# Euroopa Liidu C 407/4. n

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 407 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide4. november 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 407

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide4. november 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  2015–2016 ISTUNGJÄRK8.– 11. juuni 2015. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 247, 7.7.2016 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID24. juuni 2015. aasta istung
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 256, 14.7.2016 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  2015–2016 ISTUNGJÄRK8.– 11. juuni 2015. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 247, 7.7.2016 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID24. juuni 2015. aasta istung
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 256, 14.7.2016 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 247, 7.7.2016 .

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 256, 14.7.2016 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 9. juuni 2015 |
| 2016/C 407/01 | Euroopa Parlamendi 9. juuni 2015. aasta resolutsioon ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia kohta 2015. aasta järgseks perioodiks (2014/2152(INI)) | 2 |
| 2016/C 407/02 | Euroopa Parlamendi 9. juuni 2015. aasta resolutsioon intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise strateegia kohta kolmandates riikides (2014/2206(INI)) | 18 |
| 2016/C 407/03 | Euroopa Parlamendi 9. juuni 2015. aasta resolutsioon teatise Uudetud konsensuse poole intellektuaalomandi õiguskaitsel: ELi tegevuskava kohta (2014/2151(INI)) | 25 |
| | Kolmapäev, 10. juuni 2015 |
| 2016/C 407/04 | Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ja Venemaa suhete hetkeseisu kohta (2015/2001(INI)) | 35 |
| 2016/C 407/05 | Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta resolutsioon OLAFi järelevalvekomitee 2014. aasta aruande kohta (2015/2699(RSP)) | 42 |
| 2016/C 407/06 | Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Ungaris (2015/2700(RSP)) | 46 |
| 2016/C 407/07 | Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta resolutsioon komisjoni Türgit käsitleva 2014. aasta eduaruande kohta (2014/2953(RSP)) | 50 |
| | Neljapäev, 11. juuni 2015 |
| 2016/C 407/08 | Euroopa Parlamendi 11. juuni 2015. aasta resolutsioon Süüria kohta, olukorra kohta Palmyras ja Mazen Darwishi juhtumi kohta (2015/2732(RSP)) | 61 |
| 2016/C 407/09 | Euroopa Parlamendi 11. juuni 2015. aasta resolutsioon laste rasedusega seotud õiguslike aspektide kohta (2015/2733(RSP)) | 66 |
| 2016/C 407/10 | Euroopa Parlamendi 11. juuni 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Nepalis pärast maavärinaid (2015/2734(RSP)) | 70 |
| 2016/C 407/11 | Euroopa Parlamendi 11. juuni 2015. aasta resolutsioon strateegilise ja sõjalise olukorra kohta Musta mere piirkonnas pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa poolt (2015/2036(INI)) | 74 |
| 2016/C 407/12 | Euroopa Parlamendi 11. juuni 2015. aasta resolutsioon FIFA kõrgeid ametnikke puudutavate korruptsioonijuhtumite hiljutise paljastamise kohta (2015/2730(RSP)) | 81 |
| | Kolmapäev, 24. juuni 2015 |
| 2016/C 407/13 | Euroopa Parlamendi 24. juuni 2015. aasta resolutsioon majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise kohta: ülevaade ja probleemid (2014/2145(INI)) | 86 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 9. juuni 2015

2016/C 407/01

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2015. aasta resolutsioon ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia kohta 2015. aasta järgseks perioodiks (2014/2152(INI))

2

2016/C 407/02

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2015. aasta resolutsioon intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise strateegia kohta kolmandates riikides (2014/2206(INI))

18

2016/C 407/03

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2015. aasta resolutsioon teatise Uudetud konsensuse poole intellektuaalomandi õiguskaitsel: ELi tegevuskava kohta (2014/2151(INI))

25

Kolmapäev, 10. juuni 2015

2016/C 407/04

Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ja Venemaa suhete hetkeseisu kohta (2015/2001(INI))

35

2016/C 407/05

Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta resolutsioon OLAFi järelevalvekomitee 2014. aasta aruande kohta (2015/2699(RSP))

42

2016/C 407/06

Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Ungaris (2015/2700(RSP))

46

2016/C 407/07

Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta resolutsioon komisjoni Türgit käsitleva 2014. aasta eduaruande kohta (2014/2953(RSP))

50

Neljapäev, 11. juuni 2015

2016/C 407/08

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2015. aasta resolutsioon Süüria kohta, olukorra kohta Palmyras ja Mazen Darwishi juhtumi kohta (2015/2732(RSP))

61

2016/C 407/09

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2015. aasta resolutsioon laste rasedusega seotud õiguslike aspektide kohta (2015/2733(RSP))

66

2016/C 407/10

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Nepalis pärast maavärinaid (2015/2734(RSP))

70

2016/C 407/11

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2015. aasta resolutsioon strateegilise ja sõjalise olukorra kohta Musta mere piirkonnas pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa poolt (2015/2036(INI))

74

2016/C 407/12

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2015. aasta resolutsioon FIFA kõrgeid ametnikke puudutavate korruptsioonijuhtumite hiljutise paljastamise kohta (2015/2730(RSP))

81

Kolmapäev, 24. juuni 2015

2016/C 407/13

Euroopa Parlamendi 24. juuni 2015. aasta resolutsioon majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise kohta: ülevaade ja probleemid (2014/2145(INI))

86

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 24. juuni 2015 |
| 2016/C 407/14 | Euroopa Parlamendi 24. juuni 2015. aasta otsus Sotirios Zarianopoulose puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2015(IMM)) | 96 |
| 2016/C 407/15 | Euroopa Parlamendi 24. juuni 2015. aasta otsus Udo Voigti puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2072(IMM)) | 98 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 24. juuni 2015

2016/C 407/14

Euroopa Parlamendi 24. juuni 2015. aasta otsus Sotirios Zarianopoulose puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2015(IMM))

96

2016/C 407/15

Euroopa Parlamendi 24. juuni 2015. aasta otsus Udo Voigti puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2072(IMM))

98

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 9. juuni 2015 |
| 2016/C 407/16 | P8_TA(2015)0217Otsetoetuste kohandamise määr 2015. aastal ***IEuroopa Parlamendi 9. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb määruses (EL) nr 1306/2013 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2015. kalendriaastaks (COM(2015)0141 – C8-0083/2015 – 2015/0070(COD))P8_TC1-COD(2015)0070Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., mis käsitleb määruses (EL) nr 1306/2013 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2015. kalendriaastaks | 100 |
| | Kolmapäev, 10. juuni 2015 |
| 2016/C 407/17 | Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli Doha muudatuse Euroopa Liidu nimel ratifitseerimise ja sellega võetavate kohustuste ühise täitmise kohta (10400/2014 – C8-0029/2015 – 2013/0376(NLE)) | 101 |
| 2016/C 407/18 | Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Islandi vahelise lepingu (milles käsitletakse Islandi osalemist Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (10883/2014 – C8-0088/2015 – 2014/0151(NLE)) | 102 |
| 2016/C 407/19 | Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus Horvaatia ühinemise kohta Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel nõukogu koostatud 29. mai 2000. aasta konventsiooniga Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ning selle 16. oktoobri 2001. aasta protokolliga (COM(2014)0685 – C8-0275/2014 – 2014/0321(NLE)) | 103 |
| 2016/C 407/20 | Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus Horvaatia ühinemise kohta Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 punktil c põhineva Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitleva 26. mai 1997. aasta konventsiooniga (COM(2014)0661 – C8-0274/2014 – 2014/0322(NLE)) | 104 |
| | Kolmapäev, 24. juuni 2015 |
| 2016/C 407/21 | P8_TA(2015)0236Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond ***IEuroopa Parlamendi 24. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 (COM(2015)0010 – C8-0007/2015 – 2015/0009(COD))P8_TC1-COD(2015)0009Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. juunil 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond | 105 |
| 2016/C 407/22 | Euroopa Parlamendi 24. juuni 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 13 (taotlus EGF/2015/000 TA 2015 – tehniline abi komisjoni algatusel) (COM(2015)0156 – C8-0093/2015 – 2015/2076(BUD)) | 107 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 9. juuni 2015

2016/C 407/16

P8_TA(2015)0217Otsetoetuste kohandamise määr 2015. aastal ***IEuroopa Parlamendi 9. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb määruses (EL) nr 1306/2013 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2015. kalendriaastaks (COM(2015)0141 – C8-0083/2015 – 2015/0070(COD))P8_TC1-COD(2015)0070Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., mis käsitleb määruses (EL) nr 1306/2013 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2015. kalendriaastaks

100

Kolmapäev, 10. juuni 2015

2016/C 407/17

Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli Doha muudatuse Euroopa Liidu nimel ratifitseerimise ja sellega võetavate kohustuste ühise täitmise kohta (10400/2014 – C8-0029/2015 – 2013/0376(NLE))

101

2016/C 407/18

Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Islandi vahelise lepingu (milles käsitletakse Islandi osalemist Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (10883/2014 – C8-0088/2015 – 2014/0151(NLE))

102

2016/C 407/19

Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus Horvaatia ühinemise kohta Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel nõukogu koostatud 29. mai 2000. aasta konventsiooniga Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ning selle 16. oktoobri 2001. aasta protokolliga (COM(2014)0685 – C8-0275/2014 – 2014/0321(NLE))

103

2016/C 407/20

Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus Horvaatia ühinemise kohta Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 punktil c põhineva Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitleva 26. mai 1997. aasta konventsiooniga (COM(2014)0661 – C8-0274/2014 – 2014/0322(NLE))

104

Kolmapäev, 24. juuni 2015

2016/C 407/21

P8_TA(2015)0236Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond ***IEuroopa Parlamendi 24. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 (COM(2015)0010 – C8-0007/2015 – 2015/0009(COD))P8_TC1-COD(2015)0009Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. juunil 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond

105

2016/C 407/22

Euroopa Parlamendi 24. juuni 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 13 (taotlus EGF/2015/000 TA 2015 – tehniline abi komisjoni algatusel) (COM(2015)0156 – C8-0093/2015 – 2015/2076(BUD))

107

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

4.11.2016

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/1

---

EUROOPA PARLAMENT

2015–2016 ISTUNGJÄRK

8.– 11. juuni 2015. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 247, 7.7.2016.

VASTUVÕETUD TEKSTID

24. juuni 2015. aasta istung

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 256, 14.7.2016.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 9. juuni 2015

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/2

---

P8_TA(2015)0218

ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2015. aasta järgseks perioodiks

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2015. aasta resolutsioon ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia kohta 2015. aasta järgseks perioodiks (2014/2152(INI))

(2016/C 407/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse 1949. aasta ÜRO inimkaubanduse ja kupeldamise keelustamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta ÜRO inimkaubanduse ja kupeldamise keelustamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005) ja „Peking + 15“ (2010), samuti „Peking + 20“ läbivaatamiskonverentsi lõppdokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005) ja „Peking + 15“ (2010), samuti „Peking + 20“ läbivaatamiskonverentsi lõppdokumenti,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 606/2013 tsiviilasjades määratud kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 606/2013 tsiviilasjades määratud kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1567/2003 arengumaade seksuaal- ja soojätkamishügieeni ning seonduvate õiguste alaseks poliitikaks ja meetmeteks antava abi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1567/2003 arengumaade seksuaal- ja soojätkamishügieeni ning seonduvate õiguste alaseks poliitikaks ja meetmeteks antava abi kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/99/EL Euroopa lähenemiskeelu kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/99/EL Euroopa lähenemiskeelu kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/18/EL, millega rakendatakse Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühenduse, Euroopa Käsitööga Tegelevate Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliidu, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt vanemapuhkuse kohta sõlmitud muudetud raamkokkulepet ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/34/EÜ (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/18/EL, millega rakendatakse Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühenduse, Euroopa Käsitööga Tegelevate Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliidu, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt vanemapuhkuse kohta sõlmitud muudetud raamkokkulepet ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/34/EÜ (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (kümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (kümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (10) ning sellega seotud Euroopa Liidu Kohtu 1. märtsi 2011. aasta otsust Test-Achats kohtuasjas (C-236/09) (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (10) ning sellega seotud Euroopa Liidu Kohtu 1. märtsi 2011. aasta otsust Test-Achats kohtuasjas (C-236/09) (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooni (Istanbuli konventsioon),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogul 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogul 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) (12),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2010. aasta teatist „Kindel kohustus tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus. Naiste harta“ (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2010. aasta teatist „Kindel kohustus tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus. Naiste harta“ (COM(2010)0078),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „Majanduskasvu ja tööhõive toetamine – Euroopa kõrgharidussüsteemide ajakohastamise tegevuskava“ (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „Majanduskasvu ja tööhõive toetamine – Euroopa kõrgharidussüsteemide ajakohastamise tegevuskava“ (COM(2011)0567),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 16. septembri 2013. aasta töödokumenti „Soolise võrdõiguslikkuse strateegia (2010–2015) vahehindamine“ (SWD(2013)0339), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 16. septembri 2013. aasta töödokumenti „Soolise võrdõiguslikkuse strateegia (2010–2015) vahehindamine“ (SWD(2013)0339),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 8. märtsi 2010. aasta töödokumenti „ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (2010–2015)“ (SWD(2010)0265), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 8. märtsi 2010. aasta töödokumenti „ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (2010–2015)“ (SWD(2010)0265),

| — | võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijaküsimuste nõukogu 19.–20. juuni 2014. aasta kohtumise lõppjäreldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijaküsimuste nõukogu 19.–20. juuni 2014. aasta kohtumise lõppjäreldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C 2014. aastal avaldatud uurimust „Study on the Evaluation of the Strategy for Equality between Women and Men 2010-2015 as a contribution to achieve the goals of the Beijing Platform for Action“ (2010.–2015. aasta naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia hindamisuuring, aitamaks kaasa Pekingi tegevusprogrammi eesmärkide saavutamisele), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C 2014. aastal avaldatud uurimust „Study on the Evaluation of the Strategy for Equality between Women and Men 2010-2015 as a contribution to achieve the goals of the Beijing Platform for Action“ (2010.–2015. aasta naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia hindamisuuring, aitamaks kaasa Pekingi tegevusprogrammi eesmärkide saavutamisele),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aastal avaldatud aruannet „Naistevastane vägivald – üleeuroopaline uuring. Peamised tulemused“ (Violence against women – an EU-wide survey. Main results), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aastal avaldatud aruannet „Naistevastane vägivald – üleeuroopaline uuring. Peamised tulemused“ (Violence against women – an EU-wide survey. Main results),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta oktoobris avaldatud aruannet „Roma naiste diskrimineerimine ja nende elamistingimused 11 ELi liikmesriigis“ (Discrimination against and living conditions of Roma women in 11 EU Member States), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta oktoobris avaldatud aruannet „Roma naiste diskrimineerimine ja nende elamistingimused 11 ELi liikmesriigis“ (Discrimination against and living conditions of Roma women in 11 EU Member States),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta detsembris avaldatud aruannet „Transinimese elu ELis – ELi LGBT uuringuandmete võrdlev analüüs“ (Being Trans in the EU – Comparative analysis of the EU LGBT survey data), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta detsembris avaldatud aruannet „Transinimese elu ELis – ELi LGBT uuringuandmete võrdlev analüüs“ (Being Trans in the EU – Comparative analysis of the EU LGBT survey data),

| — | võttes arvesse oma 15. juuni 1995. aasta resolutsiooni ÜRO neljanda naiste maailmakonverentsi kohta: „Võrdsus, areng ja rahu“ (13), 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni neljanda ülemaailmse naisteteemalise konverentsi järelmeetmete kohta – tegevusplatvorm (Peking + 10) (14), ja 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni „Peking + 15“ – ÜRO soolise võrdõiguslikkuse tegevusprogrammi kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuni 1995. aasta resolutsiooni ÜRO neljanda naiste maailmakonverentsi kohta: „Võrdsus, areng ja rahu“ (13), 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni neljanda ülemaailmse naisteteemalise konverentsi järelmeetmete kohta – tegevusplatvorm (Peking + 10) (14), ja 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni „Peking + 15“ – ÜRO soolise võrdõiguslikkuse tegevusprogrammi kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009 (16), 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010 (17), 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (18) ning 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2013 (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009 (16), 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010 (17), 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (18) ning 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2013 (19),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamise kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamise kohta (20),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2013. aasta resolutsiooni sooliste stereotüüpide kaotamise kohta ELis (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2013. aasta resolutsiooni sooliste stereotüüpide kaotamise kohta ELis (21),

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (22) ja 12. märtsi 2013. aasta resolutsiooni majanduskriisi mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele ning naiste õigustele (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (22) ja 12. märtsi 2013. aasta resolutsiooni majanduskriisi mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele ning naiste õigustele (23),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärgu ning igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise ja likvideerimise kohta (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärgu ning igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise ja likvideerimise kohta (24),

| — | võttes arvesse oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamise kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamise kohta (25),

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2013 aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2013 aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (26),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (27),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2014. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2014. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (28),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0163/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0163/2015),

| A. | arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele on Euroopa Liidu aluslepingutes tunnustatud määrava tähtsusega põhiõigus, mis on Euroopa ühiskonnas sügavalt juurdunud ja ühiskonna edasiarenemiseks hädavajalik ning peab võrdselt kehtima nii seadustes, kohtupraktikas kui ka tegelikus elus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele on Euroopa Liidu aluslepingutes tunnustatud määrava tähtsusega põhiõigus, mis on Euroopa ühiskonnas sügavalt juurdunud ja ühiskonna edasiarenemiseks hädavajalik ning peab võrdselt kehtima nii seadustes, kohtupraktikas kui ka tegelikus elus;

| B. | arvestades, et EL on aegade jooksul astunud olulisi samme naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks, kuid viimasel aastakümnel on soolise võrdõiguslikkuse poliitikameetmed ja reformid ELis aeglustunud; arvestades, et komisjoni eelmine strateegia oli liiga nõrk ja selle alusel ei võetud soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks piisavalt meetmeid; arvestades, et uus strateegia peab andma naiste õiguste tugevdamisele ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisele uut hoogu ja tooma kaasa konkreetseid meetmeid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on aegade jooksul astunud olulisi samme naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks, kuid viimasel aastakümnel on soolise võrdõiguslikkuse poliitikameetmed ja reformid ELis aeglustunud; arvestades, et komisjoni eelmine strateegia oli liiga nõrk ja selle alusel ei võetud soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks piisavalt meetmeid; arvestades, et uus strateegia peab andma naiste õiguste tugevdamisele ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisele uut hoogu ja tooma kaasa konkreetseid meetmeid;

| C. | arvestades, et komisjoni eelmise strateegiaga saavutati küll mõned seatud eesmärgid, kuid mitte täielikku soolist võrdõiguslikkust, seal puudusid sageli tõendid diskrimineerimise eri vormide koosmõju kohta, täpsed eesmärgid ja tõhusad hindamismeetmed ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist rakendatakse siiski vaid piiratult; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni eelmise strateegiaga saavutati küll mõned seatud eesmärgid, kuid mitte täielikku soolist võrdõiguslikkust, seal puudusid sageli tõendid diskrimineerimise eri vormide koosmõju kohta, täpsed eesmärgid ja tõhusad hindamismeetmed ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist rakendatakse siiski vaid piiratult;

| D. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi aluslepingutes ja põhiõiguste hartas tunnustatud põhiväärtus ning et EL on võtnud endale ülesandeks lõimida see kõikidesse oma tegevusvaldkondadesse; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on strateegilise eesmärgina ülitähtis ELi üldeesmärkide, näiteks strateegias „Euroopa 2020“ kavandatud tööhõive määra saavutamiseks, ning oluline majanduslik väärtus õiglase ja kaasava majanduskasvu edendamiseks; arvestades, et tööalase ebavõrdsuse kaotamine ei ole eesmärk ainult võrdse kohtlemise seisukohast, vaid on oluline ka tõhusa ja ladusalt toimiva tööturu jaoks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi aluslepingutes ja põhiõiguste hartas tunnustatud põhiväärtus ning et EL on võtnud endale ülesandeks lõimida see kõikidesse oma tegevusvaldkondadesse; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on strateegilise eesmärgina ülitähtis ELi üldeesmärkide, näiteks strateegias „Euroopa 2020“ kavandatud tööhõive määra saavutamiseks, ning oluline majanduslik väärtus õiglase ja kaasava majanduskasvu edendamiseks; arvestades, et tööalase ebavõrdsuse kaotamine ei ole eesmärk ainult võrdse kohtlemise seisukohast, vaid on oluline ka tõhusa ja ladusalt toimiva tööturu jaoks;

| E. | arvestades, et romade ja ülejäänud ühiskonna vahel on hariduses, tööhõives, tervishoius ja diskrimineerimises jätkuvalt suur lõhe ning et roma naiste olukord ELis on veelgi raskem mitmekordse diskrimineerimise tõttu (rahvuse ja soo alusel); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et romade ja ülejäänud ühiskonna vahel on hariduses, tööhõives, tervishoius ja diskrimineerimises jätkuvalt suur lõhe ning et roma naiste olukord ELis on veelgi raskem mitmekordse diskrimineerimise tõttu (rahvuse ja soo alusel);

| F. | arvestades, et Euroopa majanduslikku ja poliitilist positsiooni saab parandada ning demograafiliste muutuste tagajärgi peatada ainult siis, kui kasutatakse kõigi naiste ja meeste andeid ja potentsiaali; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa majanduslikku ja poliitilist positsiooni saab parandada ning demograafiliste muutuste tagajärgi peatada ainult siis, kui kasutatakse kõigi naiste ja meeste andeid ja potentsiaali;

| G. | arvestades, et me ei saa minna edasi oma aja ära elanud ja keskkonda mittesäästvate majandusmudelitega, mis jagavad ameteid vanamoodsalt soo alusel, sest nüüdseks on naised tööturule integreerunud; arvestades, et on vaja uut, sotsiaalselt jätkusuutlikku mudelit, mis põhineks teadmistel ja innovatsioonil ning kaasaks tootmisesse kõik naiste anded, seades sealhulgas kahtluse alla mõned tööstuse normid ja tegurid, mis on suunanud naisi ja mehi valima erinevaid elukutseid; see mudel peaks võrdsustama naiste ja meeste vastutuse avalikus ja eraelus ning seadma mõlemast soost töötajate isikliku ja tööelu tasakaalu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et me ei saa minna edasi oma aja ära elanud ja keskkonda mittesäästvate majandusmudelitega, mis jagavad ameteid vanamoodsalt soo alusel, sest nüüdseks on naised tööturule integreerunud; arvestades, et on vaja uut, sotsiaalselt jätkusuutlikku mudelit, mis põhineks teadmistel ja innovatsioonil ning kaasaks tootmisesse kõik naiste anded, seades sealhulgas kahtluse alla mõned tööstuse normid ja tegurid, mis on suunanud naisi ja mehi valima erinevaid elukutseid; see mudel peaks võrdsustama naiste ja meeste vastutuse avalikus ja eraelus ning seadma mõlemast soost töötajate isikliku ja tööelu tasakaalu;

| H. | arvestades, et naiste ja meeste võrdse osalemise tagamiseks tööturul, hariduses ja koolituses on hädavajalik pakkuda mõistliku hinnaga ja kvaliteetseid lastehoiuteenuseid, tugiteenuseid eakate ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et naiste ja meeste võrdse osalemise tagamiseks tööturul, hariduses ja koolituses on hädavajalik pakkuda mõistliku hinnaga ja kvaliteetseid lastehoiuteenuseid, tugiteenuseid eakate ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemiseks;

| I. | arvestades, et Pekingi tegevusprogramm saab käesoleval aastal 20-aastaseks ning selle eesmärgid ja rakendamine on aktuaalsemad kui kunagi varem; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Pekingi tegevusprogramm saab käesoleval aastal 20-aastaseks ning selle eesmärgid ja rakendamine on aktuaalsemad kui kunagi varem;

| J. | arvestades, et naistevastane vägivald – nii füüsiline, seksuaalne kui ka psühholoogiline – on meeste ja naiste võrdõiguslikkuse suurimaks takistuseks ning see on ka kõige levinum inimõiguste rikkumine, mis on laialt levinud kõikidel ühiskonna tasanditel, olles samas kuriteoliik, millest kõige vähem teatatakse; arvestades, et ehkki selle vastu võetakse meetmeid, selgus Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta mais läbi viidud uuringust, et 55 % naistest on kogenud elu jooksul ühte või mitut liiki seksuaalset ahistamist ning 33 % naistest on kogenud alates 15. eluaastast füüsilist ja/või seksuaalset vägivalda; arvestades, et ainult vägivallavaba elu võimaldab ühiskonnas täielikult osaleda ning naistevastase vägivalla vastu võitlemiseks tuleb võtta jõulisi meetmeid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et naistevastane vägivald – nii füüsiline, seksuaalne kui ka psühholoogiline – on meeste ja naiste võrdõiguslikkuse suurimaks takistuseks ning see on ka kõige levinum inimõiguste rikkumine, mis on laialt levinud kõikidel ühiskonna tasanditel, olles samas kuriteoliik, millest kõige vähem teatatakse; arvestades, et ehkki selle vastu võetakse meetmeid, selgus Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta mais läbi viidud uuringust, et 55 % naistest on kogenud elu jooksul ühte või mitut liiki seksuaalset ahistamist ning 33 % naistest on kogenud alates 15. eluaastast füüsilist ja/või seksuaalset vägivalda; arvestades, et ainult vägivallavaba elu võimaldab ühiskonnas täielikult osaleda ning naistevastase vägivalla vastu võitlemiseks tuleb võtta jõulisi meetmeid;

| K. | arvestades, et prostitutsioonile sundimine on vägivald, mis puudutab peamiselt kõige kaitsetumaid naisi, on enamasti seotud organiseeritud kuritegelike võrgustikega ja inimkaubandusega ning takistab naiste ja meeste võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et prostitutsioonile sundimine on vägivald, mis puudutab peamiselt kõige kaitsetumaid naisi, on enamasti seotud organiseeritud kuritegelike võrgustikega ja inimkaubandusega ning takistab naiste ja meeste võrdõiguslikkust;

| L. | arvestades, et naised surutakse traditsiooniliste struktuuride ja maksutakistuste tõttu teisejärgulise palgasaaja staatusesse, mis väljendub tööturu vertikaalses ja horisontaalses segregatsioonis, katkendlikus tööstaažis ja soolises palgalõhes, ning arvestades, et naised teevad oluliselt sagedamini tasustamata töid, hoiavad lapsi, hooldavad eakaid ja teisi ülalpeetavaid ja teevad kodutöid, mistõttu neile jääb vähem aega tegeleda tasustatud tööga, mis omakorda toob kaasa oluliselt väiksema pensioni, mistõttu tuleb pere- ja tööelu ühitamist, ka strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamiseks, toetada edaspidi konkreetsete meetmetega, kusjuures kaasata tuleb eelkõige rohkem mehi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et naised surutakse traditsiooniliste struktuuride ja maksutakistuste tõttu teisejärgulise palgasaaja staatusesse, mis väljendub tööturu vertikaalses ja horisontaalses segregatsioonis, katkendlikus tööstaažis ja soolises palgalõhes, ning arvestades, et naised teevad oluliselt sagedamini tasustamata töid, hoiavad lapsi, hooldavad eakaid ja teisi ülalpeetavaid ja teevad kodutöid, mistõttu neile jääb vähem aega tegeleda tasustatud tööga, mis omakorda toob kaasa oluliselt väiksema pensioni, mistõttu tuleb pere- ja tööelu ühitamist, ka strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamiseks, toetada edaspidi konkreetsete meetmetega, kusjuures kaasata tuleb eelkõige rohkem mehi;

