään talouteen
  ja yhteiskuntaan
  edellyttää rakenteellisia ja institutionaalisia muutoksia. Tutkimuksella ja innovoinnilla puututaan tärkeimpiin yhteiskunnallisten ja markkinoiden muutosten esteisiin ja pyritään voimaannuttamaan kuluttajia, liike-elämän johtajia ja poliittisia päättäjiä käyttäytymään innovatiivisella ja kestävällä tavalla
  , käyttäen hyväksi humanistisia ja yhteiskuntatieteitä
  . Jotta paradigmamuutos kohti vihreää taloutta
  ja yhteiskuntaa
  saadaan aikaan, on kehitettävä vankkapohjaisia ja läpinäkyviä välineitä, menetelmiä ja malleja tarvittavien tärkeimpien taloudellisten, yhteiskunnallisten
  , kulttuurin
  ja institutionaalisten muutosten arvioimiseen ja mahdollistamiseen. Tutkimustoiminnassa selvitetään, miten
  kestäviä elintapoja ja
  kulutusmalleja voidaan edistää. Tutkimuksessa yhdistyvät sosioekonominen tutkimus, käyttäytymistiede, käyttäjien osallistuminen ja innovoinnin yleinen hyväksyntä sekä toimet tiedotuksen ja yleisen tietoisuuden parantamiseksi. Demonstrointitoimia hyödynnetään kaikin tavoin.

5.4.3.   Edistymisen mittaaminen ja arviointi pyrittäessä vihreään talouteen

On tarpeen kehittää vankat indikaattorit kaikilla soveltuvilla avaruudellisilla mitta-asteikoilla, jotka täydentävät BKT:tä, sekä menetelmät ja järjestelmät, joilla tuetaan ja arvioidaan siirtymistä vihreään talouteen ja asiaan liittyvien toimintapoliittisten vaihtoehtojen tehokkuutta. Elinkaarilähestymistavan avulla tutkimuksella ja innovoinnilla parannetaan tietojen laatua ja saatavuutta ja resurssitehokkuuteen ja ekoinnovointiin liittyviä mittausmenetelmiä ja -järjestelmiä ja helpotetaan innovatiivisten vaikutusten lieventämisohjelmien kehittämistä. Sosioekonomisen tutkimuksen avulla ymmärretään paremmin tuottajan ja kuluttajan käyttäytymisen perussyitä, jolloin voidaan suunnitella tehokkaampia toimintapoliittisia välineitä, joilla helpotetaan siirtymistä resurssitehokkaaseen ja ilmastonmuutokseen sopeutuvaan talouteen. Lisäksi kehitetään teknologian arviointimenetelmiä ja integroitua mallinnusta resurssitehokkuutta ja ekoinnovointia koskevien toimintapolitiikkojen tukemiseksi kaikilla tasoilla, ja samalla lisätään toimintapolitiikan johdonmukaisuutta ja ratkaistaan korvaavuuksia. Tulosten avulla voidaan seurata, arvioida ja vähentää tuotantoon ja kulutukseen liittyviä materiaali- ja energiavirtoja ja poliittiset päättäjät ja yritykset voivat ottaa ympäristökustannukset ja ulkoisvaikutukset huomioon toimissaan ja päätöksissään.

5.4.4.   Resurssitehokkuuden edistäminen digitaalisten järjestelmien avulla

Innovaatiot tieto- ja viestintätekniikassa voivat olla keskeinen väline resurssitehokkuutta tuettaessa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi nykyaikainen ja innovatiivinen tieto- ja viestintätekniikka auttaa saamaan aikaan huomattavia tehokkuusetuja tuottavuuden kannalta, erityisesti automatisoiduilla prosesseilla, reaaliaikaisella seurannalla ja päätöksenteon tukijärjestelmillä. Tieto- ja viestintätekniikan käytöllä pyritään nopeuttamaan asteittaista luonnonvarojen kulutuksen vähentämistä taloudessa siirtymällä enemmän digitaalisiin palveluihin ja helpottamaan kulutuskäyttäytymisen ja liiketoimintamallien muutoksia tulevaisuuden tieto- ja viestintätekniikan käytöllä.

5.5.   Kattavien ja jatkuvatoimisten maapallon ympäristön havainnointi- ja tietojärjestelmien kehittäminen

Kattavat ympäristön havainnointi- ja tietojärjestelmät ovat välttämättömiä, kun pyritään varmistamaan tähän haasteeseen vastaamisen edellyttämien pitkän aikavälin tietojen saanti. Järjestelmiä käytetään ilmaston, luonnonvarojen (myös raaka-aineiden),
  maaekosysteemien, meriekosysteemien (sekä rannikkoalueet että avomeri)
  ja ekosysteemipalvelujen kunnon, tilan ja kehityssuuntauksien
  seuraamiseen,
  arvioimiseen ja ennustamiseen sekä vähähiilisten ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista koskevien toimintapolitiikkojen ja vaihtoehtojen arvioimiseen kaikilla talouden aloilla. Järjestelmistä saatavaa tietoa ja osaamista käytetään strategisten resurssien älykkään käytön edistämiseen, näyttöön perustuvien politiikkojen kehittämisen tukemiseen, uusien ympäristö- ja ilmastopalvelujen edistämiseen ja uusien mahdollisuuksien luomiseen maailmanmarkkinoilla.

Maapallon havainnoinnin ja seurannan valmiuksien, tekniikoiden ja tietoinfrastruktuurien on perustuttava edistymiseen tieto- ja viestintätekniikassa, avaruusteknologioissa ja mahdollistavissa verkostoissa, kaukohavainnoinnissa, uudenlaisissa in situ -sensoreissa, liikkuvissa palveluissa, viestintäverkoissa, osallistavissa verkkopalveluvälineissä ja paremmassa tietotekniikan ja mallinnuksen infrastruktuurissa, jotta tarkkoja tietoja, ennustuksia ja ennusteita saadaan jatkuvasti ja hyvissä ajoin. Ilmaista, avointa ja rajoittamatonta pääsyä yhteentoimiviin tietoihin kannustetaan, samoin kuin tutkimustulosten tarkoituksenmukaista
  ja tarvittaessa suojattua
  säilytystä, hallintaa ja levittämistä.
  Toimilla autetaan määrittelemään Euroopan maanseurantaohjelman (Copernicus) tulevia operatiivisia toimia ja tehostamaan Copernicus-tietojen käyttöä tutkimustoimissa.

5.6.
     
  Kulttuuriperintö

Kulttuuriperintö on ainutlaatuista ja korvaamatonta aineellisessa muodossaan samoin kuin aineettoman arvonsa, kulttuurisen merkittävyytensä ja merkityksensä vuoksi. Se on tärkeä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, identiteetin ja hyvinvoinnin taustatekijä ja edistää merkittävällä tavalla kestävää kasvua ja työpaikkojen luomista. Euroopan kulttuuriperintö on kuitenkin vaurioitumassa ja rapistumassa, ja tilannetta pahentaa siihen yhä useammin kohdistuva ihmisen toiminta (esim. matkailu) ja ilmastonmuutoksesta johtuvat äärimmäiset sääilmiöt sekä muut luonnonuhat ja -katastrofit.

Toiminnan tarkoituksena on tuottaa sopeutumis- ja hillitsemisstrategioiden, -menetelmien, -teknologioiden, -tuotteiden ja -palvelujen avulla osaamista ja innovatiivisia ratkaisuja ilmastonmuutoksen uhkaaman Euroopan aineellisen kulttuuriperinnön säilyttämiseen ja hallintaan.

Tätä varten monialaisessa tutkimuksessa ja innovoinnissa keskitytään seuraaviin toimiin.

5.6.1.
     
  Sietokyvyn määrittely havainnoinnin, seurannan ja mallintamisen avulla

Kehitetään uusia ja parempia vaurioiden arviointi-, seuranta- ja mallintamistekniikoita, joilla parannetaan tieteellistä tietopohjaa ilmastonmuutoksen ja muiden ympäristöstä ja ihmisen toiminnasta johtuvien riskitekijöiden vaikutuksista kulttuuriperintöön. Skenaarioiden, mallien ja välineiden, myös arvokäsityksen analysoinnin, avulla tuotettu osaaminen ja ymmärtäminen auttaa luomaan vankkaa tieteellistä pohjaa selviytymisstrategioiden, -politiikkojen ja -vaatimusten kehittämiselle osana kulttuuriperinnön yhtenäistä riskien arviointi- ja hallintakehystä.

5.6.2
     
  Parempi käsitys siitä, miten yhteisöt kokevat ilmastonmuutoksen, maanjäristysten ja tulivuorenpurkausten uhat ja reagoivat niihin

Tutkimuksella ja innovoinnilla kehitetään yhdennettyjä lähestymistapoja käyttäen kulttuuriperinnön, kulttuurimaisemien ja historiallisten asuinpaikkojen säilyttämiseen resurssitehokkaita ennaltaehkäisy-, sopeutumis- ja hillitsemisratkaisuja, joihin kuuluu innovatiivisia menetelmiä, teknologioita, tuotteita ja palveluja.

5.7.
     Erityiset täytäntöönpanonäkökohdat

Toimilla edistetään unionin osallistumista monenvälisiin prosesseihin ja aloitteisiin, kuten hallitustenväliseen ilmastonmuutospaneeliin (IPCC), biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevään hallitustenväliseen tiede- ja politiikkafoorumiin (IPBES) ja kaukokartoitusta käsittelevään ryhmään (GEO), sekä niiden rahoittamista. Muiden suurten julkisten ja yksityisten tutkimuksen rahoittajien
  ja merkittävien tutkimusverkostojen
  kanssa tehtävällä yhteistyöllä parannetaan maailman ja eurooppalaisen tutkimuksen tehokkuutta ja edistetään tutkimuksen maailmanlaajuista hallinnointia.

Tiede- ja teknologiayhteistyöllä edistetään ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen maailmanlaajuista teknologiamekanismia ja helpotetaan teknologian kehittämistä, innovointia ja siirtoa ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja kasvihuonekaasupäästöjen vaikutusten hillitsemisen tueksi.

YK:n Rio+20-konferenssin tulosten pohjalta tutkitaan mekanismia, jolla voitaisiin jatkuvasti kerätä, koota ja analysoida kestävän kehityksen ja vihreän talouden keskeisiä kysymyksiä koskevaa tieteellistä ja teknologista tietämystä. Mekanismi sisältää kehyksen edistyksen mittaamiseen. Tällä täydennetään nykyisten tiedepaneelien ja tieteellisten elinten työtä ja pyritään synergiaan niiden kanssa.

Tähän haasteeseen kuuluvilla tutkimustoimilla edistetään
  Euroopan maanseurantaohjelman (Copernicus)
  operatiivisia palveluja tarjoamalla
  Copernicusta
  varten kehittämistä koskeva tietämyspohja.
  Yhteiseen ohjelmasuunnitteluun kuuluvien asiaan liittyvien aloitteiden (Joint Programming Initiatives, JPI) ja julkisen sektorin sisäisten ja julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien tukemista voidaan harkita.

Asiaan liittyvien eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien toimien sekä eurooppalaisten teknologiayhteisöjen tutkimus- ja innovointiohjelmien asiaan liittyvien näkökohtien kanssa luodaan niin ikään asianmukaisia yhteyksiä.

Erityistoimenpiteillä varmistetaan, että unionissa ilmaston, resurssitehokkuuden ja raaka-aineiden aloilla tehdyn tutkimuksen ja innovoinnin tulokset hyödynnetään unionin muissa ohjelmissa, kuten LIFE+-ohjelmassa,
  Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa
  ja ulkoisen yhteistyön ohjelmissa.

Lisäksi toimet muun muassa tukeutuvat ekoinnovointiohjelmassa toteutettuihin toimiin ja vahvistavat niitä.

Toimenpiteisiin sisältyy myös
  jatkuvia analyysejä tieteen ja teknologian edistyksestä unionissa ja sen suurissa kumppanimaissa ja suurilla kumppanialueilla, varhaisessa vaiheessa tehtäviä selvityksiä uusien ympäristöteknologioiden ja -käytäntöjen markkinamahdollisuuksista sekä ennakointeja tutkimukseen, innovointiin ja politiikkaan.

6.   
  EUROOPPA MUUTTUVASSA MAAILMASSA –
  OSALLISTAVAT, INNOVATIIVISET JA
  POHTIVAT
  YHTEISKUNNAT

Tähän jaksoon sisältyy tutkimus- ja innovointitoimia, joilla pyritään tekemään yhteiskunnista osallistavampia, innovatiivisempia ja pohtivampia, ja myös erityistoimenpiteitä, joilla tuetaan erityisesti tässä yhteiskunnallisessa haasteessa mainittuja monialaisia kysymyksiä

   (16).

6.1.   Osallistavat yhteiskunnat

Eurooppalaisten yhteiskuntien nykysuuntauksiin sisältyy mahdollisuuksia lisätä Euroopan yhtenäisyyttä mutta samalla myös riskejä
  ja haasteita
  . Nämä mahdollisuudet, riskit
  ja haasteet
  on tunnettava ja ennakoitava, jotta Euroopan kehitys on riittävän solidaarista ja yhteistyötä harjoitetaan sosiaalisella, taloudellisella, politiikan
  , koulutuksen
  ja kulttuurin tasoilla ottaen huomioon, että maailman eri osat ovat yhä enemmän yhteydessä toisiinsa
  ja toisistaan riippuvaisia
  .

Tässä yhteydessä tavoitteena on
  ymmärtää, analysoida ja kehittää
  sosiaalista, taloudellista ja poliittista osallisuutta
  ja osallistavia työmarkkinoita
  , torjua köyhyyttä
  ja syrjäytymistä
  , edistää ihmisoikeuksia, digitaalista osallisuutta, tasa-arvoa, solidaarisuutta ja kulttuurien välistä dynamiikkaa tukemalla
  huipputason tiedettä,
  tieteidenvälistä tutkimusta,
  indikaattorien kehittämistä
  , teknologista edistystä, organisatorisia
  innovaatioita, alueellisten innovointiklusterien kehittämistä
  ja uudenlaisia yhdessä toimimisen ja luomisen muotoja. Tutkimuksella ja muilla toimilla tuetaan Eurooppa 2020 -strategian ja muiden
  asiaan liittyvien unionin toimintapolitiikkojen
  täytäntöönpanoa.
  Yhteiskuntatieteiden ja
  humanististen tieteiden alan tutkimus
  on
  tältä osin
  merkittävässä asemassa
  . Euroopan strategioiden ja toimintapolitiikkojen tavoitteiden täsmentämiseen, seurantaan, arvioimiseen
  ja edistämiseen
  tarvitaan kohdennettua tutkimusta ▌,
  jonka avulla
  poliittiset päättäjät voivat
  analysoida ja
  arvioida suunniteltujen toimenpiteiden, etenkin sosiaalista osallisuutta edistävien toimenpiteiden, vaikutusta ja tuloksellisuutta.
  Täyden yhteiskunnallisen osallisuuden ja osallistumisen on sen vuoksi katettava kaikki elämän alat ja kaikki ikäryhmät.

Erityistavoitteilla pyritään edistämään seuraavien aiheiden ymmärtämistä ja edistämistä tai toteuttamista.

6.1.1.   Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun
  edistämismekanismit

Eurooppa on kehittänyt seuraavista osatekijöistä koostuvan erityisen ja melko ainutlaatuisen yhdistelmän: taloudellinen kehitys, erittäin tiiviiseen sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen tähtäävä sosiaalipolitiikka, yhteiset humanistiset kulttuuriarvot, joihin kuuluvat demokratia ja oikeusvaltioperiaate, ihmisoikeudet, erilaisuuden kunnioittaminen ja säilyttäminen sekä koulutuksen ja tieteen, taiteiden ja humanististen tieteiden edistäminen sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen ja hyvinvoinnin keskeisinä vetureina.
  Jatkuvaan talouskasvuun pyrkimisestä aiheutuu paljon inhimillisiä, sosiaalisia, ympäristöpoliittisia ja taloudellisia kustannuksia. Euroopan älykäs, kestävä ja osallistava kasvu edellyttää suuria muutoksia siinä, miten kasvu ja
  yhteiskunnallinen
  hyvinvointi määritellään, mitataan (edistyksen mittaaminen muillakin kuin yleisesti käytetyllä BKT-indikaattorilla), saadaan aikaan ja ylläpidetään aikaa myöten.

Tutkimuksilla analysoidaan
  kansalaisten osallistumisen,
  kestävien elintapojen
  , kulttuurien ymmärtämisen
  ja sosioekonomisten käyttäytymismallien ja arvojen kehitystä ja sitä, miten ne liittyvät paradigmoihin, politiikkoihin ja instituutioiden,
  yhteisöjen,
  markkinoiden, yritysten sekä hallinto- ja uskomusjärjestelmien toimintaan Euroopassa
  ja niiden suhteisiin muiden alueiden ja talouksien kanssa
  . Niillä kehitetään välineitä tällaisen kehityksen toimintaympäristöön ja vastavuoroisuuteen liittyvien vaikutusten entistä parempaa arviointia varten,
  verrataan yhteiskuntapolitiikkoja eri puolella Eurooppaa oleviin erilaisiin haasteisiin, ja analysoidaan toimintapoliittisia vaihtoehtoja ja päätöksentekomekanismeja
  sellaisilla aloilla kuin työllisyys, verotus, epätasa-arvo, köyhyys, sosiaalinen osallisuus, koulutus ja osaaminen, yhteisökehitys, kilpailukyky ja sisämarkkinat
  , jotta ymmärrettäisiin Euroopan yhdentymisen jatkumisen uudet edellytykset ja mahdollisuudet ja sen sosiaalisten, kulttuuristen, tieteellisten ja taloudellisten osatekijöiden ja synergioiden asema unionin suhteellisten etujen lähteinä globaalilla tasolla
  .

Yhteiskuntien ikääntymisestä ja muuttoliikkeistä johtuvien väestönmuutosten vaikutuksia kasvuun, työmarkkinoihin ja hyvinvointiin analysoidaan. Jotta kyettäisiin ratkaisemaan tulevan kasvun haaste, tässä yhteydessä on tärkeää ottaa huomioon osaamisen eri osatekijät ja kohdentaa tutkimus oppimis- ja koulutuskysymyksiin tai nuorten rooliin ja paikkaan yhteiskunnassa. Tutkimuksella kehitetään myös parempia välineitä eri talouspolitiikkojen kestävyysvaikutusten arviointiin.
  Lisäksi siinä analysoidaan, miten kansalliset taloudet kehittyvät ja millaisilla Euroopan tason ja kansainvälisillä hallintotavoilla voitaisiin estää makrotalouden epätasapainoa, rahapoliittisia vaikeuksia, verokilpailua, työttömyys- ja työllisyysongelmia sekä muita
  yhteiskunnan,
  talouden ja rahoitusalan häiriöitä. Siinä otetaan huomioon, että unionin talous ja maailmantaloudet, markkinat ja rahoitusjärjestelmät ovat yhä riippuvaisempia toisistaan
  , sekä tästä johtuvat haasteet instituutioiden kehittämiselle ja julkishallinnolle
  .
  Euroopan julkisvelkakriisin johdosta painotetaan myös tutkimusta, jossa määritellään puite-edellytykset Euroopan finanssi- ja talousjärjestelmien vakaudelle.

6.1.2.   
  Luotetut organisaatiot, käytännöt, palvelut ja toimintapolitiikat, joita tarvitaan
  mukautumiskykyisten, osallistavien
  , osallistuvien, avointen ja luovien
  yhteiskuntien rakentamiseen Euroopassa
  ottaen erityisesti huomioon muuttoliike, kotoutuminen ja väestönmuutos

Jotta Euroopan sosiaalisia
  , kulttuurisia ja poliittisia
  muutoksia voitaisiin ymmärtää, on analysoitava muuttuvia demokraattisia käytäntöjä ja odotuksia sekä identiteettien, monimuotoisuuden, alueiden, uskontojen, kulttuurien
  , kielten
  ja arvojen historiallista kehitystä. Tämä edellyttää myös Euroopan yhdentymishistorian ymmärtämistä. Koheesion
  ja sukupuolten tasa-arvon
  saavuttamiseksi,
  osallistuvien, avointen ja luovien yhteiskuntien edistämiseksi ja
  sosiaalisen ja taloudellisen tasa-arvon ja sukupolvien välisen solidaarisuuden edistämiseksi
  tutkimuksella pyritään määrittelemään
  tapoja mukauttaa ja parantaa eurooppalaisia hyvinvointijärjestelmiä, julkisia palveluja ja sosiaalisen suojelun sisällyttämistä politiikkoihin entistä laajemmin. Tutkimustoiminnassa analysoidaan, miten yhteiskunnista ja politiikasta saadaan eurooppalaisempaa laajemmin ajateltuna, kun identiteetit, kulttuurit ja arvot kehittyvät,
  tietämys,
  ideat ja uskomukset liikkuvat ja vastavuoroisuuden, yhteisyyden ja tasa-arvon periaatteet ja käytännöt yhdistyvät
  , kiinnittäen erityistä huomiota muuttoliikkeeseen, kotoutumiseen ja väestönmuutokseen
  . Siinä analysoidaan, miten suojattomat väestöryhmät
  (esim. romanit)
  voivat osallistua täysimääräisesti
  koulutukseen,
  yhteiskuntaan ja demokratiaan, etenkin erilaisten taitojen hankkimisen ja ihmisoikeuksien suojelemisen avulla. Siksi on keskeistä analysoida, miten poliittiset järjestelmät reagoivat tai eivät reagoi tällaiseen sosiaaliseen kehitykseen ja miten poliittiset järjestelmät itse kehittyvät. Tutkimuksissa käsitellään myös sellaisten keskeisten järjestelmien kehitystä, joista
  inhimilliset ja
  sosiaaliset siteet muodostuvat, kuten perhe, työ, koulutus ja työllisyys, ja autetaan torjumaan
  sosiaalista epätasa-arvoa, syrjäytymistä ja
  köyhyyttä.
  Sosiaalinen yhteenkuuluvuus, oikeudenmukainen ja luotettava oikeuslaitos, koulutus, demokratia, suvaitsevaisuus ja monimuotoisuus ovat tekijöitä, jotka on otettava tarkoin huomioon, jotta Euroopan suhteelliset edut voidaan määrittää ja paremmin hyödyntää globaalilla tasolla ja jotta toimintapolitiikoille voidaan tarjota entistä parempaa näyttöön perustuvaa tukea.
  Tutkimuksessa otetaan huomioon
  liikkuvuuden ja
  muuttoliikkeen
  , Euroopan sisäiset muuttovirrat mukaan luettuina, sekä
  väestökehityksen merkitys eurooppalaisten toimintapolitiikkojen tulevassa määrittelyssä.

Uusien osallistavan innovoinnin kehityspolkujen avaamiseksi on myös tärkeää ymmärtää tieto- ja viestintätekniikan lisääntyvään käyttöön liittyvät rajoitteet ja mahdollisuudet sekä henkilökohtaisella että kollektiivisella tasolla.
  Koska digitaalinen osallisuus on sosioekonomisesti yhä tärkeämpää, tutkimuksella ja ▌innovointitoimilla edistetään osallistavia tieto- ja viestintäteknisiä ratkaisuja ja kansalaisten voimaantumiseen ja työvoiman kilpailukykyisyyteen johtavaa digitaalisten taitojen tosiasiallista hankkimista. Painopisteenä ovat uudet teknologiset edistysaskeleet, joilla mahdollistetaan yksilöllistämisen, käyttäjäystävällisyyden ja saatavuuden parantaminen ratkaisevalla tavalla, kun kansalaisten, kuluttajien ja käyttäjien, toimintarajoitteiset henkilöt mukaan luettuina, käyttäytymistä ja arvoja ymmärretään entistä paremmin. Tähän tarvitaan ”sisäänrakennetun osallistamisen” lähestymistapaa tutkimuksessa ja innovoinnissa.

6.1.3.   Euroopan
  asema
  globaalina toimijana
  erityisesti ihmisoikeuksien ja maailmanlaajuisen oikeuden alalla

Maailmanlaajuiset muutokset vaikuttavat Euroopan erityiseen historialliseen, poliittiseen, sosiaaliseen ja kulttuurijärjestelmään yhä enemmän. Kehittääkseen ulkoista toimintaansa naapurustossaan ja kauempana sekä asemaansa globaalina toimijana Euroopan on
  vuorovaikutuksessa
  muiden maailman alueiden ja yhteiskuntien kanssa parannettava valmiuksiaan määritellä, priorisoida, selittää, arvioida ja edistää toimintapoliittisia tavoitteitaan yhteistyön lisäämiseksi taikka konfliktien estämiseksi tai ratkaisemiseksi. Tältä osin sen on myös parannettava valmiuksiaan ennakoida globalisaation kehitystä ja vaikutuksia ja reagoida niihin. Tätä varten on tunnettava paremmin maailman muiden alueiden historiaa, kulttuureja ja poliittis-taloudellisia järjestelmiä sekä monikansallisten toimijoiden asemaa ja vaikutusta
  ja otettava niistä opiksi
  . Euroopan on myös edistettävä maailmanlaajuista hallintotapaa
  ja oikeutta
  keskeisillä alueilla, joita ovat kauppa, kehitysyhteistyö, työ, talousyhteistyö,
  ympäristö, koulutus, sukupuolten tasa-arvo ja
  ihmisoikeudet
  sekä
  puolustus ja turvallisuus. Tähän tarvitaan potentiaalia kehittää uusia valmiuksia, olivatpa kyseessä välineet,
  palvelut,
  järjestelmät ja analyysivälineet tai diplomatia virallisilla ja epävirallisilla kansainvälisillä foorumeilla hallitusten tai hallituksista riippumattomien toimijoiden kanssa.