| M. | arvestades, et naiste tööhõive määr on 63 %, kuid täistööajale taandatuna 53,5 % (29); arvestades, et sooline palgalõhe on keskmiselt 16,4 % ja sooline pensionilõhe 39 %; arvestades, et naiste osalemine tööturul ei tähenda alati mõjukust, kuna kõrgemad ametikohad, kus otsuseid langetatakse, on enamasti meeste käes, see aga tähendab, et naiste mõjuvõim on piiratud ja otsuste langetamisel napib demokraatiat, arvestades, et naised moodustavad poole elanikkonnast; arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse edendamine tähendab enamat kui soolise diskrimineerimise keelustamine ning et positiivsed toetusmeetmed on osutunud väga oluliseks naiste integreerimisel tööturule, poliitiliste ja majandusotsuste langetamisse ning ühiskonda tervikuna; arvestades, et naiste võimupositsioonidelt ja otsuste langetamisest kõrvale jätmine vähendab nende võimet mõjutada nii oma arengut ja emantsipatsiooni kui ka ühiskonna arengut; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et naiste tööhõive määr on 63 %, kuid täistööajale taandatuna 53,5 % (29); arvestades, et sooline palgalõhe on keskmiselt 16,4 % ja sooline pensionilõhe 39 %; arvestades, et naiste osalemine tööturul ei tähenda alati mõjukust, kuna kõrgemad ametikohad, kus otsuseid langetatakse, on enamasti meeste käes, see aga tähendab, et naiste mõjuvõim on piiratud ja otsuste langetamisel napib demokraatiat, arvestades, et naised moodustavad poole elanikkonnast; arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse edendamine tähendab enamat kui soolise diskrimineerimise keelustamine ning et positiivsed toetusmeetmed on osutunud väga oluliseks naiste integreerimisel tööturule, poliitiliste ja majandusotsuste langetamisse ning ühiskonda tervikuna; arvestades, et naiste võimupositsioonidelt ja otsuste langetamisest kõrvale jätmine vähendab nende võimet mõjutada nii oma arengut ja emantsipatsiooni kui ka ühiskonna arengut;

| N. | arvestades, et sookvoodid ja sooliselt koosseisult võrdsed nimekirjad poliitiliste otsuste tegemisel on osutunud kõige tõhusamaks vahendiks võitluses diskrimineerimise ja soolise tasakaalustamatuse vastu võimu tasandil ning demokraatliku esindatuse täiustamisel poliitilisi otsuseid tegevates organites; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et sookvoodid ja sooliselt koosseisult võrdsed nimekirjad poliitiliste otsuste tegemisel on osutunud kõige tõhusamaks vahendiks võitluses diskrimineerimise ja soolise tasakaalustamatuse vastu võimu tasandil ning demokraatliku esindatuse täiustamisel poliitilisi otsuseid tegevates organites;

| O. | arvestades, et ebapiisav poliitika töö- ja eraelu tasakaalu edendamiseks, paindliku tööaja vähene propageerimine, eriti meeste seas, ning vanema- ja isaduspuhkuse vähene kasutamine takistavad oluliselt naiste majanduslikku iseseisvust ning perekondlike ja koduste kohustuste võrdset jagamist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ebapiisav poliitika töö- ja eraelu tasakaalu edendamiseks, paindliku tööaja vähene propageerimine, eriti meeste seas, ning vanema- ja isaduspuhkuse vähene kasutamine takistavad oluliselt naiste majanduslikku iseseisvust ning perekondlike ja koduste kohustuste võrdset jagamist;

| P. | arvestades, et Euroopas elab vaesuses ebaproportsionaalselt palju naisi, nende seas eelkõige üksikemad, puuetega naised, noored ja vanad naised, sisserännanud ja rahvusvähemustesse kuuluvad naised, keda kõiki ähvardab vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, ning et seda olukorda teravdab veelgi majanduskriis ja kokkuhoiumeetmed, mida ei tohiks kasutada ettekäändena vähendada tööd võrdsuse nimel, samuti töökohtade ebakindlus, osaajaga töö, madalad palgad ja pensionid, põhiliste sotsiaal- ja tervishoiuteenuste raske kättesaadavus ning asjaolu, et töökohti on kaotatud eelkõige avalikus sektoris ja hooldusteenuste valdkonnas, mis muudab soolise perspektiivi veelgi tähtsamaks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopas elab vaesuses ebaproportsionaalselt palju naisi, nende seas eelkõige üksikemad, puuetega naised, noored ja vanad naised, sisserännanud ja rahvusvähemustesse kuuluvad naised, keda kõiki ähvardab vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, ning et seda olukorda teravdab veelgi majanduskriis ja kokkuhoiumeetmed, mida ei tohiks kasutada ettekäändena vähendada tööd võrdsuse nimel, samuti töökohtade ebakindlus, osaajaga töö, madalad palgad ja pensionid, põhiliste sotsiaal- ja tervishoiuteenuste raske kättesaadavus ning asjaolu, et töökohti on kaotatud eelkõige avalikus sektoris ja hooldusteenuste valdkonnas, mis muudab soolise perspektiivi veelgi tähtsamaks;

| Q. | arvestades, et maapiirkondade naised on suuremal määral mitmekordse diskrimineerimise ja sooliste stereotüüpide ohvrid kui linnapiirkondade naised; arvestades samuti, et nende naiste tööhõivemäär on madalam kui linnades elavatel naistel; arvestades, et maapiirkondi mõjutab kvaliteetse töö saamise võimaluste puudumine; arvestades veel, et suur osa naisi ei tööta kunagi ametlikul tööturul ning ei ole seetõttu registreeritud töötutena ega lähe arvesse töötusestatistikas, mis tekitab spetsiifilisi finants- ja õigusprobleeme seoses õigusega rasedus- ja sünnituspuhkusele ja haiguspuhkusele, pensioniõiguste saamisele ja sotsiaalkindlustuse kattele, ning ka probleeme lahutuse korral; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et maapiirkondade naised on suuremal määral mitmekordse diskrimineerimise ja sooliste stereotüüpide ohvrid kui linnapiirkondade naised; arvestades samuti, et nende naiste tööhõivemäär on madalam kui linnades elavatel naistel; arvestades, et maapiirkondi mõjutab kvaliteetse töö saamise võimaluste puudumine; arvestades veel, et suur osa naisi ei tööta kunagi ametlikul tööturul ning ei ole seetõttu registreeritud töötutena ega lähe arvesse töötusestatistikas, mis tekitab spetsiifilisi finants- ja õigusprobleeme seoses õigusega rasedus- ja sünnituspuhkusele ja haiguspuhkusele, pensioniõiguste saamisele ja sotsiaalkindlustuse kattele, ning ka probleeme lahutuse korral;

| R. | arvestades, et traditsioonilised soorollid ja stereotüübid mõjutavad ikka veel suurel määral tööde jaotust kodus, hariduses, ametialases karjääris, töökohtades ja ühiskonnas tervikuna; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et traditsioonilised soorollid ja stereotüübid mõjutavad ikka veel suurel määral tööde jaotust kodus, hariduses, ametialases karjääris, töökohtades ja ühiskonnas tervikuna;

| S. | arvestades, et stereotüüpsetel soorollidel ja traditsioonilistel struktuuridel on negatiivne mõju tervisele ning et üldine juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ja sellega seotud õigustele on põhilised inimõigused, mida ei tohiks seepärast kunagi piirata; arvestades, et õigus otsustada oma keha üle ja õigus enesemääratlusele on üldise võrdõiguslikkuse põhiline eeltingimus; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et stereotüüpsetel soorollidel ja traditsioonilistel struktuuridel on negatiivne mõju tervisele ning et üldine juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ja sellega seotud õigustele on põhilised inimõigused, mida ei tohiks seepärast kunagi piirata; arvestades, et õigus otsustada oma keha üle ja õigus enesemääratlusele on üldise võrdõiguslikkuse põhiline eeltingimus;

| T. | arvestades, et igal kuuendal paaril maailmas on viljakusega mingil moel probleeme; arvestades, et komisjon peaks tellima uue võrdleva analüüsi kunstliku viljastamise kohta ELis, kuna 2008. aasta uuring (SANCO/2008/C6/051), mis näitas suurt ebavõrdsust juurdepääsul viljakusravile, on nüüdseks aegunud; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et igal kuuendal paaril maailmas on viljakusega mingil moel probleeme; arvestades, et komisjon peaks tellima uue võrdleva analüüsi kunstliku viljastamise kohta ELis, kuna 2008. aasta uuring (SANCO/2008/C6/051), mis näitas suurt ebavõrdsust juurdepääsul viljakusravile, on nüüdseks aegunud;

| U. | arvestades, et mõned haridusasutused kasutavad siiani soolist segregatsiooni ning õppematerjalid sisaldavad sageli stereotüüpe, mis aitavad kinnistada poiste ja tüdrukute erinevaid rolle, mõjutades sellega negatiivselt nende valikuid; arvestades, et neid rollimudeleid kinnitab veelgi naiste kujutamine meedias, internetis kättesaadavates materjalides ja reklaamides; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et mõned haridusasutused kasutavad siiani soolist segregatsiooni ning õppematerjalid sisaldavad sageli stereotüüpe, mis aitavad kinnistada poiste ja tüdrukute erinevaid rolle, mõjutades sellega negatiivselt nende valikuid; arvestades, et neid rollimudeleid kinnitab veelgi naiste kujutamine meedias, internetis kättesaadavates materjalides ja reklaamides;

| V. | arvestades, et transinimesed kogu ELis kogevad oma soolise identiteedi või sooväljenduse tõttu sageli diskrimineerimist, ahistamist ja vägivalda; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et transinimesed kogu ELis kogevad oma soolise identiteedi või sooväljenduse tõttu sageli diskrimineerimist, ahistamist ja vägivalda;

| W. | arvestades, et EL peab olema soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste osas eeskujuks ning see peaks olema välistegevuses põhiküsimus; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus, võitlus soolise vägivalla vastu ja naiste mõjuvõimu suurendamine on rahvusvaheliste arengueesmärkide saavutamiseks ja ELi edukaks välispoliitikaks, arengukoostööks ja rahvusvahelise kaubanduse poliitikaks hädavajalikud; arvestades, et naised ei ole üksnes energia- ja keskkonnaprobleemide ning kliimamuutuse tagajärgede ees kaitsetumad, vaid on ka aktiivsed osalised kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise strateegiates ning õiglase ja jätkusuutliku majanduskasvu edasiviiv jõud; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et EL peab olema soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste osas eeskujuks ning see peaks olema välistegevuses põhiküsimus; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus, võitlus soolise vägivalla vastu ja naiste mõjuvõimu suurendamine on rahvusvaheliste arengueesmärkide saavutamiseks ja ELi edukaks välispoliitikaks, arengukoostööks ja rahvusvahelise kaubanduse poliitikaks hädavajalikud; arvestades, et naised ei ole üksnes energia- ja keskkonnaprobleemide ning kliimamuutuse tagajärgede ees kaitsetumad, vaid on ka aktiivsed osalised kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise strateegiates ning õiglase ja jätkusuutliku majanduskasvu edasiviiv jõud;

| X. | arvestades, et institutsioonilised mehhanismid on soolise võrdõiguslikkuse teostamiseks vajalik alus; arvestades, et soolist võrdõiguslikkust tuleb pidada ELi ja liikmesriikide kõikide poliitikavaldkondade oluliseks valdkonnaüleseks aspektiks, samamoodi ka soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist, sooteadlikku eelarvestamist ja soolise mõju hindamist; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et institutsioonilised mehhanismid on soolise võrdõiguslikkuse teostamiseks vajalik alus; arvestades, et soolist võrdõiguslikkust tuleb pidada ELi ja liikmesriikide kõikide poliitikavaldkondade oluliseks valdkonnaüleseks aspektiks, samamoodi ka soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist, sooteadlikku eelarvestamist ja soolise mõju hindamist;

| Y. | arvestades, et soopõhiste andmete arvestamine on edu saavutamiseks ja tulemuste tõhusaks hindamiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et soopõhiste andmete arvestamine on edu saavutamiseks ja tulemuste tõhusaks hindamiseks hädavajalik;

| Z. | arvestades, et viimastel aastatel on mitmes liikmesriigis kogunud populaarsust soolise võrdõiguslikkuse vastane liikumine, püüded tugevdada traditsioonilisi soorolle ja soolise võrdõiguslikkuse saavutuste kummutamine; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et viimastel aastatel on mitmes liikmesriigis kogunud populaarsust soolise võrdõiguslikkuse vastane liikumine, püüded tugevdada traditsioonilisi soorolle ja soolise võrdõiguslikkuse saavutuste kummutamine;

| AA. | arvestades, et tänastest probleemidest ja saadud kogemustest nähtub, et eri valdkondi ühendava ühtse poliitika puudumise tõttu on soolise võrdõiguslikkuse eesmärke olnud raske saavutada ning et on vaja piisavaid vahendeid ja paremat koordineerimist naiste õiguste levitamiseks ja edendamiseks, võttes arvesse erinevaid olusid; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et tänastest probleemidest ja saadud kogemustest nähtub, et eri valdkondi ühendava ühtse poliitika puudumise tõttu on soolise võrdõiguslikkuse eesmärke olnud raske saavutada ning et on vaja piisavaid vahendeid ja paremat koordineerimist naiste õiguste levitamiseks ja edendamiseks, võttes arvesse erinevaid olusid;

Üldised soovitused

| 1. | palub, et komisjon koostaks ja võtaks vastu uue eraldiseisva Euroopa naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia, mis oleks suunatud võrdsete võimaluste loomisele ja lähtuks eelmise strateegia prioriteetsetest valdkondadest, seades eesmärgiks kaotada naiste igasugune diskrimineerimine tööturul seoses töötasu, pensioni, otsuste langetamise, kaupadele ja teenustele juurdepääsu, pere- ja tööelu ühitamise ning igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivallaga, samuti kaotada sooga seotud diskrimineerivad struktuurid ja tavad; rõhutab, et naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse uues strateegias tuleb võtta hoolikalt arvesse diskrimineerimise arvukaid ja kattuvaid vorme, millele on osutatud põhiõiguste harta artiklis 21 ning mis saavad alguse samadest põhjustest, kuid mõjutavad naisi erinevalt, ning töötada välja konkreetsed meetmed naiste eri rühmade õiguste tugevdamiseks, sh puuetega naiste, sisserännanute ja rahvusvähemuste, roma naiste, eakate naiste, üksikemade ja LGBTI naiste; |
| --- | --- |

1.