6.1.4.   
  Kestävien ja osallistavien ympäristöjen edistäminen innovatiivisella alue- ja kaupunkisuunnittelulla sekä -arkkitehtuurilla

Tällä hetkellä 80 prosenttia EU:n kansalaisista asuu kaupungeissa ja niiden lähiympäristössä, joten epäasianmukaisella kaupunkisuunnittelulla ja -arkkitehtuurilla voi olla valtavia vaikutuksia heidän elämäänsä. Sen ymmärtäminen, miten hyvin kaupungit toimivat kaikkien kansalaisten kannalta, minkälaista on niiden suunnittelu ja asuinkelpoisuus ja kuinka houkuttelevia ne ovat esimerkiksi investointien ja taitojen kannalta, on olennaisen tärkeää Euroopan menestykselle kasvun, työpaikkojen ja kestävän tulevaisuuden luomisessa.

Eurooppalaisella tutkimuksella ja innovoinnilla olisi tuotettava välineitä ja menetelmiä entistä kestävämpään, avoimempaan, innovatiivisempaan ja osallistavampaan kaupunkien ja niiden lähiympäristön suunnitteluun ja arkkitehtuuriin; autettava ymmärtämään paremmin kaupunkiyhteiskuntien ja sosiaalisten muutosten dynamiikkaa sekä energian, ympäristön, liikenteen ja maankäytön keskinäistä yhteyttä, myös vuorovaikutusta kaupunkeja ympäröivän maaseudun kanssa; autettava ymmärtämään paremmin julkisen tilan suunnittelua ja käyttöä kaupungeissa myös muuttoliikkeen yhteydessä, jotta lisättäisiin sosiaalista osallisuutta ja kehitystä ja vähennettäisiin kaupunkeihin liittyviä riskejä ja rikollisuutta; löydettävä uusia tapoja vähentää luonnonvaroihin kohdistuvia paineita ja edistää kestävää talouskasvua parantaen samalla Euroopan kaupunkien asukkaiden elämänlaatua; sekä määriteltävä tulevaisuuden visio sosiaalis-ekologisesta siirtymisestä uuteen kaupunkikehitysmalliin, jolla vahvistetaan EU:n kaupunkien asemaa innovaatiokeskittyminä ja työpaikkoja luovina sosiaalisen yhteenkuuluvuuden keskuksina.

6.2.   Innovatiiviset yhteiskunnat

Unionin ▌osuus koko maailman osaamistuotannosta on
  edelleen huomattava, mutta sen sosioekonomiset vaikutukset on saatava maksimoitua.
  Tutkimus- ja innovointipolitiikkojen
  tehokkuutta ja niiden
  kansainvälistä synergiaa ja johdonmukaisuutta
  pyritään lisäämään
  . Innovointia käsitellään laajassa merkityksessä siten, että siihen sisältyvät laajamittainen toimintapolitiikka sekä
  sosiaali-,
  käyttäjä- ja markkinalähtöinen innovointi.
  Luovan alan ja kulttuuriteollisuuden kokemus ja innovointivoima otetaan huomioon.
  Toimilla tuetaan eurooppalaisen tutkimusalueen aikaansaamista ja toimintaa ja erityisesti Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeita ”Innovaatiounioni” ja ”Euroopan digitaalisstrategia”.

Toimilla pyritään saavuttamaan seuraavat erityistavoitteet.

6.2.1.   Näyttöpohjan vahvistaminen ja innovaatiounionin ja eurooppalaisen tutkimusalueen tukeminen

Investointien arvioimista ja priorisoimista sekä innovaatiounionin ja eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistamista varten tuetaan tutkimus-
  , koulutus
  - ja innovaatiopolitiikkojen, Euroopan ja sen ulkopuolisten maiden järjestelmien ja toimijoiden analysoimista sekä indikaattorien, tiedon ja tietoinfrastruktuurien kehittämistä. Lisäksi tarvitaan ennakoivia toimia ja pilottihankkeita,
  talous- ja tasa-arvoanalyysiä
  , politiikan seurantaa, vastavuoroista oppimista, koordinointivälineitä ja -toimia sekä menettelytapojen kehittämistä vaikutustenarviointiin ja arvioimiseen. Näissä hyödynnetään ▌sidosryhmiltä, yrityksiltä, viranomaisilta
  , kansalaisyhteiskunnan järjestöiltä
  ja kansalaisilta saatavaa suoraa palautetta.
  Analyysissä olisi noudatettava johdonmukaisuutta Euroopassa ja kolmansissa maissa ”Yhteisen Erasmuksen” puitteissa tehtävän, korkea-asteen koulutusjärjestelmiä koskevan tutkimuksen kanssa.

Tutkimuksen ja innovoinnin sisämarkkinoiden varmistamiseksi toteutetaan toimenpiteitä, joilla kannustetaan eurooppalaiseen tutkimusalueeseen soveltuvaa käyttäytymistä. Tuetaan toimia, joilla pohjustetaan tutkijakoulutuksen laatuun, tutkijoiden liikkuvuuteen ja urakehitykseen liittyviä toimintapolitiikkoja. Näihin kuuluvat aloitteet, jotka koskevat liikkuvuuspalveluja, avointa rekrytointia,
  naisten osallistumista tiedealalla,
  tutkijoiden oikeuksia ja yhteyksiä maailmanlaajuisiin tutkijayhteisöihin. Toimia toteutettaessa pyritään synergiaan ja tiiviiseen yhteistyöhön painopistealueen ”Huipputason tiede” Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimien kanssa. Tukea myönnetään laitoksille, jotka esittelevät innovatiivisia konsepteja sellaisten ERA-periaatteiden nopeaa täytäntöönpanoa varten kuin eurooppalainen tutkijoiden peruskirja ja tutkijoiden työhönoton säännöstö
  sekä komission suositus henkisen omaisuuden hallinnoinnista tietämyksensiirtotoimissa sekä korkeakoulujen ja muiden julkisten tutkimusorganisaatioiden käytännesäännöistä

   (17).

Toimintapolitiikkojen koordinointia varten perustetaan toimintapoliittisen neuvonnan järjestely, jotta kansalliset viranomaiset saavat asiantuntijoiden toimintapoliittisia neuvoja määritellessään kansallisia uudistusohjelmia sekä tutkimus- ja innovointistrategioita.

Innovaatiounioni-aloitteen täytäntöönpanoa varten on myös tuettava ▌markkinalähtöistä innovointia
  , avointa innovointia sekä julkisen sektorin ja sosiaalista innovointia
  , jotta lisättäisiin yritysten innovointivalmiuksia ja parannettaisiin Euroopan kilpailukykyä. Tämä edellyttää, että innovoinnin yleisiä puite-edellytyksiä parannetaan ja innovatiivisten yritysten kasvua estäviin erityisiin esteisiin puututaan. Voimakkaita innovoinnin tukimekanismeja (esim. parannettu klusterihallinto, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet ja verkostoyhteistyö), pitkälle erikoistuneita innovoinnin tukipalveluja (esim. teollis- ja tekijänoikeuksien hallinta ja hyödyntäminen,
  teollis- ja tekijänoikeuksien haltijoiden ja käyttäjien verkottuminen
  , innovoinnin hallinnointi
  , yrittäjyysosaaminen
  ja hankkijaverkostot) ja julkisten innovointipolitiikkojen arviointeja tuetaan. Erityisesti pk-yrityksiä koskevia kysymyksiä varten on erityistavoite ”Innovointi pk-yrityksissä”.

6.2.2.   Uusien innovoinnin muotojen tutkiminen,
  erityisinä painopisteinä
  sosiaalinen innovointi ja luovuus
  , sekä sen ymmärtäminen, miten kaikki innovoinnin muodot kehittyvät, menestyvät tai epäonnistuvat

Sosiaalisella innovoinnilla tuotetaan uusia hyödykkeitä, palveluja, prosesseja ja malleja, jotka ovat yhteiskunnan tarpeiden mukaisia ja joilla luodaan uusia sosiaalisia suhteita.
  Koska innovointitavat muuttuvat jatkuvasti, tarvitaan lisätutkimusta kaikkien innovointimuotojen kehittämiseksi ja sen tarkastelemiseksi, miten innovointi vastaa yhteiskunnan tarpeisiin.
  On tärkeää ymmärtää, miten sosiaalisella innovoinnilla ja luovuudella voidaan muuttaa nykyisiä rakenteita
  , käytäntöjä
  ja politiikkoja ja miten niitä voidaan kannustaa ja laajentaa.
  Kansalaisia verkottavien online-foorumien vaikutuksia on tärkeää arvioida.
  Tukea myönnetään myös
  suunnittelun käyttöön yrityksissä,
  verkostoitumiseen ja tieto- ja viestintätekniikan käyttökokeiluihin, joiden tavoitteena on parantaa oppimisprosesseja, sekä sosiaalisten innovoijien ja sosiaalisten yritysten verkostoille.
  Tutkimusta kohdennetaan myös innovointiprosesseihin ja siihen, miten ne kehittyvät, menestyvät tai epäonnistuvat (riskien ottaminen ja erilaisten sääntely-ympäristöjen rooli mukaan luettuina).

Innovointia on olennaisen tärkeä edistää, jotta tuettaisiin tehokkaita, avoimia ja kansalaiskeskeisiä julkisia palveluja (
  esim.
  sähköistä hallintoa). Tätä varten on tutkittava monitieteisesti uusia teknologioita ja harjoitettava laajamittaista innovointia, jotka liittyvät erityisesti digitaaliseen yksityisyyden suojaan, yhteentoimivuuteen, käyttäjäkohtaiseen sähköiseen tunnistautumiseen, avoimeen dataan, dynaamisiin käyttöliittymiin,
  elinikäiseen oppimiseen ja sähköisiin oppimisjärjestelmiin, etäoppimisjärjestelmiin,
  julkisten palvelujen kansalaiskeskeiseen suunnitteluun sekä käyttäjälähtöiseen integrointiin ja innovointiin, yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet mukaan luettuina. Toimien aiheita voivat olla myös sosiaalisten verkostojen dynamiikka sekä joukkoistaminen ja älykkäät ulkoistamismallit, joilla pyritään yhteisesti löytämään
  esimerkiksi
  avoimiin datakokonaisuuksiin perustuvia ratkaisuja sosiaalisiin ongelmiin. Toimet auttavat monimutkaisen päätöksenteon hallinnoinnissa, erityisesti valtavien datamäärien käsittelyssä ja analysoimisessa, kun harjoitetaan yhteistyössä toimintapolitiikan mallinnusta, simuloidaan päätöksentekoa, visualisointitekniikoita, prosessimallinnusta ja osallistumisjärjestelmiä ja analysoidaan kansalaisten ja julkisen sektorin muuttuvaa suhdetta.

Erityisiä toimenpiteitä kehitetään julkisen sektorin saamiseksi mukaan innovointiin ja muutokseen kansallisesti ja EU:n tasolla, erityisesti tukemalla toimintapolitiikkaa ja toteuttamalla rajat ylittäviä innovointitoimenpiteitä laajimmalla maantieteellisellä tasolla, jotta mahdollistetaan älykäs tieto- ja viestintätekniikan käyttö viranomaisissa niin, että julkiset palvelut saadaan toimitettua saumattomasti kansalaisille ja yrityksille.

6.2.3.   
  Kaikkien sukupolvien innovatiivisen, luovan ja tuottavan potentiaalin hyödyntäminen

Toimilla autetaan tutkimaan Euroopan tilaisuuksia innovointiin tuottamalla uusia tuotteita ja teknologioita, parempia palveluja ja uusia liiketoiminta- ja sosiaalisia malleja, jotka soveltuvat yhteiskunnan muuttuvaan väestörakenteeseen. Niiden avulla voidaan entistä paremmin hyödyntää kaikkien sukupolvien potentiaalia edistämällä älykästä toimintapolitiikkaa, jolla aktiivisesta ikääntymisestä tehdään todellisuutta sukupolvien suhteiden kehittyessä, ja tukemalla nuorten eurooppalaisten sukupolvien integroimista kaikilla sosiaalisen, poliittisen, kulttuuri- ja talouselämän aloilla. Tässä yhteydessä otetaan myös huomioon muun muassa käsitykset innovointimahdollisuuksista korkean työttömyyden vallitessa monilla EU:n alueilla.

6.2.4.   Johdonmukaisen ja tehokkaan yhteistyön edistäminen kolmansien maiden kanssa

Horisontaalisilla toimilla varmistetaan kansainvälisen yhteistyön strateginen kehittäminen Horisontti 2020 -strategian yhteydessä ja pyritään monialaisiin toimintapoliittisiin tavoitteisiin. Toimintapoliittista vaihtoa, vastavuoroista oppimista ja prioriteettien asettamista helpotetaan toimilla, joilla tuetaan kolmansien maiden, alueiden, kansainvälisten foorumien ja organisaatioiden kanssa kahdenvälisesti, monenvälisesti ja kahden alueen välisesti käytävää poliittista vuoropuhelua tutkimuksesta ja innovoinnista. Näin myös edistetään vastavuoroista pääsyä ohjelmiin ja yhteistyön vaikutuksen arvioimista. Verkottumis- ja twinning-toiminnalla helpotetaan optimaalisten kumppanuuksien luomista tutkimus- ja innovaatioalan toimijoiden välillä molemmin puolin ja parannetaan osaamista ja yhteistyövalmiuksia vähemmän kehittyneissä kolmansissa maissa. Toimilla edistetään unionin ja kansallisten yhteistyöpolitiikkojen ja -ohjelmien koordinointia sekä jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden kolmansien maiden kanssa toteuttamia yhteisiä toimia, jotta lisättäisiin niiden yleistä vaikuttavuutta. Eurooppalaisen tutkimuksen ja innovoinnin ”läsnäoloa” kolmansissa maissa lujitetaan ja lisätään erityisesti
  tarkastelemalla
  eurooppalaisten
  virtuaalisten
  ”tiede- ja innovaatiotalojen” perustamista, palvelujen tarjoamista eurooppalaisille organisaatioille, jotka laajentavat toimintaansa kolmansiin maihin, ja yhdessä kolmansien maiden kanssa perustettavien tutkimuskeskusten avaamista muista jäsenvaltioista ja assosioituneista maista tuleville organisaatioille tai tutkijoille.

6.3.
     
  Pohtivat yhteiskunnat – kulttuuriperintö ja eurooppalainen identiteetti

Tavoitteena on edistää ymmärtämystä Euroopan älyllisestä perustasta eli sen historiasta ja monista eurooppalaisista ja muista kuin eurooppalaisista vaikutteista inspiraation lähteenä nykypäivän elämälle. Euroopalle ovat ominaisia eri kansojen (mukaan lukien vähemmistöt ja alkuperäiskansat), perinteiden sekä alueellisten ja kansallisten identiteettien moninaisuus sekä taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen erilaiset tasot. Muuttoliike ja liikkuvuus, viestimet, teollisuus ja liikenne vaikuttavat näkemysten ja elintapojen monimuotoisuuteen. Tämä monimuotoisuus ja sen mahdollisuudet olisi tunnustettava ja otettava huomioon.

Eurooppalaisissa kokoelmissa eri kirjastoissa, myös digitaalisissa, arkistoissa, museoissa, gallerioissa ja muissa julkisissa instituutioissa on runsaasti monipuolista ja hyödyntämätöntä tutkimisen arvoista asiakirja-aineistoa ja esineistöä. Nämä arkistoresurssit, aineeton perintö mukaan luettuna, edustavat yksittäisten jäsenvaltioiden historiaa mutta myös Euroopan unionin kollektiivista perintöä, joka on syntynyt aikojen kuluessa. Tällainen materiaali olisi tuotava myös uusien teknologioiden avulla tutkijoiden ja kansalaisten saataville, jotta he voisivat katsoa tulevaisuuteen menneisyyden arkistojen kautta. Näissä muodoissa olevan kulttuuriperinnön saatavuus ja säilyttäminen ovat tarpeen, jotta voidaan ylläpitää elinvoimaisia yhteyksiä Euroopan kulttuurien sisällä ja välillä, ja ne myötävaikuttavat kestävään talouskasvuun.

Toimissa keskitytään seuraaviin aiheisiin:

6.3.1.
     
  Euroopan kulttuuriperinnön, muistin, identiteetin, kotoutumisen ja kulttuurien vuorovaikutuksen ja siirtämisen tutkiminen, mukaan lukien niiden ilmentymät kulttuuri- ja tiedekokoelmissa, arkistoissa ja museoissa, jotta nykypäivää valaistaisiin ja ymmärrettäisiin menneisyyden monipuolisemmilla tulkinnoilla

Toimilla edistetään kriittistä analyysiä siitä, miten Euroopan aineellinen ja aineeton perintö on kehittynyt aikojen kuluessa, mukaan lukien kieli, muistot, toimintatavat, instituutiot ja identiteetit. Niihin kuuluu tutkimuksia kulttuurien vuorovaikutuksen, yhdentymisen ja syrjäytymisen tulkinnoista ja käytännöistä.

Euroopan yhdentymisprosessin tiivistyminen on tuonut esiin, että laajempi eurooppalaisen identiteetin alue on olemassa ja että se täydentää Euroopan muuntyyppisiä identiteettejä. Eurooppalaisissa ja Euroopan ulkopuolisissa tiedekokoelmissa, arkistoissa, museoissa, kirjastoissa ja kulttuuriperintöpaikoilla on nähtävissä runsaasti näyttöä ja tietoa eurooppalaisesta identiteetistä. Niissä on materiaalia ja asiakirjoja, joiden avulla voidaan entistä paremmin ymmärtää identiteetin muodostumisprosesseja, jotka puolestaan auttavat selvittämään sosiaalisia, kulttuurisia ja jopa taloudellisia prosesseja, jotka vaikuttavat eurooppalaisen identiteetin menneisiin, nykyisiin ja tuleviin muotoihin. Tavoitteena on kehittää innovaatioita ja käyttää ja analysoida kulttuuri- ja tiedekokoelmissa, arkistoissa ja museoissa olevia esineitä ja/tai asiakirja-aineistoa paremman käsityksen saamiseksi siitä, miten eurooppalainen identiteetti voidaan jäljittää tai rakentaa ja miten siitä voidaan keskustella.

Monikielisyyttä, kääntämistä ja ajatusten liikkumista Euroopassa, Euroopasta ja Eurooppaan sekä niiden kuulumista yhteiseen eurooppalaiseen henkiseen perintöön tutkitaan.

6.3.2.
     
  Euroopan maiden ja alueiden historian, kirjallisuuden, taiteen, filosofian ja uskontojen tutkiminen, ja sen tutkiminen, miten ne ovat luoneet pohjaa Euroopan nykyiselle monimuotoisuudelle

Kulttuurien monimuotoisuus on tärkeä osa Euroopan ainutlaatuisuutta ja toimii voiman, dynaamisuuden ja luovuuden lähteenä. Toimilla käsitellään Euroopan nykyistä monimuotoisuutta ja sitä, miten historia on sitä muovannut, ja autetaan samalla analysoimaan sitä, miten monimuotoisuus johtaa uuteen kulttuurienväliseen kehitykseen tai jopa jännitteisiin ja konflikteihin. Taiteiden, viestimien, maisemien, kirjallisuuden, kielten, filosofian ja uskontojen rooli suhteessa tähän monimuotoisuuteen on keskeisessä asemassa, koska ne tarjoavat erilaisia tulkintoja sosiaalisista, poliittisista ja kulttuurisista tosiasioista ja vaikuttavat yksilöiden ja sosiaalisten toimijoiden näkemyksiin ja toimintatapoihin.

6.3.3.
     
  Tutkimus Euroopan roolista maailmassa, keskinäisistä vaikutuksista ja yhteyksistä maailman alueiden välillä ja siitä, miltä Euroopan kulttuurit näyttävät Euroopan ulkopuolelta tarkasteltuina

Toimissa käsitellään Euroopan ja maailman muiden alueiden monimutkaisia sosioekonomisia ja kulttuurialan yhteyksiä ja arvioidaan mahdollisuuksia parantaa kulttuurienvälistä vaihtoa ja vuoropuhelua ottaen huomioon laajemmat sosiaaliset, poliittiset ja taloudelliset tapahtumat. Niillä autetaan analysoimaan eri näkemysten kehittymistä Euroopassa muista maailman alueista ja päinvastoin.

6.4.
     
  Erityiset täytäntöönpanonäkökohdat

Jotta edistettäisiin lähestymistapojen optimaalista yhdistelmää, tämän yhteiskunnallisen haasteen ja Teollisuuden johtoasema -pilarin välillä on tehtävä yhteistyötä toteuttamalla monialaisia toimia ihmisten ja teknologian vuorovaikutuksen alalla. Tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvat teknologiset innovaatiot ovat tärkeässä asemassa lisättäessä tuottavuutta ja hyödynnettäessä kaikenikäisten kansalaisten luovuutta innovatiivisessa yhteiskunnassa.

Tämän haasteen mukaiseen täytäntöönpanoon annetaan myös COSTin ja EURAXESSin kaltaisten huippututkijoiden ja -innovoijien kansainvälisten verkostojen hallinnollista ja koordinointitukea, ja se edistää siksi myös eurooppalaista tutkimusaluetta.

Yhteiseen ohjelmasuunnitteluun kuuluvien asiaan liittyvien aloitteiden (Joint Programming Initiatives, JPI) ja julkisen sektorin sisäisten ja julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien tukemista voidaan harkita.

Asiaan liittyvien eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien toimien sekä eurooppalaisten teknologiayhteisöjen tutkimus- ja innovointiohjelmien asiaan liittyvien näkökohtien kanssa luodaan niin ikään asianmukaisia yhteyksiä.

Tämän haasteen mukaisilla tutkimus- ja innovointitoimilla edistetään unionin kansainvälisten tutkimus- ja innovointiyhteistyötoimien toteuttamista osallistumalla entistä strategisemmin tiede-, teknologia- ja innovointiyhteistyöhön tärkeimpien unionin ulkopuolisten kumppanimaiden kanssa. Tältä osin kansainvälisen tiede- ja teknologiayhteistyön strategiafoorumi (SFIC) antaa jatkossakin neuvostolle ja komissiolle strategisia neuvoja eurooppalaisen tutkimusalueen kansainvälisen ulottuvuuden alalla.

7.
     TURVALLISET YHTEISKUNNAT –
  EUROOPAN JA SEN KANSALAISTEN VAPAUDEN JA TURVALLISUUDEN SUOJELEMINEN

Euroopan unioniin, sen kansalaisiin ja kansainvälisiin kumppaneihin kohdistuu monenlaisia turvallisuusuhkia
  ja haasteita
  , kuten rikollisuutta, terrorismia ja ihmisen aiheuttamista tai luonnonkatastrofeista johtuvia suuren luokan hätätilanteita. Nämä ▌voivat ylittää maiden rajat, ja niiden kohteet voivat olla fyysisiä tai kyberavaruudessa. Esimerkiksi
  elintärkeisiin infrastruktuureihin tai
  viranomaisten ja yksityisten yhteisöjen
  verkkoihin ja
  internetsivustoihin kohdistuvat hyökkäykset heikentävät kansalaisten luottamusta ja niillä voi myös olla vakavia seurauksia sellaisilla keskeisillä aloilla kuin energia, liikenne, terveydenhuolto, rahoitus tai televiestintä.

Näiden uhkien ennakoimiseksi, estämiseksi ja hallitsemiseksi on tarpeen kehittää ja soveltaa innovatiivisia teknologioita, ratkaisuja, ennakointivälineitä ja osaamista, lisätä palveluntuottajien ja käyttäjien välistä yhteistyötä, etsiä siviiliturvallisuuden ratkaisuja, parantaa Euroopan
  turvallisuuden, teollisuuden ja palvelujen
  kilpailukykyä
  , tieto- ja viestintätekniikka mukaan luettuna,
  sekä estää ja torjua yksityisyyden suojan ja ihmisoikeuksien loukkaamista internetissä
  ja muualla siten, että samalla taataan Euroopan kansalaisten yksilölliset oikeudet ja vapaus
  .

Turvallisuusalan
  tutkimus- ja innovointialueen
  koordinointi ja tehostaminen on siksi keskeisen tärkeää ja auttaa kartoittamaan nykyisiä tutkimustoimia, myös ennakoivia toimia, ja parantamaan koordinointiin liittyviä oikeudellisia edellytyksiä ja menettelyjä, esinormatiivinen toiminta mukaan luettuna.