palub, et komisjon koostaks ja võtaks vastu uue eraldiseisva Euroopa naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia, mis oleks suunatud võrdsete võimaluste loomisele ja lähtuks eelmise strateegia prioriteetsetest valdkondadest, seades eesmärgiks kaotada naiste igasugune diskrimineerimine tööturul seoses töötasu, pensioni, otsuste langetamise, kaupadele ja teenustele juurdepääsu, pere- ja tööelu ühitamise ning igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivallaga, samuti kaotada sooga seotud diskrimineerivad struktuurid ja tavad; rõhutab, et naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse uues strateegias tuleb võtta hoolikalt arvesse diskrimineerimise arvukaid ja kattuvaid vorme, millele on osutatud põhiõiguste harta artiklis 21 ning mis saavad alguse samadest põhjustest, kuid mõjutavad naisi erinevalt, ning töötada välja konkreetsed meetmed naiste eri rühmade õiguste tugevdamiseks, sh puuetega naiste, sisserännanute ja rahvusvähemuste, roma naiste, eakate naiste, üksikemade ja LGBTI naiste;

| 2. | palub, et komisjon töötaks laiema diskrimineerimisvastase strateegia ning eraldi LGBTI tegevuskava raames välja ka meetmed kõikide naiste diskrimineerimise kaotamiseks; nõuab seepärast tungivalt, et nõukogu jõuaks võimalikult kiiresti ühisele seisukohale ettepaneku osas võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest, soost või seksuaalsest sättumusest; nimetatud dokument on olnud blokeeritud alates selle vastuvõtmisest Euroopa Parlamendis 2009. aasta aprillis; |
| --- | --- |

2.

palub, et komisjon töötaks laiema diskrimineerimisvastase strateegia ning eraldi LGBTI tegevuskava raames välja ka meetmed kõikide naiste diskrimineerimise kaotamiseks; nõuab seepärast tungivalt, et nõukogu jõuaks võimalikult kiiresti ühisele seisukohale ettepaneku osas võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest, soost või seksuaalsest sättumusest; nimetatud dokument on olnud blokeeritud alates selle vastuvõtmisest Euroopa Parlamendis 2009. aasta aprillis;

| 3. | avaldab kahetsust, et soolise võrdõiguslikkuse strateegias 2010–2015 ei käsitleta eraldi puude teemat, vaatamata tõsiasjale, et puuetega naised on sageli ebasoodsamas olukorras kui puuetega mehed ning neid varitseb suurem vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht; palub seepärast komisjonil tegeleda puuetega naiste vajaduste teemaga, et tagada nende suurem osalemine tööturul; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 ei sisalda integreeritud soolist perspektiivi ega eraldi peatüki puuete kohta läbi soolise prisma; |
| --- | --- |

3.

avaldab kahetsust, et soolise võrdõiguslikkuse strateegias 2010–2015 ei käsitleta eraldi puude teemat, vaatamata tõsiasjale, et puuetega naised on sageli ebasoodsamas olukorras kui puuetega mehed ning neid varitseb suurem vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht; palub seepärast komisjonil tegeleda puuetega naiste vajaduste teemaga, et tagada nende suurem osalemine tööturul; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 ei sisalda integreeritud soolist perspektiivi ega eraldi peatüki puuete kohta läbi soolise prisma;

| 4. | kutsub komisjoni üles kaasama strateegia arendamisse ja pidevasse hindamisse struktureeritult kodanikuühiskonda ja sotsiaalpartnereid; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles kaasama strateegia arendamisse ja pidevasse hindamisse struktureeritult kodanikuühiskonda ja sotsiaalpartnereid;

| 5. | kutsub liikmesriike üles tugevdama kollektiivläbirääkimisi ja nõudma kollektiivläbirääkimiste täieliku teostamise õiguse järgimist era- ja avalikus sektoris asendamatu vahendina töösuhete reguleerimise, palgaga seotud diskrimineerimise vastu võitlemise ja võrdõiguslikkuse edendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

kutsub liikmesriike üles tugevdama kollektiivläbirääkimisi ja nõudma kollektiivläbirääkimiste täieliku teostamise õiguse järgimist era- ja avalikus sektoris asendamatu vahendina töösuhete reguleerimise, palgaga seotud diskrimineerimise vastu võitlemise ja võrdõiguslikkuse edendamise valdkonnas;

| 6. | palub, et hinnates direktiivi 2004/113/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega) rakendamist, võtaks komisjon arvesse diskrimineerimisjuhtumeid; |
| --- | --- |

6.

palub, et hinnates direktiivi 2004/113/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega) rakendamist, võtaks komisjon arvesse diskrimineerimisjuhtumeid;

| 7. | palub, et komisjon selgitaks, missugusena ta näeb ELi rolli maailmas ja töös liikmesriikidega, sh nende pädevate asutustega, soolise võrdõiguslikkuse edendamisel nii liidus kui ka väljaspool, ja järgiks neid eesmärke nii soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kaudu kõigis valdkondades kui ka üksikute eesmärgipäraste ja konkreetsete meetmete kaudu; rõhutab, et sooline perspektiiv ja võitlus soolise vägivalla vastu tuleb integreerida ELi välispoliitikasse, arengukoostöö ja rahvusvahelise kaubanduse poliitikasse ning kindlustada selleks vajalikud rahalised vahendid ja personal; |
| --- | --- |

7.

palub, et komisjon selgitaks, missugusena ta näeb ELi rolli maailmas ja töös liikmesriikidega, sh nende pädevate asutustega, soolise võrdõiguslikkuse edendamisel nii liidus kui ka väljaspool, ja järgiks neid eesmärke nii soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kaudu kõigis valdkondades kui ka üksikute eesmärgipäraste ja konkreetsete meetmete kaudu; rõhutab, et sooline perspektiiv ja võitlus soolise vägivalla vastu tuleb integreerida ELi välispoliitikasse, arengukoostöö ja rahvusvahelise kaubanduse poliitikasse ning kindlustada selleks vajalikud rahalised vahendid ja personal;

| 8. | väljendab veel kord kahetsust selle üle, et strateegias „Euroopa 2020“ ei arvestatud piisavalt soolist perspektiivi ning kutsub seepärast komisjoni ja nõukogu üles tagama, et soolist võrdõiguslikkust arvestataks kõikides selle strateegia programmides, meetmetes ja algatustes, ning lisama sellesse strateegiasse meeste ja naiste võrdõiguslikkuse jaoks eraldi sammas, vaatlema tulevase strateegia eesmärke Euroopa poolaasta ühe aspektina ning lisama soolise võrdõiguslikkuse mõõdet riigipõhistesse soovitustesse ja iga-aastasesse majanduskasvu analüüsi; |
| --- | --- |

8.

väljendab veel kord kahetsust selle üle, et strateegias „Euroopa 2020“ ei arvestatud piisavalt soolist perspektiivi ning kutsub seepärast komisjoni ja nõukogu üles tagama, et soolist võrdõiguslikkust arvestataks kõikides selle strateegia programmides, meetmetes ja algatustes, ning lisama sellesse strateegiasse meeste ja naiste võrdõiguslikkuse jaoks eraldi sammas, vaatlema tulevase strateegia eesmärke Euroopa poolaasta ühe aspektina ning lisama soolise võrdõiguslikkuse mõõdet riigipõhistesse soovitustesse ja iga-aastasesse majanduskasvu analüüsi;

| 9. | palub, et komisjon ja liikmesriigid koguksid, analüüsiksid ja avaldaksid usaldusväärseid soopõhiselt eristatud statistilisi andmeid ja soolise võrdõiguslikkuse näitajaid kõikides poliitikavaldkondades ja kõikidel valitsemistasanditel, tuginedes Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti tööle, et oleks võimalik analüüsida ELi ja liikmesriikide soolise võrdõiguslikkuse strateegiate olemust ja kohaldamist, neid strateegiaid uuendada ja hinnata sooküsimuste arvestamist kõikides asjakohastes riiklikes ja liidu poliitikavaldkondades ning võimaluse korral eristada neid andmeid veelgi, lähtuvalt rassist või etnilisest kuuluvusest, religioonist või uskumustest ja puuetest, võimaldamaks valdkonnaülest analüüsi kõikides poliitikavaldkondades, dokumenteerides niiviisi teatud naiste rühmade mitmekordse diskrimineerimise; julgustab komisjoni ja liikmesriike algatama liikmesriikide poliitika soolise mõju hindamisi, eriti töö- ja pensionireformide esildamisel; |
| --- | --- |

9.

palub, et komisjon ja liikmesriigid koguksid, analüüsiksid ja avaldaksid usaldusväärseid soopõhiselt eristatud statistilisi andmeid ja soolise võrdõiguslikkuse näitajaid kõikides poliitikavaldkondades ja kõikidel valitsemistasanditel, tuginedes Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti tööle, et oleks võimalik analüüsida ELi ja liikmesriikide soolise võrdõiguslikkuse strateegiate olemust ja kohaldamist, neid strateegiaid uuendada ja hinnata sooküsimuste arvestamist kõikides asjakohastes riiklikes ja liidu poliitikavaldkondades ning võimaluse korral eristada neid andmeid veelgi, lähtuvalt rassist või etnilisest kuuluvusest, religioonist või uskumustest ja puuetest, võimaldamaks valdkonnaülest analüüsi kõikides poliitikavaldkondades, dokumenteerides niiviisi teatud naiste rühmade mitmekordse diskrimineerimise; julgustab komisjoni ja liikmesriike algatama liikmesriikide poliitika soolise mõju hindamisi, eriti töö- ja pensionireformide esildamisel;

| 10. | kutsub komisjoni üles koostama strateegia konkreetse tegevuskava vormis, näidates selgelt ära vastutavad sidusrühmad, kusjuures see peab arvestama eelkõige spetsiifilisi algatusi järgmistes valdkondades: naistevastane vägivald, töö ja aeg, kõrgetel ametikohtadel ja otsuste tegemises osalevad naised, rahalised vahendid, tervis, teadmised, haridus ja meedia, maailm laiemalt ning institutsioonilised mehhanismid ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine; rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse õigusraamistiku tugevdamiseks on vaja õiguslikke sisendeid, kui see on asjakohane, ning seejuures tuleb täielikult järgida ELi pädevusi; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles koostama strateegia konkreetse tegevuskava vormis, näidates selgelt ära vastutavad sidusrühmad, kusjuures see peab arvestama eelkõige spetsiifilisi algatusi järgmistes valdkondades: naistevastane vägivald, töö ja aeg, kõrgetel ametikohtadel ja otsuste tegemises osalevad naised, rahalised vahendid, tervis, teadmised, haridus ja meedia, maailm laiemalt ning institutsioonilised mehhanismid ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine; rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse õigusraamistiku tugevdamiseks on vaja õiguslikke sisendeid, kui see on asjakohane, ning seejuures tuleb täielikult järgida ELi pädevusi;

Naistevastane vägivald ja sooline vägivald

| 11. | palub veel kord – nagu juba oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsioonis, mis sisaldas soovitusi naiste vastu suunatud vägivallaga võitlemiseks – , et komisjon esitaks õigusakti, mis tagaks nii tervikliku süsteemi statistiliste andmete kogumiseks kui ka liikmesriikide jõulisema lähenemisviisi igasuguse naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ning soolise vägivalla ennetamiseks ja jälgimiseks, samuti lihtsa juurdepääsu õiguskaitsele; |
| --- | --- |

11.

palub veel kord – nagu juba oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsioonis, mis sisaldas soovitusi naiste vastu suunatud vägivallaga võitlemiseks – , et komisjon esitaks õigusakti, mis tagaks nii tervikliku süsteemi statistiliste andmete kogumiseks kui ka liikmesriikide jõulisema lähenemisviisi igasuguse naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ning soolise vägivalla ennetamiseks ja jälgimiseks, samuti lihtsa juurdepääsu õiguskaitsele;

| 12. | palub, et komisjon lisaks uude strateegiasse soolise vägivalla määratluse kooskõlas direktiivi 2012/29/EL sätetega ning esitaks võimalikult kiiresti laiaulatusliku strateegia naiste- ja tütarlastevastase vägivalla ning soolise vägivalla kohta, mis sisaldaks ka siduvat õigusakti; palub nõukogul kohaldada „sillaklauslit“ ja võtta vastu ühehäälne otsus, mis määratleks soolise vägivalla ühena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 osutatud kuriteovaldkondadest; |
| --- | --- |

12.

palub, et komisjon lisaks uude strateegiasse soolise vägivalla määratluse kooskõlas direktiivi 2012/29/EL sätetega ning esitaks võimalikult kiiresti laiaulatusliku strateegia naiste- ja tütarlastevastase vägivalla ning soolise vägivalla kohta, mis sisaldaks ka siduvat õigusakti; palub nõukogul kohaldada „sillaklauslit“ ja võtta vastu ühehäälne otsus, mis määratleks soolise vägivalla ühena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 osutatud kuriteovaldkondadest;

| 13. | kutsub komisjoni üles hindama võimalust, et EL ühineks Istanbuli konventsiooniga, ja algatama võimalikult kiiresti vastav menetlus, samuti julgustama uues strateegias liikmesriike Istanbuli konventsiooni ratifitseerima ning võitlema aktiivselt naiste- ja tütarlastasevastase vägivalla vastu; kutsub liikmesriike üles Istanbuli konventsioon võimalikult kiiresti allkirjastama ja ratifitseerima; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles hindama võimalust, et EL ühineks Istanbuli konventsiooniga, ja algatama võimalikult kiiresti vastav menetlus, samuti julgustama uues strateegias liikmesriike Istanbuli konventsiooni ratifitseerima ning võitlema aktiivselt naiste- ja tütarlastasevastase vägivalla vastu; kutsub liikmesriike üles Istanbuli konventsioon võimalikult kiiresti allkirjastama ja ratifitseerima;

| 14. | kutsub komisjoni veel kord üles nimetama 2016. aasta naiste ja tütarlaste vägivaldse kohtlemise vastu võitlemise Euroopa aastaks, mil tuleks seada prioriteediks ulatuslike ja tõhusate strateegiate edendamine, et naiste- ja tütarlastevastast vägivalda oluliselt vähendada; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni veel kord üles nimetama 2016. aasta naiste ja tütarlaste vägivaldse kohtlemise vastu võitlemise Euroopa aastaks, mil tuleks seada prioriteediks ulatuslike ja tõhusate strateegiate edendamine, et naiste- ja tütarlastevastast vägivalda oluliselt vähendada;

| 15. | kutsub ELi üles toetama liikmesriike kampaaniate ja strateegiate korraldamisel naiste igapäevase avaliku ahistamise vastu ning parimate tavade edastamisel teistele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi üles toetama liikmesriike kampaaniate ja strateegiate korraldamisel naiste igapäevase avaliku ahistamise vastu ning parimate tavade edastamisel teistele liikmesriikidele;

| 16. | peab tungivalt vajalikuks kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuete direktiivi, tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise määruse ja Euroopa lähenemiskeelu direktiivi ülevõtmise ja rakendamise täiendavat järelevalvet kuni 2015. aastani ja pärast seda; |
| --- | --- |

16.

peab tungivalt vajalikuks kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuete direktiivi, tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise määruse ja Euroopa lähenemiskeelu direktiivi ülevõtmise ja rakendamise täiendavat järelevalvet kuni 2015. aastani ja pärast seda;

| 17. | kutsub komisjoni üles lisama strateegiasse nn täisleppimatusekampaaniad ning toetama liikmesriike ühiskonna teadlikkuse suurendamisel naistevastase vägivalla probleemist ning edendama iga-aastaseid kampaaniaid, et tõsta teadlikkust vägivalla ja väärkohtlemise põhjustest, õiguskaitse võimalustest ja ohvrite toetamisest; rõhutab, kui tähtis on kaasata naistevastase vägivalla vastu võitlemisse kogu ühiskond, eelkõige mehed ja täpsemalt poisid; ootab komisjonilt ka järelmeetmeid algatustele naiste suguelundite moonutamise vastu; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles lisama strateegiasse nn täisleppimatusekampaaniad ning toetama liikmesriike ühiskonna teadlikkuse suurendamisel naistevastase vägivalla probleemist ning edendama iga-aastaseid kampaaniaid, et tõsta teadlikkust vägivalla ja väärkohtlemise põhjustest, õiguskaitse võimalustest ja ohvrite toetamisest; rõhutab, kui tähtis on kaasata naistevastase vägivalla vastu võitlemisse kogu ühiskond, eelkõige mehed ja täpsemalt poisid; ootab komisjonilt ka järelmeetmeid algatustele naiste suguelundite moonutamise vastu;

| 18. | rõhutab, et naistevastase vägivalla ja karistamatuse vastu tõhusalt võitlemiseks on vaja muuta suhtumist naistesse ja tütarlastesse ühiskonnas, kus naisi kujutatakse liiga sageli teisejärgulises rollis ning nendevastast vägivalda liiga sageli sallitakse või peetakse vähetähtsaks; palub, et komisjon toetaks liikmesriikide tegevust mitmel kujul esineva vägivalla ennetamisel, selle vastu võitlemisel ja selle põhjuste kaotamisel, samuti väärkoheldud naiste kaitsmisel, ning võtaks vastu konkreetsed meetmed eri aspektide jaoks, sh suurendaks toetust naiste varjupaikadele ja organisatsioonidele, kes toetavad soolise vägivalla ohvriks langenud naisi, samuti võtaks meetmeid, et võidelda sooliste stereotüüpide ja diskrimineerivate sotsiaal-kultuuriliste suhtumiste vastu juba varasest east alates, ning karistada süütegude toimepanijaid; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et naistevastase vägivalla ja karistamatuse vastu tõhusalt võitlemiseks on vaja muuta suhtumist naistesse ja tütarlastesse ühiskonnas, kus naisi kujutatakse liiga sageli teisejärgulises rollis ning nendevastast vägivalda liiga sageli sallitakse või peetakse vähetähtsaks; palub, et komisjon toetaks liikmesriikide tegevust mitmel kujul esineva vägivalla ennetamisel, selle vastu võitlemisel ja selle põhjuste kaotamisel, samuti väärkoheldud naiste kaitsmisel, ning võtaks vastu konkreetsed meetmed eri aspektide jaoks, sh suurendaks toetust naiste varjupaikadele ja organisatsioonidele, kes toetavad soolise vägivalla ohvriks langenud naisi, samuti võtaks meetmeid, et võidelda sooliste stereotüüpide ja diskrimineerivate sotsiaal-kultuuriliste suhtumiste vastu juba varasest east alates, ning karistada süütegude toimepanijaid;

| 19. | märgib, et vaesuse feminiseerumine võib suurendada naistega kaubitsemist, seksuaalset ekspluateerimist ja sundprostitutsiooni, mis suurendab veelgi naiste rahalist sõltumist; palub komisjonil ja liikmesriikidel uurida põhjuseid, miks naised prostituutideks satuvad, ning võimalusi vähendada nõudlust; rõhutab, kui olulised on programmid prostitutsiooniga tegelemisest loobumiseks; |
| --- | --- |

19.

märgib, et vaesuse feminiseerumine võib suurendada naistega kaubitsemist, seksuaalset ekspluateerimist ja sundprostitutsiooni, mis suurendab veelgi naiste rahalist sõltumist; palub komisjonil ja liikmesriikidel uurida põhjuseid, miks naised prostituutideks satuvad, ning võimalusi vähendada nõudlust; rõhutab, kui olulised on programmid prostitutsiooniga tegelemisest loobumiseks;

| 20. | rõhutab, kui tähtis on füüsilise, seksuaalse või psühholoogilise vägivalla ohvriks langenud naisi toetavaid kvalifitseeritud töötajaid süstemaatiliselt koolitada; on seisukohal, et selline koolitus on äärmiselt vajalik esma- ja teise tasandi tervishoiuteenuste osutajate jaoks, sealhulgas sotsiaalsed hädaabi- ja meditsiiniteenused, kodanikukaitse ja politseiteenused; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, kui tähtis on füüsilise, seksuaalse või psühholoogilise vägivalla ohvriks langenud naisi toetavaid kvalifitseeritud töötajaid süstemaatiliselt koolitada; on seisukohal, et selline koolitus on äärmiselt vajalik esma- ja teise tasandi tervishoiuteenuste osutajate jaoks, sealhulgas sotsiaalsed hädaabi- ja meditsiiniteenused, kodanikukaitse ja politseiteenused;

| 21. | kutsub liikmesriike üles rakendama täielikult direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust, ning palub komisjonil hinnata ja jälgida rakendamist ja teha kindlaks liikmesriikide parimad tavad, et neid jagada ja võtta arvesse uue inimkaubanduse vastase strateegia koostamisel, kui praegune strateegia 2016. aastal aegub; uus strateegia peaks hõlmama ka soolist perspektiivi ja seadma esikohale inimkaubanduse ohvrite õigused, erilise tähelepanuga inimkaubandusele seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil ja uutele inimkaubanduse meetoditele, mis tekivad seetõttu, et teised, tavapärasemad meetodid muudetakse võimatuks, samuti peaks see tagama, et liikmesriikide poliitikavaldkonnad, eelarved ja tulemused strateegia väljatöötamisel oleks läbipaistvad ja kättesaadavad; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles rakendama täielikult direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust, ning palub komisjonil hinnata ja jälgida rakendamist ja teha kindlaks liikmesriikide parimad tavad, et neid jagada ja võtta arvesse uue inimkaubanduse vastase strateegia koostamisel, kui praegune strateegia 2016. aastal aegub; uus strateegia peaks hõlmama ka soolist perspektiivi ja seadma esikohale inimkaubanduse ohvrite õigused, erilise tähelepanuga inimkaubandusele seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil ja uutele inimkaubanduse meetoditele, mis tekivad seetõttu, et teised, tavapärasemad meetodid muudetakse võimatuks, samuti peaks see tagama, et liikmesriikide poliitikavaldkonnad, eelarved ja tulemused strateegia väljatöötamisel oleks läbipaistvad ja kättesaadavad;

| 22. | palub, et komisjon aitaks liikmesriikidel tagada, et jälitamisohvrid saaksid liikmesriikide vahel liikudes kasutada kaitset, mida pakuvad kehtivad meetmed, nagu Euroopa lähenemiskeeld, tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise määrus ja Euroopa lähenemiskeelu direktiiv; samuti palub ta kaaluda edasisi meetmeid jälitamisohvrite kaitseks, arvestades, et 18 % üle 15-aastastest naistest Euroopas on sattunud jälitamisohvriks ning iga viies ohver on öelnud, et jälitamine kestis kaks aastat või kauem (30); |
| --- | --- |

22.

palub, et komisjon aitaks liikmesriikidel tagada, et jälitamisohvrid saaksid liikmesriikide vahel liikudes kasutada kaitset, mida pakuvad kehtivad meetmed, nagu Euroopa lähenemiskeeld, tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise määrus ja Euroopa lähenemiskeelu direktiiv; samuti palub ta kaaluda edasisi meetmeid jälitamisohvrite kaitseks, arvestades, et 18 % üle 15-aastastest naistest Euroopas on sattunud jälitamisohvriks ning iga viies ohver on öelnud, et jälitamine kestis kaks aastat või kauem (30);

| 23. | kutsub komisjoni üles toetama liikmesriikide pädevaid asutusi oma soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavade koostamisel ja pöörama erilist tähelepanu naiste- ja tütarlastevastase vägivalla uutele vormidele, näiteks küberahistamisele ja küberjälitamisele (31), ning tegelema pideva hindamisega; rõhutab sellega seoses ka kodanikuühiskonnaga tiheda koostöö olulisust, et probleemkohti varem ära tunda ja nendega tõhusamalt võidelda; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles toetama liikmesriikide pädevaid asutusi oma soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavade koostamisel ja pöörama erilist tähelepanu naiste- ja tütarlastevastase vägivalla uutele vormidele, näiteks küberahistamisele ja küberjälitamisele (31), ning tegelema pideva hindamisega; rõhutab sellega seoses ka kodanikuühiskonnaga tiheda koostöö olulisust, et probleemkohti varem ära tunda ja nendega tõhusamalt võidelda;

| 24. | palub komisjonil tagada, et liikmesriigid tunnustaksid täielikult isiku eelistatud sugu ja võimaldaksid sealhulgas muuta eesnime, isikukoodi ja muid isikutunnistusel soole viitavaid andmeid; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil tagada, et liikmesriigid tunnustaksid täielikult isiku eelistatud sugu ja võimaldaksid sealhulgas muuta eesnime, isikukoodi ja muid isikutunnistusel soole viitavaid andmeid;

| 25. | palub veel kord, et komisjon asutaks võimalikult kiiresti Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi alluvuses Euroopa naistevastase vägivalla vaatluskeskuse, mida juhataks ELi koordinaator naiste- ja tütarlastevastase vägivalla küsimuses; |
| --- | --- |

25.

palub veel kord, et komisjon asutaks võimalikult kiiresti Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi alluvuses Euroopa naistevastase vägivalla vaatluskeskuse, mida juhataks ELi koordinaator naiste- ja tütarlastevastase vägivalla küsimuses;

Töö ja aeg

| 26. | kutsub komisjoni üles pöörama uues strateegias erilist tähelepanu pere- ja tööelu ühitamise erinevatele võimalustele; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et läbirääkimised rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi vastuvõtmiseks on takerdunud, ja kinnitab uuesti parlamendi piiramatut koostöövalmidust; kutsub liikmesriike seni üles tagama emadusega seotud õigusi, võtma meetmeid, et hoida ära rasedate ebaõiglast töölt vabastamist, ja kaitsma hoolduskohustusi täitvaid naisi ja mehi ebaõiglase töölt vabastamise eest; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles pöörama uues strateegias erilist tähelepanu pere- ja tööelu ühitamise erinevatele võimalustele; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et läbirääkimised rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi vastuvõtmiseks on takerdunud, ja kinnitab uuesti parlamendi piiramatut koostöövalmidust; kutsub liikmesriike seni üles tagama emadusega seotud õigusi, võtma meetmeid, et hoida ära rasedate ebaõiglast töölt vabastamist, ja kaitsma hoolduskohustusi täitvaid naisi ja mehi ebaõiglase töölt vabastamise eest;

| 27. | juhib tähelepanu asjaolule, et vaatamata eraldatud ELi vahenditele on mõned liikmesriigid teinud eelarvekärpeid, millega vähendatakse lastehoiuteenuste kättesaadavust, kvaliteeti ja kulusid, millel on negatiivsed tagajärjed pere- ja tööelu ühitamisele, mis mõjutab eelkõige naisi; kutsub komisjoni üles jälgima Barcelona eesmärkide elluviimist ja jätkama liikmesriikide toetamist kvaliteetsete ja taskukohaste ning sobivate hooldusaegadega lastehoiuteenuste loomisel ning töötama järgnevalt välja uued eesmärgid lastehoiu korralduse valdkonnas; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on suurendada lastele, vanuritele ja erihooldust vajavatele isikutele osutatavate taskukohaste õendus- ja hooldusteenuste, sealhulgas ülalpeetavate abistamise kättesaadavust, kvaliteeti ja juurdepääsetavust, ning tagada, et kõnealuste teenuste kättesaadavus ühildub nii naiste kui ka meeste täispikkade tööpäevadega; märgib, et päevahoiu- ja sõimeteenuste võimaluste laiendamine sõltub mitte ainult vajalikust avaliku sektori poliitikast, vaid ka ettevõtjatele pakutavatest stiimulitest selliste lahenduste leidmiseks; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu asjaolule, et vaatamata eraldatud ELi vahenditele on mõned liikmesriigid teinud eelarvekärpeid, millega vähendatakse lastehoiuteenuste kättesaadavust, kvaliteeti ja kulusid, millel on negatiivsed tagajärjed pere- ja tööelu ühitamisele, mis mõjutab eelkõige naisi; kutsub komisjoni üles jälgima Barcelona eesmärkide elluviimist ja jätkama liikmesriikide toetamist kvaliteetsete ja taskukohaste ning sobivate hooldusaegadega lastehoiuteenuste loomisel ning töötama järgnevalt välja uued eesmärgid lastehoiu korralduse valdkonnas; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on suurendada lastele, vanuritele ja erihooldust vajavatele isikutele osutatavate taskukohaste õendus- ja hooldusteenuste, sealhulgas ülalpeetavate abistamise kättesaadavust, kvaliteeti ja juurdepääsetavust, ning tagada, et kõnealuste teenuste kättesaadavus ühildub nii naiste kui ka meeste täispikkade tööpäevadega; märgib, et päevahoiu- ja sõimeteenuste võimaluste laiendamine sõltub mitte ainult vajalikust avaliku sektori poliitikast, vaid ka ettevõtjatele pakutavatest stiimulitest selliste lahenduste leidmiseks;

| 28. | rõhutab paindlike töövormide tähtsust, et naised ja mehed saaksid pere- ja tööelu ühitada, tingimusel, et töötajatel on selleks valikuvabadus, ning teeb komisjonile ülesandeks koordineerida ja soodustada parimate tavade vahetust; rõhutab seoses sellega teadlikkuse suurendamise kampaaniate vajalikkust seoses majapidamistööde ning hooldus- ja õendusülesannete võrdse jaotamise, parema investeerimise hooldusteenuste infrastruktuuri, meeste kaasamise ergutamise ja vähemalt 10-päevase isapuhkuse juurutamise ning mõlemale vanemale võimaldava vanemapuhkuse kehtestamisega, mis hõlmaks eriti mõjusaid stiimuleid isadele, nagu vanemapuhkus, mida ei saa ühelt vanemalt teisele üle kanda; rõhutab, et võrdväärne vanemapuhkus toob kasu kõikidele perekonnaliikmetele ning võib olla stiimuliks vanemapuhkusega seotud diskrimineerimise vähendamiseks; |
| --- | --- |