Tämän haasteen mukaisissa
  toimissa
  keskitytään yksinomaan siviilialan sovelluksiin ja niissä
  noudatetaan tehtävälähtöistä lähestymistapaa
  , edistetään loppukäyttäjien, teollisuuden ja tutkijoiden tehokasta yhteistyötä ja
  otetaan huomioon asiaan liittyvät yhteiskunnalliset ulottuvuudet
  noudattaen samalla eettisiä periaatteita
  . Niillä tuetaan unionin sisäiseen ja ulkoiseen turvallisuuteen liittyviä politiikkoja,
  yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka mukaan luettuina,
  ja
  parannetaan tietoverkkoturvallisuutta, luottamusta ja yksityisyyden suojaa
  digitaalisilla sisämarkkinoilla.
  Toimissa painotetaan seuraavan sukupolven innovatiivisten ratkaisujen tutkimusta ja kehittämistä työstämällä uudenlaisia konsepteja ja malleja ja yhteentoimivia standardeja. Tätä varten kehitetään innovatiivisia teknologioita ja ratkaisuja, joissa puututaan turvallisuusaukkoihin ja jotka johtavat turvauhkista aiheutuvan riskin vähentämiseen.

Toimilla pyritään saavuttamaan seuraavat erityistavoitteet.

7.1.
     Rikollisuuden
  , laittoman kaupan
  ja terrorismin torjunta
  , mukaan lukien terrorismin taustalla olevien ajatusten ja uskomusten ymmärtäminen ja torjunta

Tavoitteena on sekä välttää vahinkojen aiheutuminen että lieventää niiden mahdollisia seurauksia.
  Tämä edellyttää uusia teknologioita ja voimavaroja, joilla torjutaan ja ehkäistään rikollisuutta (tietoverkkorikollisuus mukaan luettuna), laitonta kauppaa ja terrorismia (tietoverkkoterrorismi mukaan luettuna) muun muassa ymmärtämällä radikalisoitumisen sekä väkivaltaisten ääriliikkeiden syitä ja vaikutuksia ja torjumalla terrorismin taustalla olevia ajatuksia ja uskomuksia, myös ilmailuun liittyvien uhkien välttämiseksi.

7.2.
     
  Elintärkeiden infrastruktuurien, toimitusketjujen ja liikennemuotojen sietokyvyn suojaaminen ja parantaminen

Uudet teknologiat
  , prosessit, menetelmät
  ja tarkoituksenmukaiset voimavarat auttavat suojelemaan elintärkeitä infrastruktuureja
  (myös kaupunkialueilla)
  , järjestelmiä ja palveluja
  , jotka ovat oleellisia yhteiskunnan ja talouden toimivuuden kannalta
  (muun muassa viestintä, liikenne,
  rahoitus,
  terveydenhuolto, elintarvikkeet, vesi, energia, logistiikka ja toimitusketjut sekä ympäristö). Tähän sisältyy elintärkeiden sekä julkisten että yksityisten verkostoituneiden infrastruktuurien ja palvelujen analysoiminen ja turvaaminen kaikenlaisilta uhilta
  , mukaan lukien ilmailuun liittyvät uhat, sekä meriliikennereittien suojelu
  .

7.3.
     Turvallisuuden vahvistaminen rajavalvonnan avulla

Teknologioita ja voimavaroja tarvitaan myös järjestelmien, laitteiden, välineiden, prosessien ja nopeiden tunnistusmenetelmien parantamiseen
  rajaturvallisuuden ja -valvonnan
  parantamiseksi
  maalla, merellä ja rannikolla
  sekä tarkastus- että valvontakysymyksissä ja Eurosur-järjestelmää täysin hyödyntäen. Niitä kehitetään ja testataan vaikuttavuuden, oikeudellisten ja eettisten periaatteiden noudattamisen, oikeasuhteisuuden, sosiaalisen hyväksyttävyyden ja perusoikeuksien kunnioittamisen suhteen. Tutkimuksella tuetaan myös Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden parantamista muun muassa lisäämällä yhteistyötä ehdokasmaiden, mahdollisten ehdokasmaiden ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden kanssa.

▌

7.4.
     Tietoverkkojen turvallisuuden
  parantaminen

Tietoverkkoturvallisuus on ehdoton edellytys sille, että ihmiset, yritykset ja julkiset palvelut voivat hyödyntää internetin
  tai mahdollisten muiden tietoverkkojen ja viestintäinfrastruktuurien
  tarjoamia mahdollisuuksia. Sitä varten on
  parannettava
  järjestelmien, verkkojen, yhteyslaitteiden, ohjelmistojen ja palvelujen, myös pilvipalvelujen, turvallisuutta ja otettava huomioon monenlaisten teknologioiden yhteentoimivuus.
  Tutkimusta ja innovointia tuetaan, jotta autettaisiin estämään, havaitsemaan ja hallitsemaan
  verkkohyökkäyksiä reaaliaikaisesti monilla aloilla ja lainkäyttöalueilla ja
  suojelemaan
  kriittisiä tieto- ja viestintäinfrastruktuureja. Digitaaliyhteiskunnan kehitys on täydessä vauhdissa, ja internetin käyttö- ja väärinkäyttötavat muuttuvat jatkuvasti, uusia sosiaalisen kanssakäymisen tapoja sekä liikkuvia ja sijaintisidonnaisia palveluja otetaan käyttöön ja esineiden internet tekee tuloaan. Tämä edellyttää uudenlaista tutkimusta, joka olisi käynnistettävä kehitteillä olevien sovellusten, käyttötapojen ja yhteiskunnallisten suuntausten myötä. Tutkimusaloitteita pyritään käynnistämään vilkkaasti. Näihin kuuluvat ennakoivat t&k-toimet, joilla reagoidaan nopeasti uuteen kehitykseen luottamuksen ja turvallisuuden aloilla.
  Lasten suojeluun olisi kiinnitettävä erityistä huomiota, koska he ovat erittäin suojattomia tietoverkkorikollisuuden ja väärinkäytön uusille muodoille.

Tähän liittyvä työ olisi koordinoitava tiiviisti Teollisuuden johtoasema -pilarin tieto- ja viestintäteknisen osa-alueen kanssa.

7.5.
     Euroopan selviytymiskyvyn parantaminen kriiseissä ja katastrofeissa

Tähän tarvitaan tarkoituksenmukaisia teknologioita ja voimavaroja, joilla tuetaan erilaisia hätätilanteiden hallintatoimia
  kriisi- ja katastrofitilanteissa
  (esimerkkeinä pelastuspalvelut, palontorjunta,
  ympäristön saastuminen,
  merten saastuminen, ▌siviilipuolustus, ▌lääketieteellisen tiedotuksen infrastruktuurien kehittäminen pelastustehtäviin ja
  katastrofien jälkeiset prosessit
  ) sekä lainvalvontaa. Tutkimukset kattavat koko kriisinhallintaketjun ja yhteiskuntien selviytymisen, ja niillä tuetaan eurooppalaisen hätäapuvalmiuden käyttöönottoa.

7.6.
     Yksityisyyden ja vapauden turvaaminen
  , myös
  internetissä, ja
  kaikkien
  turvallisuuden
  , riskien ja niiden hallinnan osa-alueiden
  yhteiskunnallisen
  , oikeudellisen ja eettisen tuntemuksen parantaminen

Ihmisoikeuksiin kuuluvan yksityisyyden suojan turvaaminen
  myös
  digitaaliyhteiskunnassa edellyttää sisäänrakennetun yksityisyyden suojan kehyksiä ja teknologioita
  , joilla tuetaan uusia tuotteita ja palveluja
  . Kehitettävien teknologioiden avulla käyttäjät voivat valvoa henkilötietojaan ja sitä, miten kolmannet osapuolet niitä käyttävät. Lisäksi kehitetään välineitä laittoman sisällön ja tietoturvaloukkausten havaitsemiseen ja estämiseen sekä ihmisoikeuksien suojaamiseen internetissä siltä, että ihmisten käyttäytymistä yksittäin tai ryhmässä rajoitettaisiin laittomilla hauilla ja profiloinnilla.

Mahdollisten uusien turvallisuusratkaisujen ja -teknologioiden on oltava yhteiskunnan hyväksyttävissä, unionin ja kansainvälisen lainsäädännön mukaisia, tehokkaita ja oikeasuhteisia turvallisuusuhkien tunnistamisessa ja niihin reagoimisessa. Siksi on olennaisen tärkeää ymmärtää paremmin turvallisuuden sosioekonomisia, kulttuurisia ja antropologisia ulottuvuuksia, turvattomuuden syitä, tiedotusvälineiden ja viestinnän merkitystä ja kansalaisten turvallisuuskäsityksiä. Eettiset
  ja oikeudelliset
  seikat sekä inhimillisten arvojen ja perusoikeuksien suojaaminen otetaan huomioon
  , samoin kuin riskit ja niiden hallinta
  .

7.7.
     
  Standardoinnin ja järjestelmien yhteentoimivuuden parantaminen, myös hätätapauksia varten

Esinormatiivisia ja standardointitoimia tuetaan kaikilla tehtäväalueilla. Kiinnitetään huomiota standardoinnin puutteisiin sekä välineiden ja teknologioiden seuraavaan sukupolveen. Toimilla puututaan kaikilla tehtäväalueilla myös järjestelmien ja palvelujen integroimiseen ja yhteentoimivuuteen muun muassa viestinnän, hajautettujen arkkitehtuurien ja inhimillisten tekijöiden osalta, myös hätätapauksia varten.

7.7 a.
     
  Unionin ulkoisen turvallisuuden alan politiikkojen tukeminen konfliktineston ja rauhan rakentamisen avulla

Tarvitaan uusia teknologioita, voimavaroja ja ratkaisuja tukemaan unionin ulkoiseen turvallisuuteen liittyviä politiikkoja siviilitehtävissä, jotka ulottuvat pelastuspalvelusta humanitaariseen hätäapuun, rajaturvallisuuteen tai rauhanturvaamiseen sekä kriisinjälkeiseen vakauttamiseen, johon kuuluu konfliktinesto, rauhan rakentaminen ja sovittelu. Tämä edellyttää sitä, että tutkitaan konfliktinratkaisua ja rauhan ja oikeuden palauttamista, konfliktiin johtavien tekijöiden varhaista tunnistamista ja korjaavan oikeuden menettelyjen vaikutusta.

Tämä edellyttää myös siviili- ja sotilasvoimavarojen yhteentoimivuuden edistämistä siviilitehtävissä, jotka ulottuvat pelastuspalvelusta humanitaariseen hätäapuun, rajaturvallisuuteen tai rauhanturvaamiseen. Tämä kattaa teknologian kehittämisen kaksikäyttöteknologian herkällä alueella yhteentoimivuuden tehostamiseksi pelastuspalvelu- ja sotilasjoukkojen välillä ja pelastuspalvelujoukkojen kesken koko maailmassa. Huomioon on otettava myös luotettavuus, organisatoriset, oikeudelliset ja eettiset näkökohdat, kaupan kysymykset, luottamuksellisuuden suoja, tiedon eheys sekä kaikkien toimenpiteiden ja niihin liittyvän prosessoinnin jäljitettävyys. [edellä olevasta 7.5 jaksosta siirretty teksti]

7.8.
     Erityiset täytäntöönpanonäkökohdat

Vaikka
  tutkimus- ja innovointitoimet kohdennetaan yksinomaan siviilisovelluksiin
  ,
  niitä
  pyritään aktiivisesti koordinoimaan Euroopan puolustusviraston (EDA) toimien kanssa, jotta lisättäisiin yhteistyötä EDAn kanssa muun muassa jo perustetuissa eurooppalaisissa yhteistyöpuitteissa, ottaen huomioon, että jotkin teknologia-alat soveltuvat sekä siviili- että sotilaskäyttöön. Koordinointimekanismeja muiden asiaankuuluvien unionin virastojen kanssa (esim. Frontex, EMSA
  , ENISA
  ja Europol) vahvistetaan niin ikään, jotta sekä sisäiseen että ulkoiseen turvallisuuteen liittyvät unionin ohjelmat ja politiikat sekä muut unionin aloitteet voidaan sovittaa paremmin toisiinsa.

Turvallisuusalan erityisluonne huomioon ottaen otetaan käyttöön ohjelmatyötä ja hallinnointia koskevia erityisjärjestelyjä, joihin sisältyvät järjestelyt tämän päätöksen 9 artiklassa tarkoitetun komitean kanssa. Turvallisuuteen liittyvät luottamukselliset tai muuten arkaluonteiset tiedot suojataan, ja työohjelmissa voidaan eritellä kansainvälisessä yhteistyössä sovellettavat erityiset vaatimukset ja perusteet. Tämä otetaan huomioon myös ohjelmatyössä ja ”Turvalliset yhteiskunnat” -toimien hallintojärjestelyissä (myös komiteamenettelyyn liittyvissä näkökohdissa).

III a OSA

HUIPPUOSAAMISEN LEVITTÄMINEN JA OSALLISTUJAPOHJAN LAAJENTAMINEN

[koko tämä jakso on mukautettu puiteasetukseen]

Tutkimus- ja innovointisuorituksissa on Euroopassa suuria eroja, joihin on puututtava erityistoimenpitein. Toimenpiteillä pyritään vapauttamaan huippuosaamista ja innovointia ja tarvittaessa täydentämään ja tuomaan synergiaa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen politiikkojen ja toimien kanssa. Niitä ovat

| — | Huippututkimuslaitosten ja tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin alalla suorituskyvyltään heikompien alueiden tiimiyttäminen: Tiimiyttämisellä pyritään luomaan uusia (tai huomattavasti parantamaan entisiä) huippuosaamiskeskuksia tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin alalla suorituskyvyltään heikommissa jäsenvaltioissa ja alueilla. Valmisteluvaiheessa keskitytään tällaisen laitoksen perustamiseen tai parantamiseen ja uudenaikaistamiseen tukemalla sitä tiimiyttämällä se johtavan tahon kanssa Euroopassa ja tukemalla sitä myös liiketoimintasuunnitelman kehittämisessä. Tässä edellytetään sitoutumista vastaanottavalta alueelta tai jäsenvaltiolta (esim. tuki Euroopan rakenne- ja investointirahastoista). Liiketoimintasuunnitelman laadusta riippuen komissio voi tarjota rahoitustukea keskuksen perustamisen ensivaiheisiin. Pohditaan yhteyksien luomista innovatiivisiin klustereihin ja huippuosaamisen tunnistamista tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin alalla suorituskyvyltään heikommissa jäsenvaltioissa ja heikommilla alueilla, myös vertaisarviointien avulla ja myöntämällä laatuleimoja kansainväliset standardit täyttäville laitoksille. |
| --- | --- |

—

Huippututkimuslaitosten ja tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin alalla suorituskyvyltään heikompien alueiden tiimiyttäminen: Tiimiyttämisellä pyritään luomaan uusia (tai huomattavasti parantamaan entisiä) huippuosaamiskeskuksia tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin alalla suorituskyvyltään heikommissa jäsenvaltioissa ja alueilla. Valmisteluvaiheessa keskitytään tällaisen laitoksen perustamiseen tai parantamiseen ja uudenaikaistamiseen tukemalla sitä tiimiyttämällä se johtavan tahon kanssa Euroopassa ja tukemalla sitä myös liiketoimintasuunnitelman kehittämisessä. Tässä edellytetään sitoutumista vastaanottavalta alueelta tai jäsenvaltiolta (esim. tuki Euroopan rakenne- ja investointirahastoista). Liiketoimintasuunnitelman laadusta riippuen komissio voi tarjota rahoitustukea keskuksen perustamisen ensivaiheisiin. Pohditaan yhteyksien luomista innovatiivisiin klustereihin ja huippuosaamisen tunnistamista tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin alalla suorituskyvyltään heikommissa jäsenvaltioissa ja heikommilla alueilla, myös vertaisarviointien avulla ja myöntämällä laatuleimoja kansainväliset standardit täyttäville laitoksille.

| — | Tutkimuslaitosten twinning-toiminta: Twinning-toimilla pyritään vahvistamaan huomattavasti määriteltyä tutkimusalaa uudessa laitoksessa luomalla yhteyksiä ainakin kahden määrätyllä alalla kansainvälisesti johtavassa asemassa olevan laitoksen välillä. Näitä yhteyksiä tuettaisiin kattavin toimenpitein (esim. henkilöstövaihdot, asiantuntijavierailut, lyhytaikaiset paikalla tapahtuvat tai virtuaalikoulutukset, seminaarit, konferenssit, yhteisten kesäkurssityyppisten toimien järjestäminen, tiedotustoimet ja suurelle yleisölle kohdistettavat toimet). |
| --- | --- |

—

Tutkimuslaitosten twinning-toiminta: Twinning-toimilla pyritään vahvistamaan huomattavasti määriteltyä tutkimusalaa uudessa laitoksessa luomalla yhteyksiä ainakin kahden määrätyllä alalla kansainvälisesti johtavassa asemassa olevan laitoksen välillä. Näitä yhteyksiä tuettaisiin kattavin toimenpitein (esim. henkilöstövaihdot, asiantuntijavierailut, lyhytaikaiset paikalla tapahtuvat tai virtuaalikoulutukset, seminaarit, konferenssit, yhteisten kesäkurssityyppisten toimien järjestäminen, tiedotustoimet ja suurelle yleisölle kohdistettavat toimet).

| — | ”ERA-oppituolit”: ”ERA-oppituolien” perustaminen tunnustettujen tieteenharjoittajien houkuttelemiseksi oppilaitoksiin, joilla on selvästi potentiaalia huippututkimukseen, jotta nämä laitokset pystyvät hyödyntämään kaiken potentiaalinsa. Näin luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset tutkimuksessa ja innovoinnissa kaikkialla eurooppalaisella tutkimusalueella. Tähän kuuluu institutionaalista tukea kilpailukykyisen tutkimusympäristön luomiseen ja sellaisten puite-edellytysten luomiseen, joilla huippututkijalahjakkuuksia saadaan houkuteltua näihin laitoksiin ja pidettyä ja kehitettyä niissä. Olisi kartoitettava, onko mahdollista löytää synergiaa ERC:n toimien kanssa. |
| --- | --- |

—

”ERA-oppituolit”: ”ERA-oppituolien” perustaminen tunnustettujen tieteenharjoittajien houkuttelemiseksi oppilaitoksiin, joilla on selvästi potentiaalia huippututkimukseen, jotta nämä laitokset pystyvät hyödyntämään kaiken potentiaalinsa. Näin luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset tutkimuksessa ja innovoinnissa kaikkialla eurooppalaisella tutkimusalueella. Tähän kuuluu institutionaalista tukea kilpailukykyisen tutkimusympäristön luomiseen ja sellaisten puite-edellytysten luomiseen, joilla huippututkijalahjakkuuksia saadaan houkuteltua näihin laitoksiin ja pidettyä ja kehitettyä niissä. Olisi kartoitettava, onko mahdollista löytää synergiaa ERC:n toimien kanssa.

| — | Politiikan tukijärjestely: Tukijärjestelyllä pyritään parantamaan kansallisten/alueellisten tutkimus- ja innovointipolitiikkojen suunnittelua, täytäntöönpanoa ja arviointia. Sillä tarjotaan asiantuntijaneuvontaa viranomaisille kansallisella tai alueellisella tasolla vapaaehtoispohjalta. Sen avulla voi saada tietoa asianomaisesta tietokeskuksesta, tutustua kansainvälisten asiantuntijoiden näkemyksiin, käyttää uusinta kehitystä edustavia menetelmiä ja välineitä ja saada räätälöityjä neuvoja. |
| --- | --- |

—

Politiikan tukijärjestely: Tukijärjestelyllä pyritään parantamaan kansallisten/alueellisten tutkimus- ja innovointipolitiikkojen suunnittelua, täytäntöönpanoa ja arviointia. Sillä tarjotaan asiantuntijaneuvontaa viranomaisille kansallisella tai alueellisella tasolla vapaaehtoispohjalta. Sen avulla voi saada tietoa asianomaisesta tietokeskuksesta, tutustua kansainvälisten asiantuntijoiden näkemyksiin, käyttää uusinta kehitystä edustavia menetelmiä ja välineitä ja saada räätälöityjä neuvoja.

| — | Kansainvälisiin verkostoihin pääsyn varmistaminen huippututkijoille ja -innovoijille, jotka eivät ole riittävästi mukana eurooppalaisissa ja kansainvälisissä verkostoissa. Tähän sisältyy Euroopan tiede- ja teknologiayhteistyön (COST) välityksellä annettava tuki. |
| --- | --- |

—

Kansainvälisiin verkostoihin pääsyn varmistaminen huippututkijoille ja -innovoijille, jotka eivät ole riittävästi mukana eurooppalaisissa ja kansainvälisissä verkostoissa. Tähän sisältyy Euroopan tiede- ja teknologiayhteistyön (COST) välityksellä annettava tuki.

| — | Kansallisten yhteyspisteiden monikansallisten verkostojen hallinnollisten ja toimintavalmiuksien vahvistaminen muun muassa koulutuksen ja rahoitus- ja teknisen tuen avulla ja samalla kansallisten yhteyspisteiden toimintapuitteiden ja yhteyspisteiden ja Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanoelinten välisen tiedonkulun parantaminen, jotta kansalliset yhteyspisteet voisivat tukea mahdollisia osallistujia paremmin. |
| --- | --- |

—

Kansallisten yhteyspisteiden monikansallisten verkostojen hallinnollisten ja toimintavalmiuksien vahvistaminen muun muassa koulutuksen ja rahoitus- ja teknisen tuen avulla ja samalla kansallisten yhteyspisteiden toimintapuitteiden ja yhteyspisteiden ja Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanoelinten välisen tiedonkulun parantaminen, jotta kansalliset yhteyspisteet voisivat tukea mahdollisia osallistujia paremmin.

III b OSA

TIEDE YHTEISKUNNASSA JA YHTEISKUNTAA VARTEN

[koko tämä jakso on mukautettu puiteasetukseen]

Tavoitteena on kehittää toimivaa yhteistyötä tieteen ja yhteiskunnan välille, värvätä uusia kykyjä tieteen pariin ja kytkeä tieteellinen huippuosaaminen yhteiskunnalliseen tietoisuuteen ja yhteiskuntavastuuseen.

Euroopan tiede- ja teknologiajärjestelmän vahvuus on riippuvainen sen kyvystä hyödyntää lahjakkuutta ja ideoita kaikkialla, missä niitä esiintyy. Tämä voidaan saavuttaa vain, jos tieteen ja yhteiskunnan välille kehitetään hedelmällistä ja rikasta vuoropuhelua ja aktiivista yhteistyötä, jotta voidaan lisätä tieteen vastuullisuutta ja mahdollistaa kansalaisten kannalta merkityksellisempien toimintalinjojen kehittäminen. Tieteellisen tutkimuksen ja innovoinnin nopea kehitys on tuonut esiin merkittäviä eettisiä, oikeudellisia ja sosiaalisia kysymyksiä, jotka vaikuttavat tieteen ja yhteiskunnan suhteeseen.

Tieteen ja yhteiskunnan välisen yhteistyön parantaminen tieteen ja teknologian saaman yhteiskunnallisen ja poliittisen tuen laajentamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa on aina vain keskeisempi kysymys, jonka merkitys on vielä korostunut vallitsevan talouskriisin vuoksi. Tieteen alan julkiset investoinnit edellyttävät laajaa yhteiskunnallista ja poliittista kannattajakuntaa, joka jakaa tieteen arvot, tuntee sen prosessit ja on sitoutunut niihin ja pystyy tunnistamaan sen annin tietämykselle, yhteiskunnalle ja talouskehitykselle.

Toimissa keskitytään seuraaviin aiheisiin:

| a) | Tehdään tiede- ja teknologiaurista houkuttelevia nuorille opiskelijoille ja edistetään kestävää vuorovaikutusta koulujen, tutkimuslaitosten, elinkeinoelämän ja kansalaisjärjestöjen välillä. |
| --- | --- |

a)

Tehdään tiede- ja teknologiaurista houkuttelevia nuorille opiskelijoille ja edistetään kestävää vuorovaikutusta koulujen, tutkimuslaitosten, elinkeinoelämän ja kansalaisjärjestöjen välillä.

| b) | Edistetään sukupuolten tasa-arvoa erityisesti tukemalla rakenteellisia muutoksia tutkimuslaitosten organisaatiossa ja tutkimustoiminnan sisällössä ja rakenteissa. |
| --- | --- |

b)

Edistetään sukupuolten tasa-arvoa erityisesti tukemalla rakenteellisia muutoksia tutkimuslaitosten organisaatiossa ja tutkimustoiminnan sisällössä ja rakenteissa.

| c) | Edistetään yhteiskunnan osallisuutta tiede- ja innovaatiokysymyksissä, -politiikoissa ja -toimissa kansalaisten etujen ja arvojen huomioon ottamiseksi sekä tutkimuksen ja innovoinnin tulosten laadun, merkittävyyden, sosiaalisen hyväksyttävyyden ja kestävyyden parantamiseksi eri toiminta-aloilla, jotka ulottuvat sosiaalisesta innovoinnista bio- ja nanoteknologian kaltaisille aloille. |
| --- | --- |

c)

Edistetään yhteiskunnan osallisuutta tiede- ja innovaatiokysymyksissä, -politiikoissa ja -toimissa kansalaisten etujen ja arvojen huomioon ottamiseksi sekä tutkimuksen ja innovoinnin tulosten laadun, merkittävyyden, sosiaalisen hyväksyttävyyden ja kestävyyden parantamiseksi eri toiminta-aloilla, jotka ulottuvat sosiaalisesta innovoinnista bio- ja nanoteknologian kaltaisille aloille.

| d) | Kehitetään julkisesti rahoitettujen tutkimusten tulosten saatavuutta ja käyttöä. |
| --- | --- |

d)

Kehitetään julkisesti rahoitettujen tutkimusten tulosten saatavuutta ja käyttöä.

| e) | Kehitetään hallintoa, jotta kaikki sidosryhmät (tutkijat, viranomaiset, elinkeinoelämä ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt) voivat edistää yhteiskunnan tarpeet ja vaatimukset huomioon ottavaa vastuullista tutkimusta ja innovointia; sekä edistetään tutkimuksen ja innovoinnin eettistä kehystä. |
| --- | --- |

e)

Kehitetään hallintoa, jotta kaikki sidosryhmät (tutkijat, viranomaiset, elinkeinoelämä ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt) voivat edistää yhteiskunnan tarpeet ja vaatimukset huomioon ottavaa vastuullista tutkimusta ja innovointia; sekä edistetään tutkimuksen ja innovoinnin eettistä kehystä.

| f) | Toteutetaan asianmukaisia ja oikeasuhteisia varotoimia tutkimus- ja innovointitoiminnan alalla ennakoimalla ja arvioimalla mahdollisia ympäristö-, terveys- ja turvallisuusvaikutuksia. |
| --- | --- |

f)

Toteutetaan asianmukaisia ja oikeasuhteisia varotoimia tutkimus- ja innovointitoiminnan alalla ennakoimalla ja arvioimalla mahdollisia ympäristö-, terveys- ja turvallisuusvaikutuksia.

| g) | Parannetaan tiedeviestinnän tuntemusta, jotta voidaan parantaa tutkijoiden, yleisten viestimien ja yleisön välisen vuorovaikutuksen laatua ja tehokkuutta. |
| --- | --- |

g)

Parannetaan tiedeviestinnän tuntemusta, jotta voidaan parantaa tutkijoiden, yleisten viestimien ja yleisön välisen vuorovaikutuksen laatua ja tehokkuutta.

IV OSA

YHTEISEN TUTKIMUSKESKUKSEN (JRC) TOTEUTTAMAT MUUT KUIN YDINALAN SUORAT TOIMET

Yhteinen tutkimuskeskus edistää Horisontti 2020 -ohjelman yleisen tavoitteen ja painopistealueiden toteuttamista tarjoamalla tieteellistä ja teknistä tukea unionin toimintapolitiikoille tarvittaessa yhteistyössä asiaankuuluvien kansallisten ja alueellisten tutkimusalan sidosryhmien kanssa. JRC:n toimet näillä aloilla toteutetaan ottaen huomioon asiaan liittyvät aloitteet alueiden, jäsenvaltioiden tai EU:n tasolla pitäen mielessä eurooppalaisen tutkimusalueen kehittäminen.

1.   HUIPPUTASON TIEDE

JRC tekee tutkimusta poliittisen päätöksenteon tieteellisen näyttöpohjan lujittamiseksi ▌ja kehittyvien tieteen ja teknologian alojen tutkimiseksi, myös kokeilevaa tutkimusta koskevan ohjelman avulla.

2.   TEOLLISUUDEN JOHTOASEMA

JRC edistää innovointia ja kilpailukykyä

| a) | jatkamalla osallistumista asiaan liittyvien epäsuoran tutkimustoiminnan välineiden, kuten eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja julkisen sektorin sisäisten kumppanuuksien, strategisiin suuntaviivoihin ja tiedelinjauksiin; |
| --- | --- |

a)

jatkamalla osallistumista asiaan liittyvien epäsuoran tutkimustoiminnan välineiden, kuten eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja julkisen sektorin sisäisten kumppanuuksien, strategisiin suuntaviivoihin ja tiedelinjauksiin;

| b) | tukemalla tietämyksen ja teknologian siirtoa eri tutkimus- ja innovaatiovälineiden asianmukaisten immateriaalioikeuksien kehysten määrittelyn kautta ja kannustamalla tietämyksen ja teknologian siirrossa tehtävää yhteistyötä suurten julkisten tutkimuslaitosten kesken; |
| --- | --- |

b)

tukemalla tietämyksen ja teknologian siirtoa eri tutkimus- ja innovaatiovälineiden asianmukaisten immateriaalioikeuksien kehysten määrittelyn kautta ja kannustamalla tietämyksen ja teknologian siirrossa tehtävää yhteistyötä suurten julkisten tutkimuslaitosten kesken;

| c) | helpottamalla avaruusteknologian ja -tietojen käyttöä, standardointia ja validointia erityisesti yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

c)

helpottamalla avaruusteknologian ja -tietojen käyttöä, standardointia ja validointia erityisesti yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi.

3.   YHTEISKUNNALLISET HAASTEET

3.1.   Terveys, väestönmuutos ja hyvinvointi

JRC osallistuu terveyttä ja kuluttajansuojaa koskevaa unionin lainsäädäntöä tukevien menetelmien, normien ja käytäntöjen yhdenmukaistamiseen

| a) | arvioimalla elintarvikkeissa, rehuissa ja kulutushyödykkeissä käytettävien uusien teknologioiden ja kemikaalien, myös nanomateriaalien, riskejä ja mahdollisuuksia; kehittämällä ja validoimalla yhdenmukaisia mittaus-, tunnistus- ja kvantifiointimenetelmiä, integroituja testausstrategioita ja toksikologisen riskianalyysin uusinta kehitystä edustavia välineitä sekä vaihtoehtoisia menetelmiä eläintestaukselle; arvioimalla ympäristön pilaantumisen terveysvaikutuksia, |
| --- | --- |

a)

arvioimalla elintarvikkeissa, rehuissa ja kulutushyödykkeissä käytettävien uusien teknologioiden ja kemikaalien, myös nanomateriaalien, riskejä ja mahdollisuuksia; kehittämällä ja validoimalla yhdenmukaisia mittaus-, tunnistus- ja kvantifiointimenetelmiä, integroituja testausstrategioita ja toksikologisen riskianalyysin uusinta kehitystä edustavia välineitä sekä vaihtoehtoisia menetelmiä eläintestaukselle; arvioimalla ympäristön pilaantumisen terveysvaikutuksia,

| b) | kehittämällä terveyden testaamisessa ja seulontatutkimuksessa, mukaan lukien geenitestaus ja syövän seulonta, noudatettavia käytäntöjä ja varmistamalla niiden laadun. |
| --- | --- |

b)

kehittämällä terveyden testaamisessa ja seulontatutkimuksessa, mukaan lukien geenitestaus ja syövän seulonta, noudatettavia käytäntöjä ja varmistamalla niiden laadun.

3.2.   Elintarviketurva, kestävä
  maa- ja metsätalous
  , merien ja merenkulun
  ja sisävesien
  tutkimus ja biotalous

JRC tukee Euroopan maatalous- ja kalastuspolitiikan, mukaan lukien elintarviketurva ja biotalouden kehittäminen, edistämistä, täytäntöönpanoa ja seurantaa

| a) | perustamalla maailmanlaajuisen järjestelmän ja globaalit välineet satoennusteille ja tuottavuuden seuraamiselle; tukemalla maataloushyödykkeiden lyhyen ja keskipitkän aikavälin näkymiä, mukaan lukien ilmastonmuutoksen oletetut vaikutukset, |
| --- | --- |

a)

perustamalla maailmanlaajuisen järjestelmän ja globaalit välineet satoennusteille ja tuottavuuden seuraamiselle; tukemalla maataloushyödykkeiden lyhyen ja keskipitkän aikavälin näkymiä, mukaan lukien ilmastonmuutoksen oletetut vaikutukset,

| b) | osallistumalla bioteknologiseen innovointiin ja parantamalla resurssitehokkuutta noudattamalla ”enemmän tuloksia vähemmällä” -tuotantotapaa teknistaloudellisten analyysien ja mallinnuksen avulla, |
| --- | --- |

b)

osallistumalla bioteknologiseen innovointiin ja parantamalla resurssitehokkuutta noudattamalla ”enemmän tuloksia vähemmällä” -tuotantotapaa teknistaloudellisten analyysien ja mallinnuksen avulla,

| c) | mallintamalla maatalouspolitiikkojen päätöksenteon skenaarioita ja analysoimalla toimintapolitiikan vaikutuksia makro-, alue- ja mikrotasolla; analysoimalla ”YMP vuoteen 2020” -ohjelman vaikutusta kehittyviin ja voimakkaasti kasvaviin talouksiin, |
| --- | --- |

c)

mallintamalla maatalouspolitiikkojen päätöksenteon skenaarioita ja analysoimalla toimintapolitiikan vaikutuksia makro-, alue- ja mikrotasolla; analysoimalla ”YMP vuoteen 2020” -ohjelman vaikutusta kehittyviin ja voimakkaasti kasvaviin talouksiin,

| d) | kehittämällä edelleen kalastuksen seurannassa ja valvonnassa sekä kalojen ja kalastustuotteiden jäljittämisessä käytettäviä menetelmiä; kehittämällä ekosysteemin terveyttä mittaavia vankkoja indikaattoreita ja biotaloudellista mallintamista, jotta ymmärrettäisiin paremmin ihmisten suoran toiminnan (esim. kalastus) ja epäsuoran toiminnan (ilmastonmuutos) vaikutuksia kalakantojen dynamiikkaan ja meriympäristöön sekä niiden sosioekonomisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

d)

kehittämällä edelleen kalastuksen seurannassa ja valvonnassa sekä kalojen ja kalastustuotteiden jäljittämisessä käytettäviä menetelmiä; kehittämällä ekosysteemin terveyttä mittaavia vankkoja indikaattoreita ja biotaloudellista mallintamista, jotta ymmärrettäisiin paremmin ihmisten suoran toiminnan (esim. kalastus) ja epäsuoran toiminnan (ilmastonmuutos) vaikutuksia kalakantojen dynamiikkaan ja meriympäristöön sekä niiden sosioekonomisia vaikutuksia.

3.3.   Turvallinen, puhdas ja tehokas energia

JRC keskittyy 20/20/20-ilmasto- ja energiatavoitteisiin ja unionin pyrkimyksiin siirtyä kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuoteen 2050 mennessä tutkimalla seuraaviin aloihin liittyviä teknologisia ja sosioekonomisia näkökohtia:

| a) | energian toimitusvarmuus, erityisesti yhteydet ja riippuvuussuhteet Euroopan ulkopuolisten energian toimitus- ja siirtojärjestelmien kanssa; sellaisten paikallisten primaarienergialähteiden ja ulkoisten energialähteiden ja -infrastruktuurien kartoitus, joista Eurooppa on riippuvainen, |
| --- | --- |

a)

energian toimitusvarmuus, erityisesti yhteydet ja riippuvuussuhteet Euroopan ulkopuolisten energian toimitus- ja siirtojärjestelmien kanssa; sellaisten paikallisten primaarienergialähteiden ja ulkoisten energialähteiden ja -infrastruktuurien kartoitus, joista Eurooppa on riippuvainen,

| b) | energian- tai sähkönsiirtoverkot, erityisesti Euroopan laajuisten energiaverkkojen mallinnus ja simulointi, älykkäiden verkkojen teknologioiden ja superverkkoteknologioiden analysointi sekä voimajärjestelmien reaaliaikainen simulointi, |
| --- | --- |

b)

energian- tai sähkönsiirtoverkot, erityisesti Euroopan laajuisten energiaverkkojen mallinnus ja simulointi, älykkäiden verkkojen teknologioiden ja superverkkoteknologioiden analysointi sekä voimajärjestelmien reaaliaikainen simulointi,

| c) | energiatehokkuus, erityisesti energiatehokkuutta koskevien toimintapoliittisten välineiden saavutusten seuranta- ja arviointimenetelmät sekä energiatehokkaiden teknologioiden ja välineiden sekä älykkäiden verkkojen käytön teknistaloudellinen analyysi, |
| --- | --- |

c)

energiatehokkuus, erityisesti energiatehokkuutta koskevien toimintapoliittisten välineiden saavutusten seuranta- ja arviointimenetelmät sekä energiatehokkaiden teknologioiden ja välineiden sekä älykkäiden verkkojen käytön teknistaloudellinen analyysi,

| d) | vähähiiliset teknologiat (mukaan lukien Euratom-ohjelman mukainen ydinenergian turvallisuus), erityisesti mahdollisten vähähiilisten teknologioiden suorituskyvyn arviointi ja esinormatiivinen tutkimus; niiden kehittämistä ja käyttöönottoa edistävien ja estävien tekijöiden analysointi ja mallintaminen; uusiutuvien resurssien ja pullonkaulojen, kuten kriittisten raaka-aineiden, arviointi vähähiilisten teknologioiden toimitusketjussa; strategisen energiateknologiasuunnitelman tietojärjestelmän (SETIS) ja siihen liittyvien toimien jatkuva kehittäminen. |
| --- | --- |

d)

vähähiiliset teknologiat (mukaan lukien Euratom-ohjelman mukainen ydinenergian turvallisuus), erityisesti mahdollisten vähähiilisten teknologioiden suorituskyvyn arviointi ja esinormatiivinen tutkimus; niiden kehittämistä ja käyttöönottoa edistävien ja estävien tekijöiden analysointi ja mallintaminen; uusiutuvien resurssien ja pullonkaulojen, kuten kriittisten raaka-aineiden, arviointi vähähiilisten teknologioiden toimitusketjussa; strategisen energiateknologiasuunnitelman tietojärjestelmän (SETIS) ja siihen liittyvien toimien jatkuva kehittäminen.

3.4.   Älykäs, ympäristöystävällinen ja yhdentynyt liikenne

JRC tukee turvalliseen ja varmaan henkilö- ja tavaraliikenteeseen tähtäävän kilpailukykyisen, älykkään, resurssitehokkaan ja yhdentyneen liikennejärjestelmän vuodelle 2050 asetettujen tavoitteiden saavuttamista laboratoriotutkimuksilla, mallinnuksella ja seurannalla, jotka koskevat seuraavia:

| a) | kaikkien liikennemuotojen strategiset vähähiiliset liikenneteknologiat, mukaan lukien maantieliikenteen sähköistäminen ja vaihtoehtoista polttoainetta käyttävät ilma-alukset, alukset ja ajoneuvot, ja komission sisäisen selvitysjärjestelmän kehittäminen asiaan liittyviä teknologioita koskevien tietojen keräämiseksi ja levittämiseksi; ei-fossiilisten polttoaineiden ja energialähteiden saatavuus ja kustannukset, mukaan lukien sähköistetyn maantieliikenteen vaikutus sähköverkkoihin ja sähkön tuottamiseen, |
| --- | --- |

a)

kaikkien liikennemuotojen strategiset vähähiiliset liikenneteknologiat, mukaan lukien maantieliikenteen sähköistäminen ja vaihtoehtoista polttoainetta käyttävät ilma-alukset, alukset ja ajoneuvot, ja komission sisäisen selvitysjärjestelmän kehittäminen asiaan liittyviä teknologioita koskevien tietojen keräämiseksi ja levittämiseksi; ei-fossiilisten polttoaineiden ja energialähteiden saatavuus ja kustannukset, mukaan lukien sähköistetyn maantieliikenteen vaikutus sähköverkkoihin ja sähkön tuottamiseen,

| b) | puhtaat ja tehokkaat ajoneuvot, erityisesti yhdenmukaisten testausmenettelyjen määrittely ja innovatiivisten teknologioiden arviointi päästöjen, tavanomaisten ja vaihtoehtoisten polttoaineiden tehokkuuden ja turvallisuuden osalta; päästöjen mittaamisessa ja ympäristöpaineiden laskennassa käytettävien menetelmien parantaminen; päästöjen kartoitus- ja seurantatoimien koordinointi ja yhdenmukaistaminen Euroopan tasolla, |
| --- | --- |

b)

puhtaat ja tehokkaat ajoneuvot, erityisesti yhdenmukaisten testausmenettelyjen määrittely ja innovatiivisten teknologioiden arviointi päästöjen, tavanomaisten ja vaihtoehtoisten polttoaineiden tehokkuuden ja turvallisuuden osalta; päästöjen mittaamisessa ja ympäristöpaineiden laskennassa käytettävien menetelmien parantaminen; päästöjen kartoitus- ja seurantatoimien koordinointi ja yhdenmukaistaminen Euroopan tasolla,

| c) | älykkäät liikennejärjestelmät varman, älykkään ja yhdennetyn liikkuvuuden varmistamiseksi, mukaan lukien uusien liikennejärjestelmien ja komponenttien teknistaloudellinen arviointi, liikenteen ohjauksen tehostamisessa käytettävät sovellukset sekä osallistuminen liikenteen kysynnässä ja hallinnassa noudatettavan yhdennetyn lähestymistavan suunnitteluun, |
| --- | --- |

c)

älykkäät liikennejärjestelmät varman, älykkään ja yhdennetyn liikkuvuuden varmistamiseksi, mukaan lukien uusien liikennejärjestelmien ja komponenttien teknistaloudellinen arviointi, liikenteen ohjauksen tehostamisessa käytettävät sovellukset sekä osallistuminen liikenteen kysynnässä ja hallinnassa noudatettavan yhdennetyn lähestymistavan suunnitteluun,

| d) | yhdennetty liikenneturvallisuus, erityisesti välineiden ja palvelujen tarjoaminen liikennehäiriöitä ja -onnettomuuksia koskevien tietojen keräämiseen, jakamiseen ja analysointiin ilma-, meri- ja maantieliikenteessä; onnettomuuksien tehokkaampi estäminen analysoinnin avulla sekä turvallisuuden kannalta hyödyllisten useita liikennemuotoja koskevien tietojen avulla, samalla kun kustannuksia alennetaan ja tehokkuutta parannetaan. |
| --- | --- |

d)

yhdennetty liikenneturvallisuus, erityisesti välineiden ja palvelujen tarjoaminen liikennehäiriöitä ja -onnettomuuksia koskevien tietojen keräämiseen, jakamiseen ja analysointiin ilma-, meri- ja maantieliikenteessä; onnettomuuksien tehokkaampi estäminen analysoinnin avulla sekä turvallisuuden kannalta hyödyllisten useita liikennemuotoja koskevien tietojen avulla, samalla kun kustannuksia alennetaan ja tehokkuutta parannetaan.

3.5.   Ilmastotoimet,
  ympäristö,
  resurssitehokkuus ja raaka-aineet

JRC edistää Euroopan viherryttämistä, resurssien saannin varmuutta ja luonnonvarojen kestävää globaalia hoitoa seuraavin toimin:

| a) | Mahdollistetaan pääsy yhteentoimiviin ympäristötietoihin kehittämällä normeja ja yhteentoimivuusjärjestelyjä, paikkatietovälineitä ja innovatiivisia viestintäteknologiainfrastruktuureja, kuten Euroopan unionin paikkatietoinfrastruktuuria (Inspire), ja muita unionin ja maailmanlaajuisia aloitteita. |
| --- | --- |

a)

Mahdollistetaan pääsy yhteentoimiviin ympäristötietoihin kehittämällä normeja ja yhteentoimivuusjärjestelyjä, paikkatietovälineitä ja innovatiivisia viestintäteknologiainfrastruktuureja, kuten Euroopan unionin paikkatietoinfrastruktuuria (Inspire), ja muita unionin ja maailmanlaajuisia aloitteita.

| b) | Mitataan ja seurataan keskeisiä ympäristömuuttujia ja arvioidaan luonnonvarojen tilaa ja muutosta kehittämällä indikaattoreita ja tietojärjestelmiä ympäristöinfrastruktuurien avuksi. Arvioidaan ekosysteemipalveluja, myös niiden arvostusta ja ilmastonmuutoksen vaikutuksia. |
| --- | --- |

b)

Mitataan ja seurataan keskeisiä ympäristömuuttujia ja arvioidaan luonnonvarojen tilaa ja muutosta kehittämällä indikaattoreita ja tietojärjestelmiä ympäristöinfrastruktuurien avuksi. Arvioidaan ekosysteemipalveluja, myös niiden arvostusta ja ilmastonmuutoksen vaikutuksia.

| c) | Kehitetään kestävyyden arviointiin yhdennetty mallintamiskehys, joka perustuu aihekohtaisiin malleihin, kuten maaperään, maankäyttöön, veteen, ilmanlaatuun, biologiseen monimuotoisuuteen, kasvihuonekaasupäästöihin, metsätalouteen, maatalouteen, energiaan ja liikenteeseen, ja jossa käsitellään myös ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja sen suhteen toteutettavia toimia. |
| --- | --- |

c)

Kehitetään kestävyyden arviointiin yhdennetty mallintamiskehys, joka perustuu aihekohtaisiin malleihin, kuten maaperään, maankäyttöön, veteen, ilmanlaatuun, biologiseen monimuotoisuuteen, kasvihuonekaasupäästöihin, metsätalouteen, maatalouteen, energiaan ja liikenteeseen, ja jossa käsitellään myös ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja sen suhteen toteutettavia toimia.

| d) | Tuetaan unionin kehitysyhteistyöpoliittisia tavoitteita edistämällä teknologian siirtoa, seurataan keskeisiä resursseja (kuten metsiä, maaperää ja elintarvikehuoltoa) ja tehdään tutkimuksia tavoitteena rajoittaa ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja resurssien käytön ympäristövaikutuksia sekä ratkaista korvaavuuksia kilpailtaessa maan käytöstä elintarvikkeiden tai energian tuottamiseen ja esim. biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen. |
| --- | --- |

d)

Tuetaan unionin kehitysyhteistyöpoliittisia tavoitteita edistämällä teknologian siirtoa, seurataan keskeisiä resursseja (kuten metsiä, maaperää ja elintarvikehuoltoa) ja tehdään tutkimuksia tavoitteena rajoittaa ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja resurssien käytön ympäristövaikutuksia sekä ratkaista korvaavuuksia kilpailtaessa maan käytöstä elintarvikkeiden tai energian tuottamiseen ja esim. biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen.

| e) | Suoritetaan yhdennetty arviointi kestävistä tuotanto- ja kulutuspolitiikoista, mukaan lukien strategisten raaka-aineiden toimitusvarmuus, resurssitehokkuus, vähähiiliset ja puhtaat tuotantoprosessit ja -teknologiat, tuote- ja palvelukehitys, kulutustottumukset ja kauppa. Kehitetään elinkaariarviointia ja sisällytetään se toimintapolitiikan analyyseihin. |
| --- | --- |

e)

Suoritetaan yhdennetty arviointi kestävistä tuotanto- ja kulutuspolitiikoista, mukaan lukien strategisten raaka-aineiden toimitusvarmuus, resurssitehokkuus, vähähiiliset ja puhtaat tuotantoprosessit ja -teknologiat, tuote- ja palvelukehitys, kulutustottumukset ja kauppa. Kehitetään elinkaariarviointia ja sisällytetään se toimintapolitiikan analyyseihin.

| f) | Tehdään yhdennetty vaikutustenarviointi vaihtoehdoista ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi, käyttäen lähtökohtana alueellisten ja globaalien mallien määrällistä toimenpidevalikoimaa aluetasolta aina makrotalouden tasolle. |
| --- | --- |

f)

Tehdään yhdennetty vaikutustenarviointi vaihtoehdoista ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi, käyttäen lähtökohtana alueellisten ja globaalien mallien määrällistä toimenpidevalikoimaa aluetasolta aina makrotalouden tasolle.