28.

rõhutab paindlike töövormide tähtsust, et naised ja mehed saaksid pere- ja tööelu ühitada, tingimusel, et töötajatel on selleks valikuvabadus, ning teeb komisjonile ülesandeks koordineerida ja soodustada parimate tavade vahetust; rõhutab seoses sellega teadlikkuse suurendamise kampaaniate vajalikkust seoses majapidamistööde ning hooldus- ja õendusülesannete võrdse jaotamise, parema investeerimise hooldusteenuste infrastruktuuri, meeste kaasamise ergutamise ja vähemalt 10-päevase isapuhkuse juurutamise ning mõlemale vanemale võimaldava vanemapuhkuse kehtestamisega, mis hõlmaks eriti mõjusaid stiimuleid isadele, nagu vanemapuhkus, mida ei saa ühelt vanemalt teisele üle kanda; rõhutab, et võrdväärne vanemapuhkus toob kasu kõikidele perekonnaliikmetele ning võib olla stiimuliks vanemapuhkusega seotud diskrimineerimise vähendamiseks;

| 29. | nõuab, et naiste hulgas suurema tööhõive määra edendamiseks võetaks vajalikke meetmeid, näiteks taskukohased hooldus- ja lapsehooldusteenused, piisavad emadus-, isadus- ja vanemapuhkuse süsteemid ning tööaja ja töökoha paindlikkus; rõhutab, kui tähtsad on head ja kindlad töötingimused, mis võimaldavad naistel ja meestel töö- ja eraelu ühitada, ning kutsub komisjoni üles kooskõlastama ja edendama tööõiguste tugevdamist, et saavutada suurem sooline võrdõiguslikkus; rõhutab, et parema tasakaalu saavutamine pere-, isikliku ja tööelu vahel on majanduse elavdamise, jätkusuutliku demograafia ning isikliku ja sotsiaalse heaolu tähtis element, ning märgib, et meeste ja naiste võrdne osalemine tööturul võib märkimisväärselt suurendada ELi majanduslikku potentsiaali ning kindlustada liidu õiglast ja kaasavat olemust; juhib tähelepanu sellele, et OECD prognooside kohaselt aitaks meeste ja naiste osalemise määra täielik ühtlustamine suurendada SKP-d elaniku kohta 12,4 % 2030. aastaks; juhib tähelepanu, et kuigi osaajatöö, mida teevad peamiselt naised, muudab pere- ja tööelu ühitamise lihtsamaks, on tõsiasi ka see, et see pakub väiksemaid karjäärivõimalusi, madalamat palka ja pensioneid, inimkapitali alakasutamist ning seeläbi ka väiksemat majanduskasvu ja heaolu; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et naiste hulgas suurema tööhõive määra edendamiseks võetaks vajalikke meetmeid, näiteks taskukohased hooldus- ja lapsehooldusteenused, piisavad emadus-, isadus- ja vanemapuhkuse süsteemid ning tööaja ja töökoha paindlikkus; rõhutab, kui tähtsad on head ja kindlad töötingimused, mis võimaldavad naistel ja meestel töö- ja eraelu ühitada, ning kutsub komisjoni üles kooskõlastama ja edendama tööõiguste tugevdamist, et saavutada suurem sooline võrdõiguslikkus; rõhutab, et parema tasakaalu saavutamine pere-, isikliku ja tööelu vahel on majanduse elavdamise, jätkusuutliku demograafia ning isikliku ja sotsiaalse heaolu tähtis element, ning märgib, et meeste ja naiste võrdne osalemine tööturul võib märkimisväärselt suurendada ELi majanduslikku potentsiaali ning kindlustada liidu õiglast ja kaasavat olemust; juhib tähelepanu sellele, et OECD prognooside kohaselt aitaks meeste ja naiste osalemise määra täielik ühtlustamine suurendada SKP-d elaniku kohta 12,4 % 2030. aastaks; juhib tähelepanu, et kuigi osaajatöö, mida teevad peamiselt naised, muudab pere- ja tööelu ühitamise lihtsamaks, on tõsiasi ka see, et see pakub väiksemaid karjäärivõimalusi, madalamat palka ja pensioneid, inimkapitali alakasutamist ning seeläbi ka väiksemat majanduskasvu ja heaolu;

| 30. | rõhutab, kui tähtis on paluda Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil koguda kvalifitseeritud, soospetsiifilisi andmeid hooldus- ja õendusülesannete ja majapidamistööde ning vaba aja jaotuse valdkonnas korrapärase hindamise eesmärgil; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, kui tähtis on paluda Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil koguda kvalifitseeritud, soospetsiifilisi andmeid hooldus- ja õendusülesannete ja majapidamistööde ning vaba aja jaotuse valdkonnas korrapärase hindamise eesmärgil;

| 31. | soovitab, et kuna perekonna koosseis ja määratlus aja jooksul muutub, tuleks peret ja tööd käsitlevad õigusaktid muuta ühe vanemaga peresid ning homo-, bi- ja transseksuaalsete ning transsooliste vanematega peresid silmas pidades kõikehõlmavamaks; |
| --- | --- |

31.

soovitab, et kuna perekonna koosseis ja määratlus aja jooksul muutub, tuleks peret ja tööd käsitlevad õigusaktid muuta ühe vanemaga peresid ning homo-, bi- ja transseksuaalsete ning transsooliste vanematega peresid silmas pidades kõikehõlmavamaks;

| 32. | palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada naiste häält sotsiaalses dialoogis ning naiste esindatust kõigi sektorite ametiühingutes; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada naiste häält sotsiaalses dialoogis ning naiste esindatust kõigi sektorite ametiühingutes;

| 33. | kutsub komisjoni üles strateegia osana julgustama liikmesriike ratifitseerima Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 189, et tugevdada Euroopa koduabiliste ja hooldajate õigusi; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles strateegia osana julgustama liikmesriike ratifitseerima Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 189, et tugevdada Euroopa koduabiliste ja hooldajate õigusi;

| 34. | kutsub komisjoni üles toetama liikmesriikide pädevaid ametiasutusi tööandjatele stiimulite loomisel, et muuta mitteametlik tööhõive ametlikuks; rõhutab deklareerimata töö suurt osakaalu, mis on eriti näha naiste ülekaaluga sektorites, näiteks töö kodumajapidamistes; kutsub liikmesriike üles võitlema naiste ebakindla ja deklareerimata tööga, mis aitab kaasa naiste palgastruktuuride täielikule reguleerimatusele ja põhjustab naiste suuremat vaesust, eeskätt hilisemal eluetapil, ning mõjutab negatiivselt naiste sotsiaalset turvalisust ning ELi SKP taset, ning tagama kõigile töötajatele asjakohase sotsiaalkaitse; nõuab deklareerimata töö paremaks ennetamiseks ja sellega võitlemiseks viivitamata Euroopa platvormi loomist; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles toetama liikmesriikide pädevaid ametiasutusi tööandjatele stiimulite loomisel, et muuta mitteametlik tööhõive ametlikuks; rõhutab deklareerimata töö suurt osakaalu, mis on eriti näha naiste ülekaaluga sektorites, näiteks töö kodumajapidamistes; kutsub liikmesriike üles võitlema naiste ebakindla ja deklareerimata tööga, mis aitab kaasa naiste palgastruktuuride täielikule reguleerimatusele ja põhjustab naiste suuremat vaesust, eeskätt hilisemal eluetapil, ning mõjutab negatiivselt naiste sotsiaalset turvalisust ning ELi SKP taset, ning tagama kõigile töötajatele asjakohase sotsiaalkaitse; nõuab deklareerimata töö paremaks ennetamiseks ja sellega võitlemiseks viivitamata Euroopa platvormi loomist;

| 35. | rõhutab, et vaesuse feminiseerumine tuleneb mitmest tegurist, sealhulgas naiste karjääripausid, sooline palgalõhe (16,4 %), pensionilõhe (39 %), sooline ebavõrdsus karjääri edendamisel, asjaolu, et naised töötavad sageli ebastandardsete lepingute alusel (mittevabatahtlik osalise tööajaga töö ning ajutised või tööajata lepingud), füüsilistest isikust ettevõtjat abistava partneri sotsiaalkindlustuse puudumine ja üksikemade kodumajapidamiste vaesus; rõhutab, et vaesustaseme vähenemise 2020. aastaks 20 miljoni inimese võrra saab saavutada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisel põhineva vaesusevastase ja diskrimineerimisvastase poliitikaga, tegevusprogrammidega, milles pööratakse erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele naistele ja mida toetavad naiste vaesuse vähendamisele suunatud meetmed, ning töötingimuste parandamisega madala sissetulekuga sektorites, kus töötab rohkem naisi kui mehi; toonitab, et mitmekordne diskrimineerimine, mida naised kogevad puude, rassilise ja etnilise päritolu, sotsiaal-majandusliku staatuse, sooidentiteedi ja muude tegurite tõttu, soodustab vaesuse feminiseerumist; rõhutab, et on oluline jälgida maksustamise ja tööajamudelite soolist mõju naistele ja peredele; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et vaesuse feminiseerumine tuleneb mitmest tegurist, sealhulgas naiste karjääripausid, sooline palgalõhe (16,4 %), pensionilõhe (39 %), sooline ebavõrdsus karjääri edendamisel, asjaolu, et naised töötavad sageli ebastandardsete lepingute alusel (mittevabatahtlik osalise tööajaga töö ning ajutised või tööajata lepingud), füüsilistest isikust ettevõtjat abistava partneri sotsiaalkindlustuse puudumine ja üksikemade kodumajapidamiste vaesus; rõhutab, et vaesustaseme vähenemise 2020. aastaks 20 miljoni inimese võrra saab saavutada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisel põhineva vaesusevastase ja diskrimineerimisvastase poliitikaga, tegevusprogrammidega, milles pööratakse erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele naistele ja mida toetavad naiste vaesuse vähendamisele suunatud meetmed, ning töötingimuste parandamisega madala sissetulekuga sektorites, kus töötab rohkem naisi kui mehi; toonitab, et mitmekordne diskrimineerimine, mida naised kogevad puude, rassilise ja etnilise päritolu, sotsiaal-majandusliku staatuse, sooidentiteedi ja muude tegurite tõttu, soodustab vaesuse feminiseerumist; rõhutab, et on oluline jälgida maksustamise ja tööajamudelite soolist mõju naistele ja peredele;

| 36. | loodab, et komisjon võtab kõik võimalikud meetmed tagamaks, et kohaldatakse meeste ja naiste võrdset kohtlemist käsitlevate ELi direktiivide kõiki aspekte, sealhulgas kollektiivlepingute üle läbirääkivate sotsiaalpartnerite poolt, ning et komisjon julgustab sotsiaalpartnereid dialoogi pidama, et arutleda selliste küsimuste üle nagu palkade läbipaistvus, naiste osalise tööaja ja tähtajalise lepingu tingimused, ning soodustatakse naiste osalemist keskkonnahoidlikes ja innovaatilistes sektorites; rõhutab, et pensionid on nende saajate majandusliku sõltumatuse tähtis näitaja ja et pensionilõhed peegeldavad soopõhiste eelistustega tööturul läbitud karjääri kumuleerunud puudusi; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta asjakohaseid meetmeid, et vähendada soolise pensionilõhe erinevusi, mis on naiste ja meeste töötasu erinevuste otsene tagajärg, ning hinnata pensionisüsteemide mõju naistele, pöörates erilist tähelepanu osalise tööajaga ja ebatüüpilistele töölepingutele; |
| --- | --- |

36.

loodab, et komisjon võtab kõik võimalikud meetmed tagamaks, et kohaldatakse meeste ja naiste võrdset kohtlemist käsitlevate ELi direktiivide kõiki aspekte, sealhulgas kollektiivlepingute üle läbirääkivate sotsiaalpartnerite poolt, ning et komisjon julgustab sotsiaalpartnereid dialoogi pidama, et arutleda selliste küsimuste üle nagu palkade läbipaistvus, naiste osalise tööaja ja tähtajalise lepingu tingimused, ning soodustatakse naiste osalemist keskkonnahoidlikes ja innovaatilistes sektorites; rõhutab, et pensionid on nende saajate majandusliku sõltumatuse tähtis näitaja ja et pensionilõhed peegeldavad soopõhiste eelistustega tööturul läbitud karjääri kumuleerunud puudusi; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta asjakohaseid meetmeid, et vähendada soolise pensionilõhe erinevusi, mis on naiste ja meeste töötasu erinevuste otsene tagajärg, ning hinnata pensionisüsteemide mõju naistele, pöörates erilist tähelepanu osalise tööajaga ja ebatüüpilistele töölepingutele;

| 37. | rõhutab, kui tähtis on suurendada teadlikkust ühisomandi käsitusest ELi tasandil, et tagada naiste õiguste täielik tunnustamine põllumajandussektoris; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid aitaksid sellist strateegiat edendada, mis aitaks kaasa naistele töökohtadele loomisele maapiirkondades, ning vaikimisi inimväärse pensioni tagamisele ELis ebakindlates oludes elavatele pensionil olevatele naistele, ning nõuab toetust poliitilistele jõupingutustele naiste rolli tugevdamiseks põllumajanduses ning nende nõuetekohaseks esindatuseks kõigis põllumajandussektori poliitilistes, majanduslikes ja sotsiaalfoorumites; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, kui tähtis on suurendada teadlikkust ühisomandi käsitusest ELi tasandil, et tagada naiste õiguste täielik tunnustamine põllumajandussektoris; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid aitaksid sellist strateegiat edendada, mis aitaks kaasa naistele töökohtadele loomisele maapiirkondades, ning vaikimisi inimväärse pensioni tagamisele ELis ebakindlates oludes elavatele pensionil olevatele naistele, ning nõuab toetust poliitilistele jõupingutustele naiste rolli tugevdamiseks põllumajanduses ning nende nõuetekohaseks esindatuseks kõigis põllumajandussektori poliitilistes, majanduslikes ja sotsiaalfoorumites;

| 38. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta arvesse sotsiaal-majanduslikke takistusi, mida naised kogevad konkreetsetes tingimustes, näiteks maapiirkondades meeste ülekaaluga sektorites, vanemas eas, või mida kogevad puudega naised; rõhutab, et naised kogevad jätkuvalt suuremat töökoha ebakindlust kui mehed ning et töökoha ebakindlus on kriisi tagajärjel suurenenud, ning väljendab muret palgavaesuse all kannatavate naiste arvu ja osakaalu pärast; on seisukohal, et naiste aitamine tööturule naasmiseks vajab mitmemõõtmelisi poliitilisi lahendusi, mis hõlmavad elukestvat õpet ja tegevust, et võidelda ebakindla tööga ning edendada õigustega tagatud tööd ja diferentseeritud töökorralduse tavasid; palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada soolist aspekti kõigis töökohtade loomise kavades, luues kvaliteetseid töökohti kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni inimväärse töö tegevuskavaga; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta arvesse sotsiaal-majanduslikke takistusi, mida naised kogevad konkreetsetes tingimustes, näiteks maapiirkondades meeste ülekaaluga sektorites, vanemas eas, või mida kogevad puudega naised; rõhutab, et naised kogevad jätkuvalt suuremat töökoha ebakindlust kui mehed ning et töökoha ebakindlus on kriisi tagajärjel suurenenud, ning väljendab muret palgavaesuse all kannatavate naiste arvu ja osakaalu pärast; on seisukohal, et naiste aitamine tööturule naasmiseks vajab mitmemõõtmelisi poliitilisi lahendusi, mis hõlmavad elukestvat õpet ja tegevust, et võidelda ebakindla tööga ning edendada õigustega tagatud tööd ja diferentseeritud töökorralduse tavasid; palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada soolist aspekti kõigis töökohtade loomise kavades, luues kvaliteetseid töökohti kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni inimväärse töö tegevuskavaga;

| 39. | rõhutab, et ELi majanduskasvu ja konkurentsivõime huvides on vaja kaotada lõhe naiste haridustaseme (60 % ülikoolilõpetanutest ELis on naised) ning nende tööturul osalemise ja positsiooni vahel; toonitab vajadust võidelda vertikaalse ja horisontaalse segregatsiooni kõikide aspektidega, kuna asjaomase segregatsiooni tõttu on naiste tööhõive piiratud teatud sektoritega ja nad on ettevõtete hierarhia kõrgematelt tasanditelt välja jäetud; rõhutab, et eeskätt mõne liikmesriigi avalikus sektoris rakendatavaid positiivseid meetmeid käsitlevad õigusaktid on aidanud parandada soolist võrdõiguslikkust madalaimal tasemel, kuid seda tuleks laiendada kõigile karjääri tasemetele; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et ELi majanduskasvu ja konkurentsivõime huvides on vaja kaotada lõhe naiste haridustaseme (60 % ülikoolilõpetanutest ELis on naised) ning nende tööturul osalemise ja positsiooni vahel; toonitab vajadust võidelda vertikaalse ja horisontaalse segregatsiooni kõikide aspektidega, kuna asjaomase segregatsiooni tõttu on naiste tööhõive piiratud teatud sektoritega ja nad on ettevõtete hierarhia kõrgematelt tasanditelt välja jäetud; rõhutab, et eeskätt mõne liikmesriigi avalikus sektoris rakendatavaid positiivseid meetmeid käsitlevad õigusaktid on aidanud parandada soolist võrdõiguslikkust madalaimal tasemel, kuid seda tuleks laiendada kõigile karjääri tasemetele;

Osalemine otsustusprotsessis ja naisettevõtlus

| 40. | juhib tähelepanu, et kõige rohkem on naiste osakaal ettevõtete juhatustes suurenenud riikides, kes on juba vastu võtnud õigusaktid kohustuslike kvootide kohta, ning et liikmesriikides, kus kohustuslikke meetmeid ei ole rakendatud, on äriühingud vastuvõetava soolise tasakaaluni jõudmisest ikka veel kaugel; toonitab vajadust toetada läbipaistvaid menetlusi naiste nimetamiseks börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete ametikohtadele; julgustab avalikku ja erasektorit kavandama vabatahtlikke skeeme, mille abil edendada naiste nimetamist juhtivatele ametikohtadele; kutsub komisjoni üles kaasama strateegiasse konkreetseid meetmeid seoses naiste ja meeste võrdse esindatusega juhtivatel ametikohtadel ning toetama nõukogu läbirääkimistel direktiivi vastuvõtmise üle, et naised ja mehed oleksid tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulgas tasakaalustatult esindatud; palub nõukogul saavutada direktiivi eelnõu suhtes võimalikult kiiresti ühine seisukoht; |
| --- | --- |

40.

juhib tähelepanu, et kõige rohkem on naiste osakaal ettevõtete juhatustes suurenenud riikides, kes on juba vastu võtnud õigusaktid kohustuslike kvootide kohta, ning et liikmesriikides, kus kohustuslikke meetmeid ei ole rakendatud, on äriühingud vastuvõetava soolise tasakaaluni jõudmisest ikka veel kaugel; toonitab vajadust toetada läbipaistvaid menetlusi naiste nimetamiseks börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete ametikohtadele; julgustab avalikku ja erasektorit kavandama vabatahtlikke skeeme, mille abil edendada naiste nimetamist juhtivatele ametikohtadele; kutsub komisjoni üles kaasama strateegiasse konkreetseid meetmeid seoses naiste ja meeste võrdse esindatusega juhtivatel ametikohtadel ning toetama nõukogu läbirääkimistel direktiivi vastuvõtmise üle, et naised ja mehed oleksid tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulgas tasakaalustatult esindatud; palub nõukogul saavutada direktiivi eelnõu suhtes võimalikult kiiresti ühine seisukoht;

| 41. | kutsub komisjoni üles looma liikmesriikidele stiimuleid, mis toovad kaasa naiste ja meeste tasakaalustatuma esindatuse kohalikes volikogudes, piirkondlikes ja riiklikes parlamentides ning Euroopa Parlamendis, ja rõhutab seejuures selliste sooliselt tasakaalustatud valimisnimekirjade tähtsust, kus igale ametikohale on esitatud nii mees- kui ka naissoost kandidaat; rõhutab kvootide tähtsust naiste osaluse suurendamisel poliitilises otsustusprotsessis; kutsub kõiki ELi institutsioone üles võtma sisemisi meetmeid, et suurendada võrdõiguslikkust oma otsustusorganites, esitades ELi kõrgetele ametikohtadele nii nais- kui ka meessoost kandidaadi; on veendunud, et sooline võrdõiguslikkus peaks olema komisjoni puhul nõue ja et voliniku ametissenimetamine soolise võrdõiguslikkuse alusel on edasise võrdõiguslikkuse alase töö tähtis näitaja; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles looma liikmesriikidele stiimuleid, mis toovad kaasa naiste ja meeste tasakaalustatuma esindatuse kohalikes volikogudes, piirkondlikes ja riiklikes parlamentides ning Euroopa Parlamendis, ja rõhutab seejuures selliste sooliselt tasakaalustatud valimisnimekirjade tähtsust, kus igale ametikohale on esitatud nii mees- kui ka naissoost kandidaat; rõhutab kvootide tähtsust naiste osaluse suurendamisel poliitilises otsustusprotsessis; kutsub kõiki ELi institutsioone üles võtma sisemisi meetmeid, et suurendada võrdõiguslikkust oma otsustusorganites, esitades ELi kõrgetele ametikohtadele nii nais- kui ka meessoost kandidaadi; on veendunud, et sooline võrdõiguslikkus peaks olema komisjoni puhul nõue ja et voliniku ametissenimetamine soolise võrdõiguslikkuse alusel on edasise võrdõiguslikkuse alase töö tähtis näitaja;

| 42. | juhib tähelepanu tasakaalustamatusele, mis eksisteerib meeste ja naiste osaluses poliitilises, valitsuse ja majanduslikus otsustusprotsessis, ning asjaolule, et naiste osaluse ees seisvad takistused põhinevad soopõhise diskrimineerimise ning äritegevuses, poliitikas ja ühiskonnas endiselt eksisteerivate stereotüüpsete hoiakute kombinatsioonil; juhib tähelepanu sellele, et naised moodustavad 60 % uutest diplomi saanutest, kuid nad on alaesindatud teatavates sektorites, näiteks teaduses ja uurimisvaldkonnas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles teavitama naisi seda tüüpi haridusvõimalustest ning tagama naistele meestega võrdselt juurdepääsu vastavatele ametialadele ja nendel karjääri tegemisele; märgib, et naiste karjäärid toimuvad üldiselt tähelepanuväärse edasiminekuta; kutsub liikmesriike üles pakkuma julgustust ja toetust naistele eduka karjääri saavutamisel, sealhulgas positiivsete meetmete abil, nagu koostöövõrgustikud ja juhendamisprogrammid, ning luues neile asjakohased tingimused ja tagades neile igas vanuses meestega võrdsed võimalused väljaõppes, edutamises, ümberõppes ja koolituses; rõhutab naiste ja meeste tööhõivealase võrdõiguslikkuse saavutamisele suunatud poliitika tähtsust, tunnistades kõrgetel ametikohtadel töötavate naiste võimalikku kaitsetust; rõhutab, et eelkõige komisjon peaks edendama poliitikat võitluseks ahistamisega töökohal (32); |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu tasakaalustamatusele, mis eksisteerib meeste ja naiste osaluses poliitilises, valitsuse ja majanduslikus otsustusprotsessis, ning asjaolule, et naiste osaluse ees seisvad takistused põhinevad soopõhise diskrimineerimise ning äritegevuses, poliitikas ja ühiskonnas endiselt eksisteerivate stereotüüpsete hoiakute kombinatsioonil; juhib tähelepanu sellele, et naised moodustavad 60 % uutest diplomi saanutest, kuid nad on alaesindatud teatavates sektorites, näiteks teaduses ja uurimisvaldkonnas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles teavitama naisi seda tüüpi haridusvõimalustest ning tagama naistele meestega võrdselt juurdepääsu vastavatele ametialadele ja nendel karjääri tegemisele; märgib, et naiste karjäärid toimuvad üldiselt tähelepanuväärse edasiminekuta; kutsub liikmesriike üles pakkuma julgustust ja toetust naistele eduka karjääri saavutamisel, sealhulgas positiivsete meetmete abil, nagu koostöövõrgustikud ja juhendamisprogrammid, ning luues neile asjakohased tingimused ja tagades neile igas vanuses meestega võrdsed võimalused väljaõppes, edutamises, ümberõppes ja koolituses; rõhutab naiste ja meeste tööhõivealase võrdõiguslikkuse saavutamisele suunatud poliitika tähtsust, tunnistades kõrgetel ametikohtadel töötavate naiste võimalikku kaitsetust; rõhutab, et eelkõige komisjon peaks edendama poliitikat võitluseks ahistamisega töökohal (32);

| 43. | rõhutab asjaolu, et naised moodustavad 52 % kogu Euroopa elanikkonnast, kuid nendest vaid kolmandik on ELis füüsilisest isikust ettevõtjad või alustavad ettevõtjad; rõhutab naisettevõtjatele ja teaduses töötavatele naistele mõeldud abiprogrammide tähtsust ning kutsub ELi üles neid programme konkreetsemalt toetama; kutsub komisjoni üles analüüsima ja töötama välja ettepanekuid naiste huvi äratamiseks ettevõtte loomise vastu; rõhutab, et potentsiaalseid naisettevõtjaid, teadlasi ja akadeemikuid tuleks teavitada toetusprogrammidest ja rahastamisvõimalustest; ergutab liikmesriike edendama meetmeid ja tegevusi ettevõtjaks hakata otsustanud naiste abistamiseks ja nõustamiseks ning toetama naisettevõtlust, soodustama ja lihtsustama juurdepääsu rahastamisele ja muule toetusele ning vähendama bürokraatiat ja muid tõkkeid, mis takistavad naistel ettevõtlusega alustada; |
| --- | --- |

43.

rõhutab asjaolu, et naised moodustavad 52 % kogu Euroopa elanikkonnast, kuid nendest vaid kolmandik on ELis füüsilisest isikust ettevõtjad või alustavad ettevõtjad; rõhutab naisettevõtjatele ja teaduses töötavatele naistele mõeldud abiprogrammide tähtsust ning kutsub ELi üles neid programme konkreetsemalt toetama; kutsub komisjoni üles analüüsima ja töötama välja ettepanekuid naiste huvi äratamiseks ettevõtte loomise vastu; rõhutab, et potentsiaalseid naisettevõtjaid, teadlasi ja akadeemikuid tuleks teavitada toetusprogrammidest ja rahastamisvõimalustest; ergutab liikmesriike edendama meetmeid ja tegevusi ettevõtjaks hakata otsustanud naiste abistamiseks ja nõustamiseks ning toetama naisettevõtlust, soodustama ja lihtsustama juurdepääsu rahastamisele ja muule toetusele ning vähendama bürokraatiat ja muid tõkkeid, mis takistavad naistel ettevõtlusega alustada;