3.6.   
  Eurooppa muuttuvassa maailmassa –
  osallistavat, innovatiiviset ja
  pohtivat
  yhteiskunnat

JRC edistää innovaatiounionia
  ja
  globaalia Eurooppaa
  koskevien strategioiden
  tavoitteiden saavuttamista seuraavin toimin:

| a) | kattavien analyysien laatiminen tutkimusta ja innovointia edistävistä ja estävistä tekijöistä ja mallintamisalustan kehittäminen mikro- ja makrotaloudellisten vaikutusten arvioimiseksi, |
| --- | --- |

a)

kattavien analyysien laatiminen tutkimusta ja innovointia edistävistä ja estävistä tekijöistä ja mallintamisalustan kehittäminen mikro- ja makrotaloudellisten vaikutusten arvioimiseksi,

| b) | innovaatiounionin täytäntöönpanon seurantaan osallistuminen tulostauluilla, indikaattorien kehittämisellä jne. sekä julkisten tietojen ja tiedustelutietojen järjestelmän käyttö asiaan liittyvien tietojen ylläpitämiseksi, |
| --- | --- |

b)

innovaatiounionin täytäntöönpanon seurantaan osallistuminen tulostauluilla, indikaattorien kehittämisellä jne. sekä julkisten tietojen ja tiedustelutietojen järjestelmän käyttö asiaan liittyvien tietojen ylläpitämiseksi,

| c) | julkisten tietojen ja tiedustelutietojen alustan käyttö kansallisten ja alueellisen viranomaisten auttamiseksi älykkäässä erikoistumisessa; taloudellisen toiminnan alueellista jakautumista koskevan määrällisen talousanalyysin tekeminen, erityisesti teknologian kehittymisestä johtuviin jakautumisen taloudellisiin, sosiaalisiin ja alueellisiin eroavaisuuksiin ja muutoksiin liittyen, |
| --- | --- |

c)

julkisten tietojen ja tiedustelutietojen alustan käyttö kansallisten ja alueellisen viranomaisten auttamiseksi älykkäässä erikoistumisessa; taloudellisen toiminnan alueellista jakautumista koskevan määrällisen talousanalyysin tekeminen, erityisesti teknologian kehittymisestä johtuviin jakautumisen taloudellisiin, sosiaalisiin ja alueellisiin eroavaisuuksiin ja muutoksiin liittyen,

| d) | finanssijärjestelmän uudistuksen ekonometriikka ja makrotaloudellinen analyysi, jolla pyritään ylläpitämään unionin tehokkaita puitteita finanssikriisin hallintaa varten; menetelmätuen jatkaminen vakaus- ja kasvusopimukseen liittyvien jäsenvaltioiden talousarviotilanteiden seuraamiseksi, |
| --- | --- |

d)

finanssijärjestelmän uudistuksen ekonometriikka ja makrotaloudellinen analyysi, jolla pyritään ylläpitämään unionin tehokkaita puitteita finanssikriisin hallintaa varten; menetelmätuen jatkaminen vakaus- ja kasvusopimukseen liittyvien jäsenvaltioiden talousarviotilanteiden seuraamiseksi,

| e) | eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) toiminnan seuraaminen ja eräitä sen keskeisiä osia (esim. tutkijoiden liikkuvuus, kansallisten tutkimusohjelmien avaaminen) edistävien ja estävien tekijöiden analysointi ja asiaan liittyvien poliittisten vaihtoehtojen esittäminen; merkittävän aseman säilyttäminen eurooppalaisella tutkimusalueella verkostoitumisen ja koulutuksen avulla sekä avaamalla laitoksia ja tietokantoja jäsenvaltioista, ehdokasmaista ja assosioituneista maista tuleville käyttäjille, |
| --- | --- |

e)

eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) toiminnan seuraaminen ja eräitä sen keskeisiä osia (esim. tutkijoiden liikkuvuus, kansallisten tutkimusohjelmien avaaminen) edistävien ja estävien tekijöiden analysointi ja asiaan liittyvien poliittisten vaihtoehtojen esittäminen; merkittävän aseman säilyttäminen eurooppalaisella tutkimusalueella verkostoitumisen ja koulutuksen avulla sekä avaamalla laitoksia ja tietokantoja jäsenvaltioista, ehdokasmaista ja assosioituneista maista tuleville käyttäjille,

| f) | digitaalitalouden määrällisen taloudellisen analyysin kehittäminen; tutkimuksen tekeminen vaikutuksista, joita tieto- ja viestintäteknologialla on digitaalisen yhteiskunnan tavoitteisiin; tutkimuksen tekeminen arkaluonteisten turvallisuuskysymysten vaikutuksesta yksityishenkilöiden elämään (digitaalinen eläminen). |
| --- | --- |

f)

digitaalitalouden määrällisen taloudellisen analyysin kehittäminen; tutkimuksen tekeminen vaikutuksista, joita tieto- ja viestintäteknologialla on digitaalisen yhteiskunnan tavoitteisiin; tutkimuksen tekeminen arkaluonteisten turvallisuuskysymysten vaikutuksesta yksityishenkilöiden elämään (digitaalinen eläminen).

3.7.   Turvalliset yhteiskunnat – Euroopan ja sen kansalaisten vapauden ja turvallisuuden suojeleminen

JRC edistää turvallisuutta ja kansalaisuutta koskevan strategian tavoitteiden saavuttamista seuraavin toimin:

| a) | keskittyminen elintärkeiden infrastruktuurien (kuten maailmanlaajuinen navigointijärjestelmä, rahoitusmarkkinat) haavoittuvuuden tunnistamiseen ja arviointiin; unionin talousarvioon kohdistuvien petosten torjunnassa ja merivalvonnassa käytettävien välineiden parantaminen; henkilöllisyyttä koskevien tai siihen vaikuttavien teknologioiden toimintakyvyn arviointi (digitaalinen henkilöllisyys), |
| --- | --- |

a)

keskittyminen elintärkeiden infrastruktuurien (kuten maailmanlaajuinen navigointijärjestelmä, rahoitusmarkkinat) haavoittuvuuden tunnistamiseen ja arviointiin; unionin talousarvioon kohdistuvien petosten torjunnassa ja merivalvonnassa käytettävien välineiden parantaminen; henkilöllisyyttä koskevien tai siihen vaikuttavien teknologioiden toimintakyvyn arviointi (digitaalinen henkilöllisyys),

| b) | unionin valmiuksien parantaminen katastrofiriskien vähentämisessä sekä luonnonkatastrofien tai ihmisten aiheuttamien katastrofien hallinnassa erityisesti kehittämällä useita uhkatekijöitä koskevat globaalit varhaisvaroitus- ja riskinarviointijärjestelmät maapallon havainnointiteknologioita hyödyntäen, |
| --- | --- |

b)

unionin valmiuksien parantaminen katastrofiriskien vähentämisessä sekä luonnonkatastrofien tai ihmisten aiheuttamien katastrofien hallinnassa erityisesti kehittämällä useita uhkatekijöitä koskevat globaalit varhaisvaroitus- ja riskinarviointijärjestelmät maapallon havainnointiteknologioita hyödyntäen,

| c) | välineiden tarjoaminen terrorismin, aseiden (kemiallisten, biologisten, radiologisten ja ydinaseiden [Euratom-ohjelma]) leviämisen, sosiaalis-poliittisen epävakauden aiheuttamien uhkien ja tartuntatautien kaltaisten maailmanlaajuisten turvallisuushaasteiden arvioimiseksi ja hallitsemiseksi; uusia käsiteltäviä aiheita ovat muun muassa haavoittuvuus ja sietokyky kehittyviä tai hybridejä uhkia vastaan eli raaka-aineiden saatavuus, piratismi, resurssien vähyys, kilpailu resursseista ja ilmastonmuutoksen vaikutukset luonnonkatastrofien syntyyn. |
| --- | --- |

c)

välineiden tarjoaminen terrorismin, aseiden (kemiallisten, biologisten, radiologisten ja ydinaseiden [Euratom-ohjelma]) leviämisen, sosiaalis-poliittisen epävakauden aiheuttamien uhkien ja tartuntatautien kaltaisten maailmanlaajuisten turvallisuushaasteiden arvioimiseksi ja hallitsemiseksi; uusia käsiteltäviä aiheita ovat muun muassa haavoittuvuus ja sietokyky kehittyviä tai hybridejä uhkia vastaan eli raaka-aineiden saatavuus, piratismi, resurssien vähyys, kilpailu resursseista ja ilmastonmuutoksen vaikutukset luonnonkatastrofien syntyyn.

4.   ERITYISET TÄYTÄNTÖÖNPANONÄKÖKOHDAT

Globaali Eurooppa -strategian painopisteiden mukaisesti JRC tehostaa tieteellistä yhteistyötä tärkeimpien kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa (esim. YK:n elimet, OECD, Yhdysvallat, Japani, Venäjä, Kiina, Brasilia ja Intia) aloilla, joilla on vahva kansainvälinen ulottuvuus (esim. ilmastonmuutos, elintarviketurva ja nanoteknologia).
  Yhteistyötä koordinoidaan tiiviisti unionin ja jäsenvaltioiden kansainvälisten yhteistyötoimien kanssa.

Jotta toimintapolitiikan määrittelyyn saataisiin parempi järjestelmä, JRC kehittää valmiuksiaan analysoida ja tarjota monialaisia toimintavaihtoehtoja ja tehdä niihin liittyviä vaikutustenarviointeja. Näitä valmiuksia tehostetaan erityisesti seuraavin toimin:

| a) | keskeisillä aloilla (esim. energia, liikenne, maatalous, ilmasto, ympäristö, talous) tehtävä mallintaminen; tässä yhteydessä painopisteinä ovat sekä alakohtaiset että yhdennetyt mallit (kestävyysarvioita varten) sekä tieteellis-tekniset ja taloudelliset näkökohdat, |
| --- | --- |

a)

keskeisillä aloilla (esim. energia, liikenne, maatalous, ilmasto, ympäristö, talous) tehtävä mallintaminen; tässä yhteydessä painopisteinä ovat sekä alakohtaiset että yhdennetyt mallit (kestävyysarvioita varten) sekä tieteellis-tekniset ja taloudelliset näkökohdat,

| b) | ennakoivat tutkimukset, joilla analysoidaan tieteen, teknologian ja yhteiskunnan kehityssuuntauksia ja tapahtumia ja sitä, kuinka ne voivat vaikuttaa politiikkoihin ja innovointiin sekä vahvistaa kilpailukykyä ja kestävää kasvua; tämän avulla JRC voi kiinnittää huomiota kysymyksiin, joihin voi olla syytä puuttua poliittisella tasolla, ja ennakoida kuluttajien tarpeita. |
| --- | --- |

b)

ennakoivat tutkimukset, joilla analysoidaan tieteen, teknologian ja yhteiskunnan kehityssuuntauksia ja tapahtumia ja sitä, kuinka ne voivat vaikuttaa politiikkoihin ja innovointiin sekä vahvistaa kilpailukykyä ja kestävää kasvua; tämän avulla JRC voi kiinnittää huomiota kysymyksiin, joihin voi olla syytä puuttua poliittisella tasolla, ja ennakoida kuluttajien tarpeita.

JRC vahvistaa tukeaan standardointiprosessille ja standardeille Euroopan kilpailukykyä tukevina horisontaalisina komponentteina. Toimiin sisältyvät esinormatiivinen tutkimus, vertailumateriaalien ja -mittausten kehittäminen sekä menetelmien yhdenmukaistaminen. Seuraavat viisi keskeistä alaa on yksilöity: energia, liikenne, digitaalistrategia, turvallisuus (mukaan lukien Euratom-ohjelman ydinturvallisuus) ja kuluttajansuoja. Lisäksi JRC jatkaa tulostensa levittämisen edistämistä ja antaa immateriaalioikeuksien hallinnointiin liittyvää tukea unionin toimielimille ja laitoksille.

JRC luo valmiuksia käyttäytymistieteissä tukeakseen vaikuttavamman sääntelyn kehittämistä, mikä täydentää ravinnon, energiatehokkuuden ja tuotepolitiikan kaltaisilla aloilla toteutettavia JRC-toimia.

Sosioekonominen tutkimus on osa digitaalistrategian, kestävän tuotannon ja kulutuksen sekä kansanterveyden kaltaisten asiaan liittyvien alojen toimintoja.

Jotta JRC täyttäisi tehtävänsä unionin vertailukeskuksena, jotta sillä olisi jatkossakin tärkeä asema eurooppalaisella tutkimusalueella ja jotta se voisi laajentua uusille tutkimusaloille, on tärkeää, että sillä on käytössään uusinta kehitystä edustava infrastruktuuri. JRC jatkaa korjaus- ja kunnostusohjelmaansa varmistaakseen, että sovellettavia ympäristö- ja turvallisuussääntöjä noudatetaan, ja investoi tiedeinfrastruktuuriin, mukaan lukien mallintamisalustojen kehittäminen, geenitestien kaltaisten uusien alojen välineet jne. Tällaiset investoinnit koordinoidaan tiiviisti Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) etenemissuunnitelman kanssa, ja niissä otetaan huomioon jäsenvaltioissa jo olevat resurssit.

---

(1)  
  Komission suositus immateriaalioikeuksien hallinnoinnista osaamisen siirrossa sekä korkeakoulujen ja muiden julkisten tutkimuslaitosten käytännesäännöt (C(2008)1329, 10.4.2008).

(2)  Periaatteessa vähintään 80 prosenttia.

(3)  
  Alueellinen kumppanuusrakenne on tutkimusinfrastruktuuri, joka on kansallisesti tai alueellisesti merkittävä sosioekonomisen tuoton, koulutuksen tai tutkijoiden ja teknisen henkilöstön houkuttelemisen kannalta ja joka on tunnustettu kumppaniksi Euroopan laajuisen Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) tai jonkin muun maailmanluokan tutkimusinfrastruktuurin puitteissa. Alueellisen kumppanuusrakenteen on oltava laadultaan, mukaan lukien sen tieteellisen palvelurakenteen, hallinnon ja infrastruktuuriin pääsyssä noudatetun toimintapolitiikan taso, niiden vaatimusten mukainen, jotka Euroopan laajuisten tutkimusinfrastruktuurienkin on täytettävä.

(4)  Koska tutkimuksesta on kaiken kaikkiaan tulossa tietokone- ja dataintensiivistä, pääsystä viimeisintä kehitystä edustaviin verkkoinfrastruktuureihin on tullut ehdottoman tärkeää kaikille tutkijoille. Esim. GÉANT yhdistää 40 miljoonaa käyttäjää yli 8 000 laitoksessa 40 maassa, kun taas eurooppalainen EGI-verkkoinfrastruktuuri on maailman suurin hajautettu tietojenkäsittelyinfrastruktuuri, jossa on yli 290 tietokonekeskusta 50 maassa. Tieto- ja viestintäteknologian jatkuva kehitys ja yhä suurempi valtavien tietomäärien laskemisen ja käsittelyn tarve tieteessä on suuri rahoituksellinen ja organisatorinen haaste saumattomien palvelujen tuottamiselle tutkijoille.

(5)  Esineiden internetiä koordinoidaan monialaisena kysymyksenä.

(6)  Mukaan lukien avaruuteen sijoitetut verkot.

(7)  

  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(8)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja SEC (2009) 1295, joka on liitteenä tiedonantoon ”Investoimisesta vähähiilisten teknologioiden kehittämiseen (SET-suunnitelma)” COM(2009)0519.

(9)  COM(2007)0723.

(10)  
  Komission valkoinen kirja ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää”, COM(2011)0144.

(11)  PricewaterhouseCoopersin luonnonvarojen (energia, metsä, elintarvikkeet, maatalous, vesi ja metallit mukaan luettuina) kestävyyttä koskevien liiketoimintamahdollisuuksien maailmanlaajuisesta markkinapotentiaalista laatimat arviot ja WBCSD (2010) Vision 2050: The New Agenda for Business, World Business Council for Sustainable Development: Geneve, URL: http://www.wbcsd.org/web/projects/BZrole/Vision2050-FullReport_Final.pdf.

(12)  COM(2008)0699.

(13)  Euroopan parlamentti, ”Policy Department Economic and Scientific Policy, Eco-innovation – putting the EU on the path to a resource and energy efficient economy, Study and briefing notes”, maaliskuu 2009.

(14)  Ekoinnovoinnin seurantakeskus, ”The Eco-Innovation Challenge – Pathways to a resource-efficient Europe – Annual Report 2010”, toukokuu 2011.

(15)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006.

(16)  
  Sanotun kuitenkaan rajoittamatta tähän yhteiskunnalliseen haasteeseen osoitettua budjettia.

(17)  
  C(2008)1329, 10.4.2008.

LIITE II

Suorituskykyindikaattorit

Seuraavassa yksilöidään Horisontti 2020 -puiteohjelman erityistavoitteita varten
  tietty
  määrä keskeisiä indikaattoreita tulosten ja vaikutusten arviointia varten.
  Indikaattoreita voidaan tarkentaa Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanon kuluessa.

1.   I OSA. PAINOPISTEALUE ”HUIPPUTASON TIEDE”

Erityistavoitteita koskevat indikaattorit
  :

Euroopan tutkimusneuvosto

| — | ERC:n rahoittamissa hankkeissa tuotettujen julkaisujen osuus maailmassa eniten viitattuihin yhteen prosenttiin kuuluvista julkaisuista
  tieteenalaa kohden |
| --- | --- |

—

ERC:n rahoittamissa hankkeissa tuotettujen julkaisujen osuus maailmassa eniten viitattuihin yhteen prosenttiin kuuluvista julkaisuista
  tieteenalaa kohden

Tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat

| — | julkaisut vertaisarvioiduissa vaikutusvaltaisissa julkaisuissa |
| --- | --- |

—

julkaisut vertaisarvioiduissa vaikutusvaltaisissa julkaisuissa

| — | tulevien ja kehitteillä olevien teknologioiden patenttihakemukset
  ja myönnetyt patentit |
| --- | --- |

—

tulevien ja kehitteillä olevien teknologioiden patenttihakemukset
  ja myönnetyt patentit

Taitoja, koulutusta ja urakehitystä koskevat Marie
  Skłodowska-
  Curie -toimet

| — | tutkijoiden liikkuvuus sektoreiden ja maiden välillä, mukaan lukien tohtorintutkinnon suorittajat |
| --- | --- |

—

tutkijoiden liikkuvuus sektoreiden ja maiden välillä, mukaan lukien tohtorintutkinnon suorittajat

Euroopan tutkimusinfrastruktuurit (myös sähköiset infrastruktuurit)

| — | niiden tutkijoiden määrä, jotka voivat käyttää tutkimusinfrastruktuureja unionin tuen avulla |
| --- | --- |

—

niiden tutkijoiden määrä, jotka voivat käyttää tutkimusinfrastruktuureja unionin tuen avulla

2.   II OSA. PAINOPISTEALUE ”TEOLLISUUDEN JOHTOASEMA”

Erityistavoitteita koskevat indikaattorit
  :

Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa (tieto- ja viestintäteknologia, nanoteknologia, kehittyneet materiaalit, bioteknologia, kehittynyt valmistus ja avaruus)

| — | erilaisten mahdollistavien ja teollisuusteknologioiden patenttihakemukset
  ja myönnetyt patentit |
| --- | --- |

—

erilaisten mahdollistavien ja teollisuusteknologioiden patenttihakemukset
  ja myönnetyt patentit

| — | sellaisten osallistuvien yritysten osuus, jotka ottavat käyttöön yritykselle tai markkinoille uusia innovaatioita (hankkeen aikana ja kolme vuoden kuluessa sen päättymisestä) |
| --- | --- |

—

sellaisten osallistuvien yritysten osuus, jotka ottavat käyttöön yritykselle tai markkinoille uusia innovaatioita (hankkeen aikana ja kolme vuoden kuluessa sen päättymisestä)

| — | yhteisten julkisen ja yksityisen sektorin julkaisujen määrä |
| --- | --- |

—

yhteisten julkisen ja yksityisen sektorin julkaisujen määrä

Riskirahoituksen saatavuus

| — | velkarahoituksella ja pääomasijoituksilla mobilisoidut kokonaisinvestoinnit |
| --- | --- |

—

velkarahoituksella ja pääomasijoituksilla mobilisoidut kokonaisinvestoinnit

| — | rahoitettujen organisaatioiden määrä ja kerätyn yksityisen rahoituksen määrä |
| --- | --- |

—

rahoitettujen organisaatioiden määrä ja kerätyn yksityisen rahoituksen määrä

Innovointi pk-yrityksissä

| — | sellaisten osallistuvien pk-yritysten osuus, jotka ottavat käyttöön yritykselle tai markkinoille uusia innovaatioita (hankkeen aikana ja kolme vuoden kuluessa sen päättymisestä) |
| --- | --- |

—

sellaisten osallistuvien pk-yritysten osuus, jotka ottavat käyttöön yritykselle tai markkinoille uusia innovaatioita (hankkeen aikana ja kolme vuoden kuluessa sen päättymisestä)

| — | kasvu ja työpaikkojen luominen osallistuvissa pk-yrityksissä |
| --- | --- |

—

kasvu ja työpaikkojen luominen osallistuvissa pk-yrityksissä

3.   III OSA. PAINOPISTEALUE ”YHTEISKUNNALLISET HAASTEET”

Erityistavoitteita koskevat indikaattorit
  :

Kaikki yhteiskunnalliset haasteet:

| — | julkaisut vertaisarvioiduissa vaikutusvaltaisissa julkaisuissa erilaisten yhteiskunnallisten haasteiden alalla |
| --- | --- |

—

julkaisut vertaisarvioiduissa vaikutusvaltaisissa julkaisuissa erilaisten yhteiskunnallisten haasteiden alalla

| — | patenttihakemukset
  ja myönnetyt patentit
  yhteiskunnallisten haasteiden alalla |
| --- | --- |

—

patenttihakemukset
  ja myönnetyt patentit
  yhteiskunnallisten haasteiden alalla

| — | prototyyppien ja testaustoimien määrä |
| --- | --- |

—

prototyyppien ja testaustoimien määrä

| — | yhteisten julkisen ja yksityisen sektorin julkaisujen määrä |
| --- | --- |

—

yhteisten julkisen ja yksityisen sektorin julkaisujen määrä

Lisäksi kunkin haasteen osalta edistymistä arvioidaan sen mukaan, kuinka paljon toimilla edistetään asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020 -puiteohjelma] liitteessä I määriteltyjä erityistavoitteita.

4.   IV OSA. YHTEISEN TUTKIMUSKESKUKSEN TOTEUTTAMAT MUUT KUIN YDINALAN SUORAT TOIMET

Erityistavoitteita koskevat indikaattorit:

| — | niiden tapausten lukumäärä, joissa Yhteisen tutkimuskeskuksen antamalla teknisellä ja tieteellisellä tuella on ollut konkreettisia erityisvaikutuksia unionin eri alojen politiikkaan |
| --- | --- |

—

niiden tapausten lukumäärä, joissa Yhteisen tutkimuskeskuksen antamalla teknisellä ja tieteellisellä tuella on ollut konkreettisia erityisvaikutuksia unionin eri alojen politiikkaan

| — | vertaisarvioitujen julkaisujen lukumäärä
  vaikutusvaltaisissa julkaisuissa |
| --- | --- |

—

vertaisarvioitujen julkaisujen lukumäärä
  vaikutusvaltaisissa julkaisuissa

LIITE III

Seuranta

Komissio seuraa Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanoa ja etenkin seuraavaa:

| 1. | Osallistuminen eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseen |
| --- | --- |

1.

Osallistuminen eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseen

| 2. | Osallistumisen laajentaminen |
| --- | --- |

2.

Osallistumisen laajentaminen

| 3. | Pk-yritysten osallistuminen |
| --- | --- |

3.

Pk-yritysten osallistuminen

| 4. | Yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet |
| --- | --- |

4.

Yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet

| 5. | Tiede ja yhteiskunta |
| --- | --- |

5.

Tiede ja yhteiskunta

| 6. | Sukupuoli |
| --- | --- |

6.

Sukupuoli

| 7. | Kansainvälinen yhteistyö |
| --- | --- |

7.

Kansainvälinen yhteistyö

| 8. | Kestävä kehitys ja ilmastonmuutos, mukaan lukien tiedot ilmastoon liittyvistä kustannuksista |
| --- | --- |

8.

Kestävä kehitys ja ilmastonmuutos, mukaan lukien tiedot ilmastoon liittyvistä kustannuksista

| 9. | Tutkimustulosten ja markkinasovellusten välimatkan lyhentäminen |
| --- | --- |

9.

Tutkimustulosten ja markkinasovellusten välimatkan lyhentäminen

| 10. | Digitaalistrategia |
| --- | --- |

10.

Digitaalistrategia

| 11. | Yksityisen sektorin osallistuminen |
| --- | --- |

11.

Yksityisen sektorin osallistuminen

| 12. | Julkisen ja yksityisen sektorin välisten ja julkisen sektorin sisäisten kumppanuuksien rahoitus |
| --- | --- |

12.

Julkisen ja yksityisen sektorin välisten ja julkisen sektorin sisäisten kumppanuuksien rahoitus

| 13. | Tiedottaminen ja tulosten levittäminen |
| --- | --- |

13.

Tiedottaminen ja tulosten levittäminen

| 14. | Riippumattomien asiantuntijoiden osallistumistavat |
| --- | --- |

14.

Riippumattomien asiantuntijoiden osallistumistavat

LIITE IV

Komission 8 a artiklan 2 kohdan mukaisesti toimittamat tiedot

| 1. | Kutakin hanketta koskevat tiedot, joilla mahdollistetaan kunkin ehdotuksen seuranta sen koko voimassaolon ajan ja jotka kattavat erityisesti:







  — | esitetyt ehdotukset |
| --- | --- | --- |

1.

—

esitetyt ehdotukset

| — | kutakin ehdotusta koskevan arvioinnin tulokset |
| --- | --- |

—

kutakin ehdotusta koskevan arvioinnin tulokset

| — | avustussopimukset |
| --- | --- |

—

avustussopimukset

| — | päättyneet hankkeet. |
| --- | --- |

—

päättyneet hankkeet.

| 2. | Kunkin ehdotuspyynnön tuloksia ja hankkeen täytäntöönpanoa koskevat tiedot, joihin sisältyy erityisesti:







  — | kunkin ehdotuspyynnön tulokset |
| --- | --- | --- |

2.

—

kunkin ehdotuspyynnön tulokset

| — | avustussopimuksia koskevien neuvottelujen tulokset |
| --- | --- |

—

avustussopimuksia koskevien neuvottelujen tulokset

| — | hankkeiden täytäntöönpano, mukaan lukien maksutiedot ja hankkeiden tulokset. |
| --- | --- |

—

hankkeiden täytäntöönpano, mukaan lukien maksutiedot ja hankkeiden tulokset.

| 3. | Tiedot ohjelman täytäntöönpanosta, tiedot ohjelman täytäntöönpanosta puiteohjelman, erityisohjelman, kunkin aihealueen ja JRC:n tasolla sekä synergiat muiden asiaan liittyvien unionin ohjelmien kanssa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tiedot Horisontti 2020 -talousarvion toteuttamisesta, mukaan lukien tiedot sitoumuksista ja maksuista 185 ja 187 artiklan soveltamisalaan kuuluvien aloitteiden osalta. |
| --- | --- |

4.

LIITE V

Ohjelmakomitean kokoonpanot

Luettelo Horisontti 2020 -puiteohjelman ohjelmakomitean kokoonpanoista

   (1)

  9.1.a artiklan mukaisesti:

| 1. | Strateginen kokoonpano: Koko ohjelman täytäntöönpanon, ohjelman eri osien johdonmukaisuuden sekä monialaisten kysymysten, kuten ”Huippuosaamisen levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen” ja ”Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten”, strateginen tarkastelu. |
| --- | --- |

1.

Strateginen kokoonpano: Koko ohjelman täytäntöönpanon, ohjelman eri osien johdonmukaisuuden sekä monialaisten kysymysten, kuten ”Huippuosaamisen levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen” ja ”Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten”, strateginen tarkastelu.

I osa – Huipputason tiede:

| 2. | Euroopan tutkimusneuvosto (ERC), tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat (FET) ja Marie Skłodowska-Curie -toimet (MSCA) |
| --- | --- |

2.

Euroopan tutkimusneuvosto (ERC), tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat (FET) ja Marie Skłodowska-Curie -toimet (MSCA)

| 3. | Tutkimusinfrastruktuurit |
| --- | --- |

3.

Tutkimusinfrastruktuurit

II osa – Teollisuuden johtoasema:

| 4. | Tieto- ja viestintäteknologia |
| --- | --- |

4.

Tieto- ja viestintäteknologia

| 5. | Nanoteknologiat, kehittyneet materiaalit, bioteknologia, kehittynyt valmistus ja prosessointi |
| --- | --- |

5.

Nanoteknologiat, kehittyneet materiaalit, bioteknologia, kehittynyt valmistus ja prosessointi

| 6. | Avaruus |
| --- | --- |

6.

Avaruus

| 7. | Pk-yritykset ja riskirahoituksen saatavuus |
| --- | --- |

7.

Pk-yritykset ja riskirahoituksen saatavuus

III osa – Yhteiskunnalliset haasteet:

| 8. | Terveys, väestönmuutos ja hyvinvointi |
| --- | --- |

8.

Terveys, väestönmuutos ja hyvinvointi

| 9. | Elintarviketurva, kestävä maa- ja metsätalous, merien ja merenkulun ja sisävesien tutkimus ja biotalous |
| --- | --- |

9.

Elintarviketurva, kestävä maa- ja metsätalous, merien ja merenkulun ja sisävesien tutkimus ja biotalous

| 10. | Turvallinen, puhdas ja tehokas energia |
| --- | --- |

10.

Turvallinen, puhdas ja tehokas energia

| 11. | Älykäs, ympäristöystävällinen ja yhdentynyt liikenne |
| --- | --- |

11.

Älykäs, ympäristöystävällinen ja yhdentynyt liikenne

| 12. | Ilmastotoimet, ympäristö, resurssitehokkuus ja raaka-aineet |
| --- | --- |

12.

Ilmastotoimet, ympäristö, resurssitehokkuus ja raaka-aineet

| 13. | Eurooppa muuttuvassa maailmassa – osallistavat, innovatiiviset ja pohtivat yhteiskunnat |
| --- | --- |

13.

Eurooppa muuttuvassa maailmassa – osallistavat, innovatiiviset ja pohtivat yhteiskunnat

| 14. | Turvalliset yhteiskunnat – Euroopan ja sen kansalaisten vapauden ja turvallisuuden suojeleminen |
| --- | --- |

14.

Turvalliset yhteiskunnat – Euroopan ja sen kansalaisten vapauden ja turvallisuuden suojeleminen

---

(1)  
  Ohjelman täytäntöönpanon helpottamiseksi komissio korvaa vahvistamiensa suuntaviivojen mukaisesti jokaisen esityslistassa määritellyn ohjelmakomitean kokouksen osalta kustakin jäsenvaltiosta yhden edustajan kulut sekä erityistä asiantuntemusta vaativien esityslistan kohtien osalta kustakin jäsenvaltiosta yhden asiantuntijan tai neuvonantajan kulut.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/380 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/380

---

P7_TA(2013)0505

Euroopan tilastot ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 223/2009 muuttamisesta (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/59)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0167),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 338 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0101/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 338 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0101/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Espanjan edustajainhuoneen ja Espanjan senaatin sekä Itävallan liittoneuvoston toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Espanjan edustajainhuoneen ja Espanjan senaatin sekä Itävallan liittoneuvoston toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 6. marraskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 6. marraskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0436/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0436/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 374, 4.12.2012, s. 2.

---

P7_TC1-COD(2012)0084

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 223/2009 muuttamisesta

(ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti)

[Tarkistus 43]

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 338 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan tilastojärjestelmä, jäljempänä ”ESS”, on kumppanuusjärjestelynä yleisesti ottaen vahvistanut onnistuneesti toimiaan, joilla varmistetaan korkealaatuisten,
  säänneltyjen ja luotettavien
  Euroopan tilastojen kehittäminen, tuottaminen ja jakeleminen, myös parantamalla järjestelmän hallinnointia. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan tilastojärjestelmä, jäljempänä ”ESS”, on kumppanuusjärjestelynä yleisesti ottaen vahvistanut onnistuneesti toimiaan, joilla varmistetaan korkealaatuisten,
  säänneltyjen ja luotettavien
  Euroopan tilastojen kehittäminen, tuottaminen ja jakeleminen, myös parantamalla järjestelmän hallinnointia.

| (2) | ▌Heikkouksia on kuitenkin havaittu erityisesti tilastojen laadunhallintapuitteiden suhteen.
  Kyseiset heikkoudet ovat osoittaneet, että on varmistettava tilastoviranomaisten riippumattomuus mahdollisesta poliittisesta painostuksesta jäsenvaltioiden ja unionin tasolla. |
| --- | --- |

(2)

▌Heikkouksia on kuitenkin havaittu erityisesti tilastojen laadunhallintapuitteiden suhteen.
  Kyseiset heikkoudet ovat osoittaneet, että on varmistettava tilastoviranomaisten riippumattomuus mahdollisesta poliittisesta painostuksesta jäsenvaltioiden ja unionin tasolla.

| (3) | Komissio ehdotti toimia kyseisten heikkouksien korjaamiseksi
  ja Euroopan tilastojärjestelmän hallinnon tehostamiseksi
  15 päivänä huhtikuuta 2011 ▌antamassaan tiedonannossa ”Eurooppalaisten tilastojen laadunhallinnan tehostaminen”. Se ehdotti erityisesti kohdennettuja muutoksia ▌Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 223/2009 (3). |
| --- | --- |

(3)

Komissio ehdotti toimia kyseisten heikkouksien korjaamiseksi
  ja Euroopan tilastojärjestelmän hallinnon tehostamiseksi
  15 päivänä huhtikuuta 2011 ▌antamassaan tiedonannossa ”Eurooppalaisten tilastojen laadunhallinnan tehostaminen”. Se ehdotti erityisesti kohdennettuja muutoksia ▌Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 223/2009 (3).

| (4) | Neuvosto piti 20 päivänä kesäkuuta 2011 annetuissa päätelmissään komission aloitetta myönteisenä ja korosti, että on tärkeää parantaa jatkuvasti Euroopan tilastojärjestelmän hallinnointia ja tehokkuutta. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto piti 20 päivänä kesäkuuta 2011 annetuissa päätelmissään komission aloitetta myönteisenä ja korosti, että on tärkeää parantaa jatkuvasti Euroopan tilastojärjestelmän hallinnointia ja tehokkuutta.

| (5) | Lisäksi unionin talouden ohjaus- ja hallintapuitteiden viimeaikaisen kehityksen vaikutus tilastoalaan olisi otettava huomioon, erityisesti näkökohdat, jotka liittyvät tilastolliseen riippumattomuuteen, kuten palvelukseenottoa ja irtisanomista koskevat avoimet menettelyt, talousarviomäärärahat ja tilastotietojen julkaisuaikataulut, sellaisena kuin niistä säädetään ▌Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1175/2011 (4), sekä näkökohdat, jotka liittyvät vaatimukseen siitä, että kansallisten finanssipoliittisten sääntöjen täytäntöönpanoa seuraavat elimet ovat toiminnallisesti riippumattomia, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 473/2013 (5) säädetään. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi unionin talouden ohjaus- ja hallintapuitteiden viimeaikaisen kehityksen vaikutus tilastoalaan olisi otettava huomioon, erityisesti näkökohdat, jotka liittyvät tilastolliseen riippumattomuuteen, kuten palvelukseenottoa ja irtisanomista koskevat avoimet menettelyt, talousarviomäärärahat ja tilastotietojen julkaisuaikataulut, sellaisena kuin niistä säädetään ▌Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1175/2011 (4), sekä näkökohdat, jotka liittyvät vaatimukseen siitä, että kansallisten finanssipoliittisten sääntöjen täytäntöönpanoa seuraavat elimet ovat toiminnallisesti riippumattomia, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 473/2013 (5) säädetään.

| (6) | Kyseisten näkökohtien,
  jotka liittyvät ammatilliseen riippumattomuuteen, kuten palvelukseenottoa ja irtisanomista koskeviin avoimiin menettelyihin, talousarviomäärärahoihin ja julkaisuaikatauluihin,
  ei pitäisi koskea vain julkisen talouden valvontaa ja liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä varten tuotettuja tilastoja, vaan niitä olisi sovellettava kaikkiin Euroopan tilastoihin, joita Euroopan tilastojärjestelmä kehittää, tuottaa ja jakaa. |
| --- | --- |

(6)

Kyseisten näkökohtien,
  jotka liittyvät ammatilliseen riippumattomuuteen, kuten palvelukseenottoa ja irtisanomista koskeviin avoimiin menettelyihin, talousarviomäärärahoihin ja julkaisuaikatauluihin,
  ei pitäisi koskea vain julkisen talouden valvontaa ja liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä varten tuotettuja tilastoja, vaan niitä olisi sovellettava kaikkiin Euroopan tilastoihin, joita Euroopan tilastojärjestelmä kehittää, tuottaa ja jakaa.

| (6 a) | Euroopan tilastojen laatua ja niiden merkitystä näyttöön perustuvien päätösten tekemiselle olisi tarkasteltava jatkuvasti uudelleen muun muassa arvioimalla niiden tuottamaa lisäarvoa 3 päivänä maaliskuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” vahvistettujen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiselle, kasvuun, työllisyyteen ja osuus- ja yhteisötalouteen liittyvät tavoitteet mukaan lukien. Euroopan tilastojen soveltamisalaa olisi tarvittaessa muutettava. |
| --- | --- |

(6 a)

Euroopan tilastojen laatua ja niiden merkitystä näyttöön perustuvien päätösten tekemiselle olisi tarkasteltava jatkuvasti uudelleen muun muassa arvioimalla niiden tuottamaa lisäarvoa 3 päivänä maaliskuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” vahvistettujen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiselle, kasvuun, työllisyyteen ja osuus- ja yhteisötalouteen liittyvät tavoitteet mukaan lukien. Euroopan tilastojen soveltamisalaa olisi tarvittaessa muutettava.

| (7) | Lisäksi niiden resurssien riittävyys, jotka myönnetään vuosittain tai monivuotisesti ja jotka ovat käytettävissä tilastotarpeiden täyttämiseen, on välttämätön edellytys tilastoviranomaisten ammatillisen riippumattomuuden
  ja tilastotietojen korkean laadun varmistamiselle
  . |
| --- | --- |

(7)

Lisäksi niiden resurssien riittävyys, jotka myönnetään vuosittain tai monivuotisesti ja jotka ovat käytettävissä tilastotarpeiden täyttämiseen, on välttämätön edellytys tilastoviranomaisten ammatillisen riippumattomuuden
  ja tilastotietojen korkean laadun varmistamiselle
  .

| (8) | Tätä varten tilastoviranomaisten ammatillista riippumattomuutta olisi vahvistettava ja
  eri puolella unionia sovellettavat
  vähimmäisstandardit olisi
  varmistettava ja
  kansallisten tilastolaitosten
  johtajille
  olisi annettava erityiset takeet, jotka koskevat tilastotehtävien suorittamista, organisaation hallintoa ja resurssien kohdentamista.
  Kansallisten tilastolaitosten johtajien palvelukseenottoa koskevien menettelyjen olisi oltava avoimia, ja perustuttava yksinomaan ammatillisiin kriteereihin ja niissä olisi otettava asianmukaisesti huomioon yhdenvertaiset mahdollisuudet ja erityisesti sukupuolten tasapaino. Tätä varten myös kansallisten parlamenttien olisi oltava täysimääräisesti mukana, ja niiden olisi tarvittaessa ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti edistettävä tilastojen laatijoiden riippumattomuutta ja lisättävä tilastopolitiikan demokraattista vastuuvelvollisuutta. |
| --- | --- |

(8)

Tätä varten tilastoviranomaisten ammatillista riippumattomuutta olisi vahvistettava ja
  eri puolella unionia sovellettavat
  vähimmäisstandardit olisi
  varmistettava ja
  kansallisten tilastolaitosten
  johtajille
  olisi annettava erityiset takeet, jotka koskevat tilastotehtävien suorittamista, organisaation hallintoa ja resurssien kohdentamista.
  Kansallisten tilastolaitosten johtajien palvelukseenottoa koskevien menettelyjen olisi oltava avoimia, ja perustuttava yksinomaan ammatillisiin kriteereihin ja niissä olisi otettava asianmukaisesti huomioon yhdenvertaiset mahdollisuudet ja erityisesti sukupuolten tasapaino. Tätä varten myös kansallisten parlamenttien olisi oltava täysimääräisesti mukana, ja niiden olisi tarvittaessa ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti edistettävä tilastojen laatijoiden riippumattomuutta ja lisättävä tilastopolitiikan demokraattista vastuuvelvollisuutta.

| (8 a) | Uskottavat Euroopan tilastot edellyttävät tilastojen laatijoiden vahvaa ammatillista riippumattomuutta, ja Euroopan tilastojen olisi vastattava politiikan tarpeisiin ja tarjottava tilastollista tukea uusille poliittisille aloitteille jäsenvaltioiden sekä unionin tasolla. |
| --- | --- |

(8 a)

Uskottavat Euroopan tilastot edellyttävät tilastojen laatijoiden vahvaa ammatillista riippumattomuutta, ja Euroopan tilastojen olisi vastattava politiikan tarpeisiin ja tarjottava tilastollista tukea uusille poliittisille aloitteille jäsenvaltioiden sekä unionin tasolla.

| (8 b) | On tarpeen vakiinnuttaa Eurostatin riippumattomuus ja varmistaa se tehokkaan parlamentaarisen valvonnan ja seurannan avulla. |
| --- | --- |

(8 b)

On tarpeen vakiinnuttaa Eurostatin riippumattomuus ja varmistaa se tehokkaan parlamentaarisen valvonnan ja seurannan avulla.

| (9) | Lisäksi kansallisille tilastolaitoksille jo osoitettua
  , Euroopan tilastojärjestelmän avulla tuotettuja eurooppalaisia tilastoja koskevaa
  koordinointitehtävää olisi selvennettävä sen laajuuden osalta, jotta kansallisella tasolla voidaan tehostaa tilastotoimien koordinointia
  Euroopan tilastojärjestelmässä
  , laadunhallinta mukaan luettuna
  , ja ottaa samalla asianmukaisesti huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) suorittamat tilastotehtävät
  .
  Kansallisten tilastolaitosten ja Eurostatin jatkuva koordinointi ja yhteistyö on myös merkittävä osa tilastotoimien tehokasta koordinointia Euroopan tilastojärjestelmässä. Euroopan keskuspankkijärjestelmän institutionaalista erottamista ja keskuspankkien riippumattomuutta olisi kunnioitettava Euroopan tilastojen kehittämisessä, tuottamisessa ja jakelussa Euroopan tilastojärjestelmän ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän hallintorakenteiden ja tilastoja koskevien työohjelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Lisäksi kansallisille tilastolaitoksille jo osoitettua
  , Euroopan tilastojärjestelmän avulla tuotettuja eurooppalaisia tilastoja koskevaa
  koordinointitehtävää olisi selvennettävä sen laajuuden osalta, jotta kansallisella tasolla voidaan tehostaa tilastotoimien koordinointia
  Euroopan tilastojärjestelmässä
  , laadunhallinta mukaan luettuna
  , ja ottaa samalla asianmukaisesti huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) suorittamat tilastotehtävät
  .
  Kansallisten tilastolaitosten ja Eurostatin jatkuva koordinointi ja yhteistyö on myös merkittävä osa tilastotoimien tehokasta koordinointia Euroopan tilastojärjestelmässä. Euroopan keskuspankkijärjestelmän institutionaalista erottamista ja keskuspankkien riippumattomuutta olisi kunnioitettava Euroopan tilastojen kehittämisessä, tuottamisessa ja jakelussa Euroopan tilastojärjestelmän ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän hallintorakenteiden ja tilastoja koskevien työohjelmien mukaisesti.

| (10) | Jotta vähennettäisiin tilastoviranomaisille ja vastaajille aiheutuvaa rasitetta, kansallisilla tilastolaitoksilla ja muilla kansallisilla viranomaisilla olisi oltava viipymättä ja maksutta pääsy hallinnollisiin rekistereihin ja niiden käyttöoikeus, sähköisesti täytetyt rekisterit mukaan lukien, sekä mahdollisuus integroida nämä rekisterit tilastoihin. |
| --- | --- |

(10)

Jotta vähennettäisiin tilastoviranomaisille ja vastaajille aiheutuvaa rasitetta, kansallisilla tilastolaitoksilla ja muilla kansallisilla viranomaisilla olisi oltava viipymättä ja maksutta pääsy hallinnollisiin rekistereihin ja niiden käyttöoikeus, sähköisesti täytetyt rekisterit mukaan lukien, sekä mahdollisuus integroida nämä rekisterit tilastoihin.

| (10 a) | Euroopan tilastojen olisi oltava helposti vertailtavissa ja käytettävissä, ja ne olisi saatettava ajan tasalle täsmällisesti ja säännöllisesti, jotta varmistetaan, että unionin toimintalinjoissa ja rahoitusaloitteissa otetaan täysimääräisesti huomioon unionin kehityssuuntaukset, erityisesti kun on kyse talouskriisin seurauksista. |
| --- | --- |

(10 a)

Euroopan tilastojen olisi oltava helposti vertailtavissa ja käytettävissä, ja ne olisi saatettava ajan tasalle täsmällisesti ja säännöllisesti, jotta varmistetaan, että unionin toimintalinjoissa ja rahoitusaloitteissa otetaan täysimääräisesti huomioon unionin kehityssuuntaukset, erityisesti kun on kyse talouskriisin seurauksista.

| (11) | Kansallisia tilastolaitoksia olisi lisäksi kuultava varhaisessa vaiheessa sellaisten uusien hallinnollisten rekisterien suunnittelusta, jotka voivat tarjota tietoa tilastotarkoituksiin, sekä olemassa oleviin hallinnollisiin lähteisiin suunnitelluista muutoksista tai niiden lopettamisesta. Niiden olisi myös saatava asiaa koskeva metatieto hallinnollisten tietojen omistajilta ja koordinoitava standardointitoimia, jotka liittyvät tilastotiedon tuottamisen kannalta merkityksellisiin hallinnollisiin rekistereihin. |
| --- | --- |

(11)

Kansallisia tilastolaitoksia olisi lisäksi kuultava varhaisessa vaiheessa sellaisten uusien hallinnollisten rekisterien suunnittelusta, jotka voivat tarjota tietoa tilastotarkoituksiin, sekä olemassa oleviin hallinnollisiin lähteisiin suunnitelluista muutoksista tai niiden lopettamisesta. Niiden olisi myös saatava asiaa koskeva metatieto hallinnollisten tietojen omistajilta ja koordinoitava standardointitoimia, jotka liittyvät tilastotiedon tuottamisen kannalta merkityksellisiin hallinnollisiin rekistereihin.

| (12) | Hallinnollisista rekistereistä saatujen tietojen salassapito olisi taattava niiden yhteisten periaatteiden ja ohjeiden mukaisesti, joita sovelletaan kaikkiin salassapidettäviin tietoihin, joita käytetään Euroopan tilastojen tuottamiseen. Näihin tietoihin sovellettavat
  avoimuus- ja
  laadunarviointipuitteet olisi myös vahvistettava
  ja julkaistava
  . |
| --- | --- |

(12)

Hallinnollisista rekistereistä saatujen tietojen salassapito olisi taattava niiden yhteisten periaatteiden ja ohjeiden mukaisesti, joita sovelletaan kaikkiin salassapidettäviin tietoihin, joita käytetään Euroopan tilastojen tuottamiseen. Näihin tietoihin sovellettavat
  avoimuus- ja
  laadunarviointipuitteet olisi myös vahvistettava
  ja julkaistava
  .

| (12 a) | Kaikilla käyttäjillä olisi oltava pääsy samoihin tietoihin samanaikaisesti, ja embargo-aikoja olisi noudatettava tiukasti. Kansallisten tilastolaitosten olisi vahvistettava julkaisuaikataulut jaksoittaisten tietojen julkaisemiselle. |
| --- | --- |

(12 a)

Kaikilla käyttäjillä olisi oltava pääsy samoihin tietoihin samanaikaisesti, ja embargo-aikoja olisi noudatettava tiukasti. Kansallisten tilastolaitosten olisi vahvistettava julkaisuaikataulut jaksoittaisten tietojen julkaisemiselle.

| (13) | Euroopan tilastojen laatua ja käyttäjien luottamusta voitaisiin vahvistaa ottamalla kansalliset hallitukset mukaan vastaamaan Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen, jäljempänä ”käytännesäännöt”,
  tinkimättömästä
  soveltamisesta. Tätä varten
  kussakin jäsenvaltiossa vahvistetun
  tilastojen luotettavuutta
  koskevan sitoumuksen, jäljempänä
  ”sitoumus”,
  jossa otetaan huomioon kansalliset erityispiirteet,
  olisi sisällettävä hallituksen erityiset sitoumukset panna täytäntöön
  käytännesääntöihin sisältyvät tilastoperiaatteet
  .
  Sitoumukseen voivat sisältyä
  kansalliset
  korkeatasoiset
  laadunvarmistuspuitteet, mukaan luettuna itsearvioinnit, parannustoimet
  ja seurantamekanismit
  . |
| --- | --- |

(13)

Euroopan tilastojen laatua ja käyttäjien luottamusta voitaisiin vahvistaa ottamalla kansalliset hallitukset mukaan vastaamaan Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen, jäljempänä ”käytännesäännöt”,
  tinkimättömästä
  soveltamisesta. Tätä varten
  kussakin jäsenvaltiossa vahvistetun
  tilastojen luotettavuutta
  koskevan sitoumuksen, jäljempänä
  ”sitoumus”,
  jossa otetaan huomioon kansalliset erityispiirteet,
  olisi sisällettävä hallituksen erityiset sitoumukset panna täytäntöön
  käytännesääntöihin sisältyvät tilastoperiaatteet
  .
  Sitoumukseen voivat sisältyä
  kansalliset
  korkeatasoiset
  laadunvarmistuspuitteet, mukaan luettuna itsearvioinnit, parannustoimet
  ja seurantamekanismit
  .

| (13 a) | Komission (Eurostatin) verkkosivuston olisi mahdollistettava täydellisten ja käyttäjäystävällisten tietojen helppo saatavuus. Määräajoin tehtävissä päivityksissä olisi mahdollisuuksien mukaan annettava vuosittaisia ja kuukausittaisia tietoja kustakin jäsenvaltiosta. |
| --- | --- |

(13 a)

Komission (Eurostatin) verkkosivuston olisi mahdollistettava täydellisten ja käyttäjäystävällisten tietojen helppo saatavuus. Määräajoin tehtävissä päivityksissä olisi mahdollisuuksien mukaan annettava vuosittaisia ja kuukausittaisia tietoja kustakin jäsenvaltiosta.

| (14) | Koska Euroopan tilastojen tuotannon on perustuttava pitkäaikaiseen toiminnalliseen ja taloudelliseen suunnitteluun, jotta varmistetaan riippumattomuuden korkea taso, Euroopan tilasto-ohjelman olisi katettava sama ajanjakso kuin monivuotisen rahoituskehyksen. |
| --- | --- |

(14)

Koska Euroopan tilastojen tuotannon on perustuttava pitkäaikaiseen toiminnalliseen ja taloudelliseen suunnitteluun, jotta varmistetaan riippumattomuuden korkea taso, Euroopan tilasto-ohjelman olisi katettava sama ajanjakso kuin monivuotisen rahoituskehyksen.

| (15) | Asetuksella (EY) N:o 223/2009 siirretään komissiolle valta panna täytäntöön joitakin mainitun asetuksen säännöksiä
  neuvoston päätöksen 1999/468/EY

   (6)

  mukaisesti. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011

   (7)

  , jolla kumotaan neuvoston päätös 1999/468/EY,
  tultua voimaan on komissiolle ▌siirretty valta mukautettava
  kyseiseen uuteen lainsäädäntökehykseen ja täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä asetuksen (EY) N:o 182/2011 mukaisesti
  .
  Komission olisi varmistettava, ettei näistä täytäntöönpanosäädöksistä aiheudu huomattavaa hallinnollista lisärasitetta jäsenvaltioille tai vastaajayksiköille.


  ▌ |
| --- | --- |

(15)

Asetuksella (EY) N:o 223/2009 siirretään komissiolle valta panna täytäntöön joitakin mainitun asetuksen säännöksiä
  neuvoston päätöksen 1999/468/EY

   (6)

  mukaisesti. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011

   (7)

  , jolla kumotaan neuvoston päätös 1999/468/EY,
  tultua voimaan on komissiolle ▌siirretty valta mukautettava
  kyseiseen uuteen lainsäädäntökehykseen ja täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä asetuksen (EY) N:o 182/2011 mukaisesti
  .
  Komission olisi varmistettava, ettei näistä täytäntöönpanosäädöksistä aiheudu huomattavaa hallinnollista lisärasitetta jäsenvaltioille tai vastaajayksiköille.

▌

| (19) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, vaan se voidaan asetuksen laajuuden ja vaikutusten saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(19)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, vaan se voidaan asetuksen laajuuden ja vaikutusten saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (20) | Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa on kuultu. |
| --- | --- |

(20)

Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa on kuultu.

| (20 a) | Asetus (EY) N:o 223/2009 olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(20 a)

Asetus (EY) N:o 223/2009 olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetukseen (EY) N:o 223/2009 tehtävät muutokset

Muutetaan asetus (EY) N:o 223/2009 seuraavasti:

| (1) | Korvataan 2 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | ’ammatillinen riippumattomuus’, millä tarkoitetaan sitä, että tilastoja on kehitettävä, tuotettava ja jaettava riippumattomasti, erityisesti siltä osin kuin on kyse käytettävien tekniikoiden, määritelmien, menetelmien ja lähteiden valinnasta ja kaikenmuotoisen jakelun ajoituksesta ja sisällöstä
  , sekä sitä, että kyseisten tehtävien suorittaminen on vapaata
  kaikesta poliittisten ryhmien tai eturyhmien tai unionin tai kansallisten viranomaisten painostuksesta;” |
| --- | --- | --- |

(1)

Korvataan 2 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

’ammatillinen riippumattomuus’, millä tarkoitetaan sitä, että tilastoja on kehitettävä, tuotettava ja jaettava riippumattomasti, erityisesti siltä osin kuin on kyse käytettävien tekniikoiden, määritelmien, menetelmien ja lähteiden valinnasta ja kaikenmuotoisen jakelun ajoituksesta ja sisällöstä
  , sekä sitä, että kyseisten tehtävien suorittaminen on vapaata
  kaikesta poliittisten ryhmien tai eturyhmien tai unionin tai kansallisten viranomaisten painostuksesta;”

| (2) | Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Kansallinen tilastoviranomainen, jonka kukin jäsenvaltio on nimennyt Euroopan tilastojen kehittämiseen, tuottamiseen ja jakeluun liittyvien kaikkien toimien koordinoinnista ▌vastaavaksi elimeksi
  kansallisella tasolla tämän asetuksen nojalla
  , jäljempänä ’kansallinen tilastolaitos’, toimii tässä suhteessa komission (Eurostatin) ainoana yhteyspisteenä tilastoasioissa.
  Kansallisen tilastolaitoksen koordinointivastuu kattaa kaikki muut kansalliset viranomaiset, jotka vastaavat
  kaikkien muiden Euroopan tilastojärjestelmässä mukana olevien kansallisten viranomaisten tämän asetuksen mukaisesti tuottamien
  Euroopan tilastojen kehittämisestä, tuottamisesta ja jakelusta. Kansallisen tilastolaitoksen on erityisesti vastattava kansallisella tasolla koordinoinnista, joka koskee tilastotoiminnan ohjelmasuunnittelua ja raportointia, laadun seurantaa,
  selkeitä
  menetelmiä, tietojen luovuttamista ja tiedottamista Euroopan tilastojärjestelmän tilastotoimista.
  Kansallisen tilastolaitoksen sekä kyseisen kansallisen keskuspankin, joka panee Euroopan keskuspankkijärjestelmän EKPJ:n jäsenenä täytäntöön EKPJ:n tilastoja koskevia työohjelmia, on tehtävä yhteistyötä Euroopan tilastoihin liittyvissä aiheissa, jotka ovat yhteisiä Euroopan tilastojärjestelmälle ja EKPJ:lle, jotta voidaan varmistaa täydellisten ja johdonmukaisten Euroopan tilastojen tuottaminen Euroopan tilastojärjestelmässä ja EKPJ:ssä niiden kummankin toimivaltaan kuuluvilla aloilla.” |
| --- | --- |

(2)

Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Kansallinen tilastoviranomainen, jonka kukin jäsenvaltio on nimennyt Euroopan tilastojen kehittämiseen, tuottamiseen ja jakeluun liittyvien kaikkien toimien koordinoinnista ▌vastaavaksi elimeksi
  kansallisella tasolla tämän asetuksen nojalla
  , jäljempänä ’kansallinen tilastolaitos’, toimii tässä suhteessa komission (Eurostatin) ainoana yhteyspisteenä tilastoasioissa.

Kansallisen tilastolaitoksen koordinointivastuu kattaa kaikki muut kansalliset viranomaiset, jotka vastaavat
  kaikkien muiden Euroopan tilastojärjestelmässä mukana olevien kansallisten viranomaisten tämän asetuksen mukaisesti tuottamien
  Euroopan tilastojen kehittämisestä, tuottamisesta ja jakelusta. Kansallisen tilastolaitoksen on erityisesti vastattava kansallisella tasolla koordinoinnista, joka koskee tilastotoiminnan ohjelmasuunnittelua ja raportointia, laadun seurantaa,
  selkeitä
  menetelmiä, tietojen luovuttamista ja tiedottamista Euroopan tilastojärjestelmän tilastotoimista.
  Kansallisen tilastolaitoksen sekä kyseisen kansallisen keskuspankin, joka panee Euroopan keskuspankkijärjestelmän EKPJ:n jäsenenä täytäntöön EKPJ:n tilastoja koskevia työohjelmia, on tehtävä yhteistyötä Euroopan tilastoihin liittyvissä aiheissa, jotka ovat yhteisiä Euroopan tilastojärjestelmälle ja EKPJ:lle, jotta voidaan varmistaa täydellisten ja johdonmukaisten Euroopan tilastojen tuottaminen Euroopan tilastojärjestelmässä ja EKPJ:ssä niiden kummankin toimivaltaan kuuluvilla aloilla.”

| (3) | Lisätään artikla seuraavasti:


  ”5 a artikla


  Kansallisten tilastolaitosten johtajat
  ja muiden kansallisten viranomaisten tilastotoiminnan johtajat


  1.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava tässä asetuksessa säädetyistä tehtävistä vastaavien virkamiesten ammatillinen riippumattomuus
  omissa kansallisissa tilastojärjestelmissään. ▌
  2.   
  Tätä varten
  kansallisten tilastolaitosten
  johtajilta edellytetään, että










  a) | heillä on yksinomainen vastuu päättää prosesseista, tilastollisista menetelmistä, standardeista ja menettelyistä sekä julkaistavien tilastojen ja julkaisujen sisällöstä ja aikataulusta kansallisten tilastolaitosten kehittämien, tuottamien ja jakamien Euroopan tilastojen osalta; |
| --- | --- | --- |

(3)

Lisätään artikla seuraavasti:

”5 a artikla

Kansallisten tilastolaitosten johtajat
  ja muiden kansallisten viranomaisten tilastotoiminnan johtajat

1.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava tässä asetuksessa säädetyistä tehtävistä vastaavien virkamiesten ammatillinen riippumattomuus
  omissa kansallisissa tilastojärjestelmissään. ▌

2.   
  Tätä varten
  kansallisten tilastolaitosten
  johtajilta edellytetään, että

a)

heillä on yksinomainen vastuu päättää prosesseista, tilastollisista menetelmistä, standardeista ja menettelyistä sekä julkaistavien tilastojen ja julkaisujen sisällöstä ja aikataulusta kansallisten tilastolaitosten kehittämien, tuottamien ja jakamien Euroopan tilastojen osalta;

| b) | heillä on valta päättää kaikista asioista, jotka koskevat kansallisen tilastolaitoksen sisäistä hallintoa; |
| --- | --- |

b)

heillä on valta päättää kaikista asioista, jotka koskevat kansallisen tilastolaitoksen sisäistä hallintoa;

| c) | heidän on toimittava tilastotehtäviään suorittaessaan riippumattomasti ilman että he pyytävät tai ottavat vastaan ohjeita miltään hallitukselta tai muulta laitokselta, elimeltä, virastolta tai yksiköltä; |
| --- | --- |

c)

heidän on toimittava tilastotehtäviään suorittaessaan riippumattomasti ilman että he pyytävät tai ottavat vastaan ohjeita miltään hallitukselta tai muulta laitokselta, elimeltä, virastolta tai yksiköltä;

| d) | he ovat vastuussa kansallisen tilastolaitoksen tilastotoimista ja talousarvion toteuttamisesta; |
| --- | --- |

d)

he ovat vastuussa kansallisen tilastolaitoksen tilastotoimista ja talousarvion toteuttamisesta;

| e) | heidän on julkaistava vuosikertomus ja tarvittaessa esitettävä huomioita talousarviomäärärahojen jakoa koskevista seikoista, jotka liittyvät kansallisen tilastolaitoksen tilastotoimiin; |
| --- | --- |

e)

heidän on julkaistava vuosikertomus ja tarvittaessa esitettävä huomioita talousarviomäärärahojen jakoa koskevista seikoista, jotka liittyvät kansallisen tilastolaitoksen tilastotoimiin;

| f) | heidän on koordinoitava kaikkien niiden kansallisten viranomaisten tilastotoimia, jotka osallistuvat 5 artiklassa tarkoitettuun Euroopan tilastojen kehittämiseen, tuottamiseen ja jakeluun; |
| --- | --- |

f)

heidän on koordinoitava kaikkien niiden kansallisten viranomaisten tilastotoimia, jotka osallistuvat 5 artiklassa tarkoitettuun Euroopan tilastojen kehittämiseen, tuottamiseen ja jakeluun;

| g) | heidän on laadittava tarvittaessa kansallisia ohjeita laadun varmistamiseksi kaikkien Euroopan tilastojen kehittämisessä, tuottamisessa ja jakelussa kansallisissa tilastojärjestelmissään, ja he ovat vastuussa sen varmistamisesta, että kansalliset tilastolaitokset noudattavat kyseisiä ohjeita; sekä |
| --- | --- |

g)

heidän on laadittava tarvittaessa kansallisia ohjeita laadun varmistamiseksi kaikkien Euroopan tilastojen kehittämisessä, tuottamisessa ja jakelussa kansallisissa tilastojärjestelmissään, ja he ovat vastuussa sen varmistamisesta, että kansalliset tilastolaitokset noudattavat kyseisiä ohjeita; sekä

| h) | he edustavat kansallista tilastojärjestelmäänsä Euroopan tilastojärjestelmässä. |
| --- | --- |

h)

he edustavat kansallista tilastojärjestelmäänsä Euroopan tilastojärjestelmässä.

3.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että muut kansalliset viranomaiset, jotka vastaavat Euroopan tilastojen kehittämisestä, tuottamisesta ja jakelusta, suorittavat kyseisiä tehtäviä
  kansallisen tilastolaitoksen
  johtajan laatimien kansallisten ohjeiden mukaisesti.

4.   
  Kansallisten tilastolaitosten johtajien ja tapauksen mukaan muiden Euroopan tilastoja tuottavien kansallisten viranomaisten tilastotoiminnan johtajien palvelukseenottoa, siirtoa ja irtisanomista koskevien menettelyjen on oltava avoimia, ja niiden on perustuttava yksinomaan ammatillisiin kriteereihin eikä poliittisiin perusteisiin. Menettelyissä on varmistettava, että yhdenvertaisten mahdollisuuksien periaatetta noudatetaan erityisesti sukupuolten tasa-arvon suhteen. Kansallisen tilastolaitoksen johtajan irtisanomiselle on esitettävä yksityiskohtaiset syyt. Menettelyt on julkaistava.

4 a.
     
  Jäsenvaltioiden on perustettava kansallinen elin, joka varmistaa Euroopan tilastojen tuottajien ammatillisen riippumattomuuden jäsenvaltiossa. Kansallisten tilastolaitosten johtajat ja tapauksen mukaan muiden Euroopan tilastoja tuottavien kansallisten viranomaisten tilastotoiminnan johtajat voivat ottaa vastaan neuvoja kyseisiltä elimiltä. Kyseisten elinten jäsenten palvelukseenottoa, siirtoa ja irtisanomista koskevien menettelyjen on oltava avoimia, ja niiden on perustuttava yksinomaan ammatillisiin kriteereihin eikä poliittisiin perusteisiin.”

| (4) | Korvataan 6 artiklan 2
  ja 3
   kohta seuraavasti:
  ”2.   Unionin tasolla komissio (Eurostat) toimii riippumattomasti varmistaessaan, että Euroopan tilastot tuotetaan vahvistettujen sääntöjen ja tilastoperiaatteiden mukaisesti
  yhteistyössä kansallisten tilastolaitosten kanssa ja niiden kanssa koordinoiden
  . ▌


  3.
     
  Komissio (Eurostat) koordinoi unionin toimielinten ja muiden elinten tilastotoimia erityisesti tietojen johdonmukaisuuden ja laadun varmistamiseksi ja raportoinnista aiheutuvan rasitteen minimoimiseksi, tämän kuitenkaan rajoittamatta Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä, jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’, tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan soveltamista. Tätä varten komissio (Eurostat) voi kutsua minkä tahansa unionin toimielimen tai muun elimen kuultavaksi tai tekemään yhteistyötä kanssaan menetelmien ja järjestelmien kehittämiseksi tilastotarkoituksia varten niiden omalla toimialalla. Tällaisen toimielimen tai muun elimen, joka ehdottaa tilastojen tuottamista, on kuultava komissiota (Eurostatia) ja otettava sen tässä yhteydessä mahdollisesti antamat suositukset huomioon.” |
| --- | --- |

(4)

Korvataan 6 artiklan 2
  ja 3
   kohta seuraavasti:

”2.   Unionin tasolla komissio (Eurostat) toimii riippumattomasti varmistaessaan, että Euroopan tilastot tuotetaan vahvistettujen sääntöjen ja tilastoperiaatteiden mukaisesti
  yhteistyössä kansallisten tilastolaitosten kanssa ja niiden kanssa koordinoiden
  . ▌

3.
     
  Komissio (Eurostat) koordinoi unionin toimielinten ja muiden elinten tilastotoimia erityisesti tietojen johdonmukaisuuden ja laadun varmistamiseksi ja raportoinnista aiheutuvan rasitteen minimoimiseksi, tämän kuitenkaan rajoittamatta Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä, jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’, tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan soveltamista. Tätä varten komissio (Eurostat) voi kutsua minkä tahansa unionin toimielimen tai muun elimen kuultavaksi tai tekemään yhteistyötä kanssaan menetelmien ja järjestelmien kehittämiseksi tilastotarkoituksia varten niiden omalla toimialalla. Tällaisen toimielimen tai muun elimen, joka ehdottaa tilastojen tuottamista, on kuultava komissiota (Eurostatia) ja otettava sen tässä yhteydessä mahdollisesti antamat suositukset huomioon.”

| (4 a) | Lisätään artikla seuraavasti:




  ”6 a artikla




  Komission (Eurostatin) pääjohtaja




  1.
     
  Komission tilastotoimistoa (Eurostatia) johtaa pääjohtaja. Komissio nimittää pääjohtajan 2 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti seitsemän vuoden toimikaudeksi, jota ei voida uusia.




  2.
     
  Komissio julkaisee hakuilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään kuusi kuukautta ennen virassa olevan pääjohtajan toimikauden päättymistä. Pääjohtajan palvelukseenottoa, siirtoa ja irtisanomista koskevassa menettelyssä on varmistettava, että noudatetaan yhdenvertaisten mahdollisuuksien periaatetta erityisesti sukupuolten tasa-arvon suhteen, sen on oltava avoin ja sen on perustuttava yksinomaan ammatillisiin kriteereihin eikä poliittisiin perusteisiin. Komissio nimittää pääjohtajan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa kuultuaan.




  3.
     
  Pääjohtajalla on yksinomainen vastuu päättää prosesseista, tilastollisista menetelmistä, standardeista ja menettelyistä sekä julkaistavien tilastojen ja julkaisujen sisällöstä ja aikataulusta kaikkien komission (Eurostatin) tuottamien tilastojen osalta. Pääjohtajalla on valta päättää kaikista asioista, jotka koskevat komission (Eurostatin) sisäistä hallintoa. Pääjohtajan on kyseisiä tehtäviä hoitaessaan toimittava riippumattomasti eikä hän saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta eikä muulta toimielimeltä, elimeltä, laitokselta tai virastolta. Jos pääjohtaja katsoo, että jokin komission toteuttama toimi kyseenalaistaa hänen riippumattomuutensa, hänen on ilmoitettava tästä heti Euroopan parlamentille.




  4.
     
  Pääjohtaja on vastuussa komission (Eurostatin) tilastotoimista ja talousarvion toteuttamisesta. Hänen on tultava vuosittain tilastovuoropuhelun yhteydessä Euroopan parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan kuultavaksi keskustelemaan tilastoalan hallintoa, menetelmiä ja tilastojen kehittämistä koskevista kysymyksistä ja esitettävä huomioita talousarviomäärärahojen jakoa koskevista seikoista, jotka liittyvät komission (Eurostatin) tilastotoimiin.




  5.
     
  Komissio kuulee Euroopan parlamenttia ennen ryhtymistään pääjohtajaan kohdistuviin kurinpitotoimiin. Pääjohtajaan kohdistuviin kurinpitotoimiin ryhtymisestä on annettava perusteltu päätös, joka annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavalle lautakunnalle.” |
| --- | --- |

(4 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

”6 a artikla

Komission (Eurostatin) pääjohtaja

1.
     
  Komission tilastotoimistoa (Eurostatia) johtaa pääjohtaja. Komissio nimittää pääjohtajan 2 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti seitsemän vuoden toimikaudeksi, jota ei voida uusia.

2.
     
  Komissio julkaisee hakuilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään kuusi kuukautta ennen virassa olevan pääjohtajan toimikauden päättymistä. Pääjohtajan palvelukseenottoa, siirtoa ja irtisanomista koskevassa menettelyssä on varmistettava, että noudatetaan yhdenvertaisten mahdollisuuksien periaatetta erityisesti sukupuolten tasa-arvon suhteen, sen on oltava avoin ja sen on perustuttava yksinomaan ammatillisiin kriteereihin eikä poliittisiin perusteisiin. Komissio nimittää pääjohtajan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa kuultuaan.

3.
     
  Pääjohtajalla on yksinomainen vastuu päättää prosesseista, tilastollisista menetelmistä, standardeista ja menettelyistä sekä julkaistavien tilastojen ja julkaisujen sisällöstä ja aikataulusta kaikkien komission (Eurostatin) tuottamien tilastojen osalta. Pääjohtajalla on valta päättää kaikista asioista, jotka koskevat komission (Eurostatin) sisäistä hallintoa. Pääjohtajan on kyseisiä tehtäviä hoitaessaan toimittava riippumattomasti eikä hän saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta eikä muulta toimielimeltä, elimeltä, laitokselta tai virastolta. Jos pääjohtaja katsoo, että jokin komission toteuttama toimi kyseenalaistaa hänen riippumattomuutensa, hänen on ilmoitettava tästä heti Euroopan parlamentille.

4.
     
  Pääjohtaja on vastuussa komission (Eurostatin) tilastotoimista ja talousarvion toteuttamisesta. Hänen on tultava vuosittain tilastovuoropuhelun yhteydessä Euroopan parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan kuultavaksi keskustelemaan tilastoalan hallintoa, menetelmiä ja tilastojen kehittämistä koskevista kysymyksistä ja esitettävä huomioita talousarviomäärärahojen jakoa koskevista seikoista, jotka liittyvät komission (Eurostatin) tilastotoimiin.

5.
     
  Komissio kuulee Euroopan parlamenttia ennen ryhtymistään pääjohtajaan kohdistuviin kurinpitotoimiin. Pääjohtajaan kohdistuviin kurinpitotoimiin ryhtymisestä on annettava perusteltu päätös, joka annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavalle lautakunnalle.”

| (5) | Lisätään
  11 artiklaan
  kohdat
  seuraavasti:
  ”3.   Jäsenvaltioiden
  ja komission
  on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet
  2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujenn tilastoperiaatteiden
  panemiseksi täytäntöön, jotta säilytetään luottamus
  Euroopan
  tilastoihin.
  Näiden periaatteiden yksityiskohdat täsmennetään käytännesäännöissä.




  3 a.
     Tilastojen luotettavuutta
  koskevalla sitoumuksella, jäljempänä ’sitoumuksella’, pyritään varmistamaan yleisön luottamus Euroopan tilastoihin sekä edistyminen käytännesääntöihin sisältyvien tilastoperiaatteiden täytäntöönpanossa siten, että otetaan jäsenvaltiot ja komissio soveltuvin keinoin mukaan vahvistamaan ja julkaisemaan verkkosivustoillaan erityisiä sitoumuksia, yleistajuinen tiivistelmä mukaan luettuna, joilla lisätään yleistä luottamusta tilastoihin
  .


  3 b.
     Komissio seuraa sitoumuksia säännöllisesti jäsenvaltioiden lähettämien vuosikertomusten perusteella.


  Jos sitoumusta ei ole julkaistu ... päivään ...kuuta ...

   (*1)

  mennessä, asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle ja julkaistava käytännesääntöjen täytäntöönpanoa koskeva edistymiskertomus ja tapauksen mukaan tällaisen sitoumuksen vahvistamiseksi toteutetut toimet.




  Komissio raportoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle julkaistuista sitoumuksista ja tapauksen mukaan edistymiskertomuksista ... päivään ...kuuta ...

   (*2)

  mennessä.




  3 c.
     
  Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antava lautakunta seuraa komission tekemää sitoumusta komission lähettämän vuosikertomuksen perusteella. Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antava lautakunta raportoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle näiden sitoumusten täytäntöönpanosta viimeistään ... päivänä ...kuuta ...

   (*3).”

  (*1)  
  Kolme vuotta asetuksen (2012/0084(COD)) voimaantulopäivästä.
  "


  (*2)  
  Kolme vuotta ja kuusi kuukautta asetuksen (2012/0084(COD)) voimaantulopäivästä.
  "


  (*3)  
  Kolme vuotta asetuksen (2012/0084(COD)) voimaantulopäivästä.
  " |
| --- | --- |

(5)

Lisätään
  11 artiklaan
  kohdat
  seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltioiden
  ja komission
  on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet
  2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujenn tilastoperiaatteiden
  panemiseksi täytäntöön, jotta säilytetään luottamus
  Euroopan
  tilastoihin.
  Näiden periaatteiden yksityiskohdat täsmennetään käytännesäännöissä.

3 a.
     Tilastojen luotettavuutta
  koskevalla sitoumuksella, jäljempänä ’sitoumuksella’, pyritään varmistamaan yleisön luottamus Euroopan tilastoihin sekä edistyminen käytännesääntöihin sisältyvien tilastoperiaatteiden täytäntöönpanossa siten, että otetaan jäsenvaltiot ja komissio soveltuvin keinoin mukaan vahvistamaan ja julkaisemaan verkkosivustoillaan erityisiä sitoumuksia, yleistajuinen tiivistelmä mukaan luettuna, joilla lisätään yleistä luottamusta tilastoihin
  .

3 b.
     Komissio seuraa sitoumuksia säännöllisesti jäsenvaltioiden lähettämien vuosikertomusten perusteella.

Jos sitoumusta ei ole julkaistu ... päivään ...kuuta ...

   (*1)

  mennessä, asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle ja julkaistava käytännesääntöjen täytäntöönpanoa koskeva edistymiskertomus ja tapauksen mukaan tällaisen sitoumuksen vahvistamiseksi toteutetut toimet.

Komissio raportoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle julkaistuista sitoumuksista ja tapauksen mukaan edistymiskertomuksista ... päivään ...kuuta ...

   (*2)

  mennessä.

3 c.
     
  Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antava lautakunta seuraa komission tekemää sitoumusta komission lähettämän vuosikertomuksen perusteella. Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antava lautakunta raportoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle näiden sitoumusten täytäntöönpanosta viimeistään ... päivänä ...kuuta ...

   (*3).”

(*1)  
  Kolme vuotta asetuksen (2012/0084(COD)) voimaantulopäivästä.
  "

(*2)  
  Kolme vuotta ja kuusi kuukautta asetuksen (2012/0084(COD)) voimaantulopäivästä.
  "

(*3)  
  Kolme vuotta asetuksen (2012/0084(COD)) voimaantulopäivästä.
  "

| (6) | Muutetaan 12 artikla seuraavasti
  :








  a) | korvataan
  2 ja 3 kohta
  seuraavasti:
  ”
  2.
     ”Erityisistä laatuvaatimuksista, kuten tilastotuotannon tavoitearvoista ja vähimmäisstandardeista, voidaan
  myös
  säätää alakohtaisessa lainsäädännössä.


  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan 1 kohdassa säädettyjen laatukriteereiden yhdenmukainen soveltaminen tietoihin, jotka kuuluvat alakohtaisen lainsäädännön soveltamisalaan tietyillä tilastoaloilla, komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa määritellään alakohtaisessa lainsäädännössä säädettyjen laaturaporttien yksityiskohtaiset järjestelyt, rakenne ja jaksoittaisuus. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.




  3.
     
  Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) raportit toimitettujen tietojen laadusta, mukaan lukien tietojen tarkkuutta koskevat mahdolliset epäilyksensä. Komissio arvioi toimitettujen tietojen laadun asianmukaisen analyysin perusteella sekä laatii ja julkaisee raportteja ja tiedonantoja Euroopan tilastojen laadusta.” |
| --- | --- | --- |

(6)

Muutetaan 12 artikla seuraavasti
  :

a)

korvataan
  2 ja 3 kohta
  seuraavasti:

”
  2.
     ”Erityisistä laatuvaatimuksista, kuten tilastotuotannon tavoitearvoista ja vähimmäisstandardeista, voidaan
  myös
  säätää alakohtaisessa lainsäädännössä.

Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan 1 kohdassa säädettyjen laatukriteereiden yhdenmukainen soveltaminen tietoihin, jotka kuuluvat alakohtaisen lainsäädännön soveltamisalaan tietyillä tilastoaloilla, komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa määritellään alakohtaisessa lainsäädännössä säädettyjen laaturaporttien yksityiskohtaiset järjestelyt, rakenne ja jaksoittaisuus. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) raportit toimitettujen tietojen laadusta, mukaan lukien tietojen tarkkuutta koskevat mahdolliset epäilyksensä. Komissio arvioi toimitettujen tietojen laadun asianmukaisen analyysin perusteella sekä laatii ja julkaisee raportteja ja tiedonantoja Euroopan tilastojen laadusta.”

| b) | lisätään kohdat seuraavasti:


  ”
  3 a.
     
  Avoimuuden lisäämiseksi komissio (Eurostat) julkaisee tarvittaessa arvionsa Euroopan tilastoja varten toimitettujen kansallisten tietojen laadusta.




  3 b.
     
  Jos alakohtaisessa lainsäädännössä säädetään tilastotietoja väärentäville jäsenvaltioille määrättävistä sakoista, komissio voi perussopimusten ja tällaisen alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti käynnistää ja suorittaa tarpeen mukaan tutkimuksia, tarvittaessa myös paikan päällä tehtäviä tarkastuksia, sen selvittämiseksi, onko tämä väärentäminen ollut merkittävää ja tarkoituksellista vai vakavasta laiminlyönnistä johtuvaa. Komissio voi pyytää tutkinnan kohteena olevaa jäsenvaltiota toimittamaan asiaa koskevia tietoja.




  3 c.
     
  Jos komissio katsoo, että jäsenvaltio ei ole noudattanut tästä asetuksesta tai sovellettavasta alakohtaisesta lainsäädännöstä johtuvia velvoitteitaan, jotka liittyvät tilastotietojen esittämiseen, se toimii perussopimuksen 258 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

b)

lisätään kohdat seuraavasti:

”
  3 a.
     
  Avoimuuden lisäämiseksi komissio (Eurostat) julkaisee tarvittaessa arvionsa Euroopan tilastoja varten toimitettujen kansallisten tietojen laadusta.

3 b.
     
  Jos alakohtaisessa lainsäädännössä säädetään tilastotietoja väärentäville jäsenvaltioille määrättävistä sakoista, komissio voi perussopimusten ja tällaisen alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti käynnistää ja suorittaa tarpeen mukaan tutkimuksia, tarvittaessa myös paikan päällä tehtäviä tarkastuksia, sen selvittämiseksi, onko tämä väärentäminen ollut merkittävää ja tarkoituksellista vai vakavasta laiminlyönnistä johtuvaa. Komissio voi pyytää tutkinnan kohteena olevaa jäsenvaltiota toimittamaan asiaa koskevia tietoja.

3 c.
     
  Jos komissio katsoo, että jäsenvaltio ei ole noudattanut tästä asetuksesta tai sovellettavasta alakohtaisesta lainsäädännöstä johtuvia velvoitteitaan, jotka liittyvät tilastotietojen esittämiseen, se toimii perussopimuksen 258 artiklan mukaisesti.”

| (7) | Korvataan 13 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Euroopan tilasto-ohjelmassa esitetään Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua koskevat puitteet, pääasialliset alat ja suunniteltujen toimien tavoitteet ajaksi, joka vastaa monivuotista rahoituskehystä. Sen hyväksyvät Euroopan parlamentti ja neuvosto. Sen vaikutus ja kustannustehokkuus arvioidaan käyttäen riippumattomien asiantuntijoiden panosta.” |
| --- | --- |

(7)

Korvataan 13 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Euroopan tilasto-ohjelmassa esitetään Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua koskevat puitteet, pääasialliset alat ja suunniteltujen toimien tavoitteet ajaksi, joka vastaa monivuotista rahoituskehystä. Sen hyväksyvät Euroopan parlamentti ja neuvosto. Sen vaikutus ja kustannustehokkuus arvioidaan käyttäen riippumattomien asiantuntijoiden panosta.”

| (7 a) | Korvataan 14 artiklan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä päättää väliaikaisista suorista tilastotoimista sillä edellytyksellä, että










  a) | toimi ei edellytä tietojen keruuta yli kolmen viitevuoden ajalta; |
| --- | --- | --- |

(7 a)

Korvataan 14 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä päättää väliaikaisista suorista tilastotoimista sillä edellytyksellä, että

a)

toimi ei edellytä tietojen keruuta yli kolmen viitevuoden ajalta;

| b) | tiedot ovat jo saatavilla tai ne on mahdollista saada asiasta vastaavilta kansallisilta tilastolaitoksilta ja muilta kansallisilta viranomaisilta tai ne voidaan saada suoraan käyttäen asianmukaisia otoksia tilastoinnin perusjoukon havainnoimiseen unionin tasolla riittävällä koordinoinnilla kansallisten tilastolaitosten ja muiden kansallisten viranomaisten kanssa; ja |
| --- | --- |

b)

tiedot ovat jo saatavilla tai ne on mahdollista saada asiasta vastaavilta kansallisilta tilastolaitoksilta ja muilta kansallisilta viranomaisilta tai ne voidaan saada suoraan käyttäen asianmukaisia otoksia tilastoinnin perusjoukon havainnoimiseen unionin tasolla riittävällä koordinoinnilla kansallisten tilastolaitosten ja muiden kansallisten viranomaisten kanssa; ja

| c) | unioni suorittaa rahoitusosuuksia kansallisille tilastolaitoksille ja muille kansallisille viranomaisille niille aiheutuneiden lisäkustannusten kattamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012

   (8)

  mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

unioni suorittaa rahoitusosuuksia kansallisille tilastolaitoksille ja muille kansallisille viranomaisille niille aiheutuneiden lisäkustannusten kattamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012

   (8)

  mukaisesti.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”

(8)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).
  "

| (7b) | Korvataan 17 artikla seuraavasti:




  ”17 artikla




  Vuotuinen työohjelma




  Komissio esittää ESS-komitealle vuotuisen työohjelmansa 30 päivään huhtikuuta mennessä seuraavaksi vuodeksi.




  Komissio varmistaa tehokkaan ensisijaisten toimintakohteiden valinnan työohjelman laadinnassa, mihin kuuluu tilastotyön ensisijaisten toimintakohteiden sekä määrärahojen jakamisen uudelleentarkastelu ja niistä raportointi. Komissio ottaa ESS-komitean huomautukset mahdollisimman tarkoin huomioon. Sen työohjelmien on perustuttava Euroopan tilasto-ohjelmaan, ja niistä on ilmettävä erityisesti










  a) | toimet, joita komissio pitää ensisijaisina ottaen huomioon unionin politiikan tarpeet, jäsenvaltioiden ja unionin rahoitustilanteen rajoitteet sekä vastaamisesta aiheutuvan rasitteen; |
| --- | --- | --- |

(7b)

Korvataan 17 artikla seuraavasti:

”17 artikla

Vuotuinen työohjelma

Komissio esittää ESS-komitealle vuotuisen työohjelmansa 30 päivään huhtikuuta mennessä seuraavaksi vuodeksi.

Komissio varmistaa tehokkaan ensisijaisten toimintakohteiden valinnan työohjelman laadinnassa, mihin kuuluu tilastotyön ensisijaisten toimintakohteiden sekä määrärahojen jakamisen uudelleentarkastelu ja niistä raportointi. Komissio ottaa ESS-komitean huomautukset mahdollisimman tarkoin huomioon. Sen työohjelmien on perustuttava Euroopan tilasto-ohjelmaan, ja niistä on ilmettävä erityisesti

a)

toimet, joita komissio pitää ensisijaisina ottaen huomioon unionin politiikan tarpeet, jäsenvaltioiden ja unionin rahoitustilanteen rajoitteet sekä vastaamisesta aiheutuvan rasitteen;

| b) | aloitteet, jotka koskevat ensisijaisten toimintakohteiden, negatiiviset painopistealueet mukaan luettuina, uudelleentarkastelua ja tietojen toimittajille sekä tilastojen laatijoille aiheutuvan rasitteen vähentämistä; ja |
| --- | --- |

b)

aloitteet, jotka koskevat ensisijaisten toimintakohteiden, negatiiviset painopistealueet mukaan luettuina, uudelleentarkastelua ja tietojen toimittajille sekä tilastojen laatijoille aiheutuvan rasitteen vähentämistä; ja

| c) | menettelytavat ja kaikki oikeudelliset välineet, joita komissio suunnittelee työohjelman täytäntöönpanemiseksi.” |
| --- | --- |

c)

menettelytavat ja kaikki oikeudelliset välineet, joita komissio suunnittelee työohjelman täytäntöönpanemiseksi.”

| (8) | Lisätään ▌artikla seuraavasti:
  ”17 a artikla
  Pääsy hallinnollisiin rekistereihin, niiden käyttö ja integrointi
  1.   Vastaajille aiheutuvan rasitteen vähentämiseksi kansallisilla tilastolaitoksilla, 4 artiklassa tarkoitetuilla muilla kansallisilla viranomaisilla sekä komissiolla (Eurostatilla) on viipymättä ja maksutta pääsy kaikkiin hallinnollisiin rekistereihin ja niiden käyttöoikeus sekä oikeus integroida kyseiset hallinnolliset rekisterit tilastoihin siinä laajuudessa kuin se on tarpeen
  tämän asetuksen mukaisesti tuotettujen
  Euroopan tilastojen kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakelemiseksi.
  2.   Kansallisia tilastolaitoksia ja komissiota (Eurostatia) on kuultava muiden elinten rakentamien ja ylläpitämien hallinnollisten rekistereiden alkusuunnittelusta, myöhemmästä kehittämisestä ja lopettamisesta ja niiden on osallistuttava siihen, jotta edistetään näiden rekisterien jatkokäyttöä
  Euroopan tilastojen tuottamiseksi
  .
  Niitä on pyydettävä osallistumaan
  standardointitoimiin, jotka liittyvät
  Euroopan tilastojen
  tuottamisen kannalta merkityksellisiin hallinnollisiin rekistereihin.
  3.   Kansallisten tilastolaitosten, muiden kansallisten viranomaisten ja komission (Eurostat) pääsy ja osallistuminen 1 ja 2 kohdan nojalla rajataan hallinnollisiin rekistereihin, jotka kuuluvat niiden oman julkisen hallinnon piiriin
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan keskuspankkijärjestelmän perussääntöä tai keskuspankkien riippumattomuutta
  .
  4.   
  Hallinnollisiin rekistereihin, jotka niiden omistajat antavat kansallisten tilastolaitosten, muiden kansallisten viranomaisten ja komission (Eurostatin) käyttöön käytettäväksi Euroopan tilastojen laatimista varten, on liitettävä asiaa koskevat metatiedot.


  5.   Kansallisten tilastolaitosten ja hallinnollisten rekistereiden omistajien on perustettava tarvittavat yhteistyömekanismit.” |
| --- | --- |

(8)

Lisätään ▌artikla seuraavasti:

”17 a artikla

Pääsy hallinnollisiin rekistereihin, niiden käyttö ja integrointi

1.   Vastaajille aiheutuvan rasitteen vähentämiseksi kansallisilla tilastolaitoksilla, 4 artiklassa tarkoitetuilla muilla kansallisilla viranomaisilla sekä komissiolla (Eurostatilla) on viipymättä ja maksutta pääsy kaikkiin hallinnollisiin rekistereihin ja niiden käyttöoikeus sekä oikeus integroida kyseiset hallinnolliset rekisterit tilastoihin siinä laajuudessa kuin se on tarpeen
  tämän asetuksen mukaisesti tuotettujen
  Euroopan tilastojen kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakelemiseksi.

2.   Kansallisia tilastolaitoksia ja komissiota (Eurostatia) on kuultava muiden elinten rakentamien ja ylläpitämien hallinnollisten rekistereiden alkusuunnittelusta, myöhemmästä kehittämisestä ja lopettamisesta ja niiden on osallistuttava siihen, jotta edistetään näiden rekisterien jatkokäyttöä
  Euroopan tilastojen tuottamiseksi
  .
  Niitä on pyydettävä osallistumaan
  standardointitoimiin, jotka liittyvät
  Euroopan tilastojen
  tuottamisen kannalta merkityksellisiin hallinnollisiin rekistereihin.

3.   Kansallisten tilastolaitosten, muiden kansallisten viranomaisten ja komission (Eurostat) pääsy ja osallistuminen 1 ja 2 kohdan nojalla rajataan hallinnollisiin rekistereihin, jotka kuuluvat niiden oman julkisen hallinnon piiriin
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan keskuspankkijärjestelmän perussääntöä tai keskuspankkien riippumattomuutta
  .

4.   
  Hallinnollisiin rekistereihin, jotka niiden omistajat antavat kansallisten tilastolaitosten, muiden kansallisten viranomaisten ja komission (Eurostatin) käyttöön käytettäväksi Euroopan tilastojen laatimista varten, on liitettävä asiaa koskevat metatiedot.

5.   Kansallisten tilastolaitosten ja hallinnollisten rekistereiden omistajien on perustettava tarvittavat yhteistyömekanismit.”

| (8 a) | Korvataan 20 artiklan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:



  ”Kansallisten tilastolaitosten, muiden kansallisten viranomaisten ja komission (Eurostatin) on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että salassapidettävien tietojen fyysisen ja loogisen suojauksen turvaamista koskevat periaatteet ja ohjeet yhdenmukaistetaan. Komissio varmistaa tämän yhdenmukaistamisen täytäntöönpanosäädöksin. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

(8 a)

Korvataan 20 artiklan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

| (9) | Korvataan 23 artiklan toinen kohta seuraavasti:
  ”Käyttöoikeutta unionin tasolla koskevat järjestelyt, säännöt ja edellytykset vahvistetaan 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti.” |
| --- | --- |

(9)

Korvataan 23 artiklan toinen kohta seuraavasti:

”Käyttöoikeutta unionin tasolla koskevat järjestelyt, säännöt ja edellytykset vahvistetaan 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti.”

| (10) | Poistetaan 24 artikla. |
| --- | --- |

(10)

Poistetaan 24 artikla.

| (10 a) | Korvataan 26 artikla seuraavasti:




  ”26 artikla




  Tilastosalaisuuden rikkominen




  Jäsenvaltiot ja komissio ryhtyvät tarpeellisiin toimenpiteisiin tilastosalaisuuden rikkomisten ehkäisemiseksi ja seuraamusten määräämiseksi tällaisten rikkomisten johdosta. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.”


  ▌ |
| --- | --- |

(10 a)

Korvataan 26 artikla seuraavasti:

”26 artikla

Tilastosalaisuuden rikkominen

Jäsenvaltiot ja komissio ryhtyvät tarpeellisiin toimenpiteisiin tilastosalaisuuden rikkomisten ehkäisemiseksi ja seuraamusten määräämiseksi tällaisten rikkomisten johdosta. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.”

▌

| (12) | Korvataan 27 artikla seuraavasti:
  ”27 artikla
  Komitea
  1.   Komissiota avustaa Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea. Tämä komitea on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011 (*4) tarkoitettu komitea.
  2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

  (*4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä.”" |
| --- | --- |

(12)

Korvataan 27 artikla seuraavasti:

”27 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea. Tämä komitea on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011 (*4) tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

(*4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä.”"

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ... .

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 374, 4.12.2012, s. 2

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 21. marraskuuta 2013.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1175/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011 , julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 muuttamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 12).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013 , alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  
  Neuvoston päätös 1999/468/EY, tehty 28 päivänä kesäkuuta 1999, menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä (EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23).

6

Neuvoston päätös 1999/468/EY, tehty 28 päivänä kesäkuuta 1999, menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä (EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23).

(7)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

7

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/390 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/390

---

P7_TA(2013)0506

Sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskeva ohjelma ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/60)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0609),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 46 artiklan d alakohdan, 149 artiklan, 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 175 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0318/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 46 artiklan d alakohdan, 149 artiklan, 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 175 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0318/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan (N:o 2) mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan säädösesitys ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan (N:o 2) mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan säädösesitys ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 23. helmikuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 23. helmikuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 3. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 3. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 10. heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 10. heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0241/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 143, 22.5.2012, s. 88.

(2)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 167.

---

P7_TC1-COD(2011)0270

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) ja eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta annetun päätöksen N:o 283/2010/EU muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1296/2013.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/392 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/392

---

P7_TA(2013)0507

Ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelma (Life) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/61)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0874), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0874),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 192 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0498/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 192 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0498/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 19. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 19. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 17. heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 17. heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0294/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0294/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | ottaa huomioon tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; |
| --- | --- |

2.

ottaa huomioon tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 191, 29.6.2012, s. 111.

(2)  EUVL C 277, 13.9.2012, s. 61.

---

P7_TC1-COD(2011)0428

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 614/2007 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1293/2013.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

KOMISSION LAUSUMAT

Integroituihin hankkeisiin kohdistettujen tukien enimmäismäärät

Komissio pitää erittäin tärkeänä, että integroituihin hankkeisiin tarkoitettu rahoitus jakautuisi tasaisesti hankkeiden kesken, jotta mahdollisimman monien integroitujen hankkeiden rahoittaminen olisi mahdollista ja jotta näiden hankkeiden jakaantuminen jäsenvaltioiden välillä olisi tasapainossa. Siksi komissio aikoo LIFE-komitean jäsenten kanssa käytävän toimintasuunnitelman käsittelyn yhteydessä ehdottaa enimmäismäärää, jonka yksittäinen integroitu hanke voi saada. Ehdotusta esitetään sisällytettäväksi hankkeidenvalintamenettelyyn, joka vahvistetaan osana monivuotista työohjelmaa.

Biologisen monimuotoisuuden rahoituksen tila merentakaisissa maissa ja alueilla (MMA)

Komissio pitää hyvin tärkeänä ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojelua merentakaisissa maissa ja alueilla (MMA), kuten ilmenee ehdotuksessa merentakaisten alueiden assosiaatiota koskevaksi päätökseksi, jossa sisällytetään nämä osa-alueet EU:n ja MMA:iden välisen yhteistyön piiriin ja määritetään ne toimet, joille EU:n rahoitusta voidaan myöntää näillä osa-alueilla.

BEST-valmistelutoimi on osoittautunut toimivaksi aloitteeksi. MMA:t ovat antaneet aloitteelle hyväksyntänsä, ja sen avulla on saatu aikaan konkreettisia tuloksia biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemipalveluihin liittyen. BEST-valmistelutoimen toteutusajan lähestyessä loppuaan komissio kannattaa sen jatkamista uuden välineen avulla, joka on kehitysyhteistyön rahoitusvälineeseen sisältyvä globaaleja julkishyödykkeitä ja haasteita koskeva ohjelma.

Mahdollisuutta rahoittaa MMA:iden biologisen monimuotoisuuden suojelua täydennetään vuosia 2014–2020 koskevan LIFE-ohjelman 6 artiklan suomien mahdollisuuksien mukaan.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/394 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/394

---

P7_TA(2013)0508

Verotusta koskeva toimintaohjelma ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin verotusta kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman (Fiscalis 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1482/2007/EY kumoamisesta (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/62)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0465), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0465),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 114 artiklan, 197 artiklan ja 212 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0242/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 114 artiklan, 197 artiklan ja 212 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0242/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. helmikuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. helmikuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0399/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0399/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 143, 22.5.2012, s. 48.

---

P7_TC1-COD(2011)0341B

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan unionin verotusjärjestelmien toimintaa kaudella 2014–2020 parantavan toimintaohjelman (Fiscalis 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1482/2007/EY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1286/2013.)

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/395 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/395

---

P7_TA(2013)0509

Tullitoimintaa koskeva toimintaohjelma ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin tullitoimintaa kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman (Tulli 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 624/2007/EY kumoamisesta (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/63)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0706) ja muutetun ehdotuksen (COM(2012)0464), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0706) ja muutetun ehdotuksen (COM(2012)0464),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 33 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 33 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0241/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 17. heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 17. heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0026/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0026/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan lausuman;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

P7_TC1-COD(2011)0341A

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Euroopan unionin tullitoimintaa kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman (Tulli 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 624/2007/EY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1294/2013.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN LAUSUMA

Tulokselliset, tehokkaat, nykyaikaiset ja yhdenmukaistetut toimintatavat tullivalvonnassa unionin ulkorajalla ovat tarpeen, jotta voidaan:

| — | suojata unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisia etuja, |
| --- | --- |

—

suojata unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisia etuja,

| — | torjua laitonta kauppaa ja helpottaa samalla laillista liiketoimintaa, |
| --- | --- |

—

torjua laitonta kauppaa ja helpottaa samalla laillista liiketoimintaa,

| — | varmistaa unionin ja sen asukkaiden turvallisuus ja vaarattomuus sekä ympäristön suojelu, |
| --- | --- |

—

varmistaa unionin ja sen asukkaiden turvallisuus ja vaarattomuus sekä ympäristön suojelu,

| — | suojata teollis- ja tekijänoikeuksia, ja |
| --- | --- |

—

suojata teollis- ja tekijänoikeuksia, ja

| — | varmistaa yhteisen kauppapolitiikan noudattaminen. |
| --- | --- |

—

varmistaa yhteisen kauppapolitiikan noudattaminen.

Tällaisen valvonnan toteuttamiseksi tullilla on oltava käytettävissään asianmukaiset välineet kuten havainnointilaitteet ja -teknologia. Näiden välineiden tarpeesta on esimerkkinä muun muassa järjestäytyneen rikollisuuden uhkaa koskeva Europolin vuoden 2011 arviointiraportti, jonka mukaan savukkeiden salakuljetuksen taloudellinen vaikutus vastaa arviolta noin 10 miljardin euron vuotuista tappiota jäsenvaltioiden ja unionin talousarvioissa.

Tällä hetkellä niitä monivuotisen rahoituskehyksen lukuisia välineitä, jotka ovat käytettävissä kyseessä olevien välineiden hankkimisen yhteisrahoitukseen, ei käytetä täysimääräisesti. Rahoitusvarojen tehokkaaksi kohdentamiseksi Euroopan parlamentti pyytää komissiota esittämään vuoden 2018 puoliväliin mennessä kertomuksen tarvittavien rahoitusvarojen tarjoamisesta asianmukaisten välineiden hankkimiseksi tullivalvontaa varten SEUT 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla alalla, mukaan lukien mahdollisuus kohdentaa näitä varoja yhden rahaston kautta.

---

| 24.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/397 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/397

---

P7_TA(2013)0510

Vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminta (Solvenssi II) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. marraskuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) annetun direktiivin 2009/138/EY muuttamisesta direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamisen aloittamiselle asetettujen määräaikojen ja tiettyjen direktiivien kumoamisajankohdan osalta (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 436/64)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0680), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0680),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 53 artiklan 1 kohdan sekä 62 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0315/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 53 artiklan 1 kohdan sekä 62 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0315/2013),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan ja 46 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan ja 46 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0352/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0352/2013),

| A. | katsoo, että asian kiireellisyyden vuoksi on perusteltua toimittaa äänestys ennen kuin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamista koskevan pöytäkirjan N:o 2 6 artiklan mukainen kahdeksan viikon määräaika on päättynyt; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että asian kiireellisyyden vuoksi on perusteltua toimittaa äänestys ennen kuin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamista koskevan pöytäkirjan N:o 2 6 artiklan mukainen kahdeksan viikon määräaika on päättynyt;

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

P7_TC1-COD(2013)0327

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. marraskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU antamiseksi direktiivin 2009/138/EY (Solvenssi II) muuttamisesta direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamisen aloittamiselle asetettujen määräaikojen ja tiettyjen direktiivien (Solvenssi I) kumoamisajankohdan osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2013/58/EU.)

---