Rahalised vahendid

| 44. | juhib taas kord tähelepanu asjaolule, et endiselt eksisteerib sooline palgalõhe, mis on viimastel aastatel väga vähe kahanenud; rõhutab, et soolise palgalõhe põhjuseks on naiste ebapiisav osalemine tööturul, vertikaalne ja horisontaalne segregatsioon ning asjaolu, et sektorites, kus naised on üleesindatud, on sageli palgad madalamad; kutsub komisjoni üles jälgima direktiivi 2006/54/EÜ rakendamist ning esitama konkreetsed meetmed, mis võtavad arvesse nii õiguslikke kui ka muid struktuurilisi palgaerinevusi, et tagada palga läbipaistvus ja kohaldada sanktsioone, vähendades seeläbi soolist palgalõhet, ning esitama selle kohta igal aastal eduaruande; julgustab liikmesriike tunnustama uusima riigihangete direktiivi võimalusi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise poliitika edendamise ja tõhustamise vahendina ning kaaluma liikmesriikides kehtivate võrdset kohtlemist ja soolist võrdõiguslikkust käsitlevate õigusaktide alusel nõuete kehtestamist riigihankelepingute sõlmimise eeltingimusena, kui see on kohaldatav; palub komisjonil ja liikmesriikidel uurida, kas riigihankelepingutesse sotsiaalklauslite lisamist saab kasutada sotsiaalse kaasamise poliitika edendamise võimaliku vahendina; tunnistab, et selle idee arendamisel tuleb järgida konkurentsi käsitlevaid ELi õigusakte; |
| --- | --- |

44.

juhib taas kord tähelepanu asjaolule, et endiselt eksisteerib sooline palgalõhe, mis on viimastel aastatel väga vähe kahanenud; rõhutab, et soolise palgalõhe põhjuseks on naiste ebapiisav osalemine tööturul, vertikaalne ja horisontaalne segregatsioon ning asjaolu, et sektorites, kus naised on üleesindatud, on sageli palgad madalamad; kutsub komisjoni üles jälgima direktiivi 2006/54/EÜ rakendamist ning esitama konkreetsed meetmed, mis võtavad arvesse nii õiguslikke kui ka muid struktuurilisi palgaerinevusi, et tagada palga läbipaistvus ja kohaldada sanktsioone, vähendades seeläbi soolist palgalõhet, ning esitama selle kohta igal aastal eduaruande; julgustab liikmesriike tunnustama uusima riigihangete direktiivi võimalusi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise poliitika edendamise ja tõhustamise vahendina ning kaaluma liikmesriikides kehtivate võrdset kohtlemist ja soolist võrdõiguslikkust käsitlevate õigusaktide alusel nõuete kehtestamist riigihankelepingute sõlmimise eeltingimusena, kui see on kohaldatav; palub komisjonil ja liikmesriikidel uurida, kas riigihankelepingutesse sotsiaalklauslite lisamist saab kasutada sotsiaalse kaasamise poliitika edendamise võimaliku vahendina; tunnistab, et selle idee arendamisel tuleb järgida konkurentsi käsitlevaid ELi õigusakte;

| 45. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta oma eelarvepoliitika, sotsiaalkindlustuse ja avalike teenuste kujundamisel arvesse demograafilist arengut ning muutusi leibkondade suuruses ja koosseisus; |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta oma eelarvepoliitika, sotsiaalkindlustuse ja avalike teenuste kujundamisel arvesse demograafilist arengut ning muutusi leibkondade suuruses ja koosseisus;

| 46. | kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike võitluses vaesusega, mis eelkõige mõjutab üksikemasid ning on kriisi tagajärjel veelgi suurenenud, tuues kaasa suurema sotsiaalse tõrjutuse; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike võitluses vaesusega, mis eelkõige mõjutab üksikemasid ning on kriisi tagajärjel veelgi suurenenud, tuues kaasa suurema sotsiaalse tõrjutuse;

| 47. | kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike struktuurifondide suuremal kasutamisel investeerimiseks riiklikusse lasteehoidu ja eakate hooldusesse, mis on põhistrateegia naiste osaluse suurendamiseks tööturul; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike struktuurifondide suuremal kasutamisel investeerimiseks riiklikusse lasteehoidu ja eakate hooldusesse, mis on põhistrateegia naiste osaluse suurendamiseks tööturul;

| 48. | kordab üle, et direktiiv 2006/54/EÜ ei ole selle praeguses versioonis piisavalt tõhus selleks, et tegeleda soolise palgalõhe probleemiga ja saavutada soolise võrdõiguslikkuse eesmärk tööhõives ja tööturul; nõuab tungivalt, et komisjon selle direktiivi viivitamata läbi vaataks; |
| --- | --- |

48.

kordab üle, et direktiiv 2006/54/EÜ ei ole selle praeguses versioonis piisavalt tõhus selleks, et tegeleda soolise palgalõhe probleemiga ja saavutada soolise võrdõiguslikkuse eesmärk tööhõives ja tööturul; nõuab tungivalt, et komisjon selle direktiivi viivitamata läbi vaataks;

| 49. | on seisukohal, et poliitika ja vahendid, mille eesmärk on võidelda noorte töötuse vastu, näiteks noortegarantii ja noorte tööhõive algatus, peavad vastama noorte konkreetsetele vajadustele, et võimaldada neil siseneda tööturule; märgib, et mittetöötavate ja mitteõppivate (NEET-noored) noorte naiste määr on meeste omast kõrgem; nõuab ühtlasi sooliselt eristatud andmete kogumist noorte töötuse valdkonnas, et saaks välja töötada kohandatud tõenditel põhinevat poliitikat; |
| --- | --- |

49.

on seisukohal, et poliitika ja vahendid, mille eesmärk on võidelda noorte töötuse vastu, näiteks noortegarantii ja noorte tööhõive algatus, peavad vastama noorte konkreetsetele vajadustele, et võimaldada neil siseneda tööturule; märgib, et mittetöötavate ja mitteõppivate (NEET-noored) noorte naiste määr on meeste omast kõrgem; nõuab ühtlasi sooliselt eristatud andmete kogumist noorte töötuse valdkonnas, et saaks välja töötada kohandatud tõenditel põhinevat poliitikat;

| 50. | kutsub komisjoni üles suunama nii 2014. aastal sõlmitud investeeringupakett kui ka noortegarantii selgemini konkreetsele olukorrale ning tütarlaste ja naiste konkreetsetele vajadustele; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles suunama nii 2014. aastal sõlmitud investeeringupakett kui ka noortegarantii selgemini konkreetsele olukorrale ning tütarlaste ja naiste konkreetsetele vajadustele;

| 51. | rõhutab, et on tähtis vahetada parima tava näiteid ja algatusi, et tulla toime naiste kvalifikatsiooni kaotuse suundumustega, arendada nende oskusi, või pakkuda neile koolitust, mis võimaldab neil pärast ainult laste ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemisele kulunud aega tööturule naasta; rõhutab ka diplomite ja kvalifikatsioonide tunnustamise suurendamise ja soodustamise tähtsust, et vältida kõrge kvalifikatsiooniga naiste oskuste alakasutamist, nagu juhtub sageli sisserännanud naistega; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et on tähtis vahetada parima tava näiteid ja algatusi, et tulla toime naiste kvalifikatsiooni kaotuse suundumustega, arendada nende oskusi, või pakkuda neile koolitust, mis võimaldab neil pärast ainult laste ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemisele kulunud aega tööturule naasta; rõhutab ka diplomite ja kvalifikatsioonide tunnustamise suurendamise ja soodustamise tähtsust, et vältida kõrge kvalifikatsiooniga naiste oskuste alakasutamist, nagu juhtub sageli sisserännanud naistega;

Tervis

| 52. | kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike kvaliteetsete, geograafiliselt mõistlike ja hõlpsasti kättesaadavate seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste ning õiguste, turvalise ja seadustatud abordi ja rasestumisvastaste vahendite ning üldiste tervishoiuteenuste tagamisel; |
| --- | --- |

52.

kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike kvaliteetsete, geograafiliselt mõistlike ja hõlpsasti kättesaadavate seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste ning õiguste, turvalise ja seadustatud abordi ja rasestumisvastaste vahendite ning üldiste tervishoiuteenuste tagamisel;

| 53. | nõuab tungivalt, et komisjon lisaks oma järgmisse ELi tervisestrateegiasse seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvad õigused, et tagada naiste ja meeste võrdõiguslikkus ning täiendada riiklikke seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste strateegiaid; |
| --- | --- |

53.

nõuab tungivalt, et komisjon lisaks oma järgmisse ELi tervisestrateegiasse seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvad õigused, et tagada naiste ja meeste võrdõiguslikkus ning täiendada riiklikke seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste strateegiaid;

| 54. | juhib liikmesriikide tähelepanu vajadusele keskenduda suguhaiguste ennetamisele ja ennetamismeetoditele, samuti ennetusele ja teadusuuringutele, et parandada selliste haiguste varast avastamist nagu naiste vähkhaigused (rinna-, emakakaela- ja munasarjavähk) regulaarsete (günekoloogiliste) tervisekontrollide abil; |
| --- | --- |

54.

juhib liikmesriikide tähelepanu vajadusele keskenduda suguhaiguste ennetamisele ja ennetamismeetoditele, samuti ennetusele ja teadusuuringutele, et parandada selliste haiguste varast avastamist nagu naiste vähkhaigused (rinna-, emakakaela- ja munasarjavähk) regulaarsete (günekoloogiliste) tervisekontrollide abil;

| 55. | kordab oma üleskutset komisjonile ja Maailma Terviseorganisatsioonile eemaldada soolise identiteedi häired vaimsete ja käitumishäirete nimekirjast rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni (RHK-11) 11. versiooni läbirääkimistes ning tagada mittepatologiseeriv ümberklassifitseerimine ning kindlustada, et soolist mitmekesisust lapsepõlves ei patologiseerita; |
| --- | --- |

55.

kordab oma üleskutset komisjonile ja Maailma Terviseorganisatsioonile eemaldada soolise identiteedi häired vaimsete ja käitumishäirete nimekirjast rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni (RHK-11) 11. versiooni läbirääkimistes ning tagada mittepatologiseeriv ümberklassifitseerimine ning kindlustada, et soolist mitmekesisust lapsepõlves ei patologiseerita;

| 56. | tunnistades seksuaal- ja reproduktiivõiguste tähtsust, kutsub komisjoni üles looma seksuaal- ja suhetealase hariduse parimaid tavasid kogu Euroopa noorte jaoks; |
| --- | --- |

56.

tunnistades seksuaal- ja reproduktiivõiguste tähtsust, kutsub komisjoni üles looma seksuaal- ja suhetealase hariduse parimaid tavasid kogu Euroopa noorte jaoks;

| 57. | rõhutab, et komisjon peab teostama soolise võrdõiguslikkuse alase auditi, et tagada, et ELi tervishoiupoliitika ja ELi rahastatavad teadusuuringud võtaks järjest rohkem sihikule naiste tervisliku seisundi ja selle diagnoosimise; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et komisjon peab teostama soolise võrdõiguslikkuse alase auditi, et tagada, et ELi tervishoiupoliitika ja ELi rahastatavad teadusuuringud võtaks järjest rohkem sihikule naiste tervisliku seisundi ja selle diagnoosimise;

| 58. | rõhutab soospetsiifilisi haigussümptomeid ning tervist mõjutavaid soorolle ja stereotüüpe käsitlevate teadlikkuse suurendamise kampaaniate tähtsust ja kutsub komisjoni üles toetama rahaliselt sootundlikke uurimisprogramme; |
| --- | --- |

58.

rõhutab soospetsiifilisi haigussümptomeid ning tervist mõjutavaid soorolle ja stereotüüpe käsitlevate teadlikkuse suurendamise kampaaniate tähtsust ja kutsub komisjoni üles toetama rahaliselt sootundlikke uurimisprogramme;

| 59. | kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike edendama viljakuse (meditsiinilist) toetamist ning lõpetama diskrimineerimise seoses juurdepääsuga viljakusravile ja kunstlikule viljastamisele; märgib sellega seoses ka seda, kui tähtis on toetada adopteerimist; |
| --- | --- |

59.

kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike edendama viljakuse (meditsiinilist) toetamist ning lõpetama diskrimineerimise seoses juurdepääsuga viljakusravile ja kunstlikule viljastamisele; märgib sellega seoses ka seda, kui tähtis on toetada adopteerimist;

| 60. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tegutseda seksuaalhariduse programmide rakendamiseks koolides ning tagada noorte nõustamine ja juurdepääs rasestumisvastastele vahenditele; |
| --- | --- |

60.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tegutseda seksuaalhariduse programmide rakendamiseks koolides ning tagada noorte nõustamine ja juurdepääs rasestumisvastastele vahenditele;

Teadmised, haridus ja meedia

| 61. | kutsub komisjoni üles looma liikmesriikides stiimulid pädeva hariduse andmiseks, et uurida meediasse kriitiliselt suhtudes lähemalt stereotüüpe ja struktuure, ning jagama parimate tavade näiteid, et kontrollida seni kasutatud õppematerjalides rollistereotüüpide esitusviise; kutsub komisjoni seoses sellega üles toetama teadlikkuse suurendamise programme, mis käsitlevad stereotüüpe, seksismi ja traditsioonilisi soorolle hariduse ja meedia valdkonnas ning viima läbi positiivsete nais- ja meessoost eeskujude alaseid kampaaniaid; rõhutab sellega seoses, et võitlus lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste kiusamisega ja nende suhtes levinud eelarvamustega peaks olema osa ELi jõupingutustest võitluses sooliste stereotüüpidega; rõhutab seejuures soolisest võrdõiguslikkusest lähtuva pedagoogika tähtsust õpetajatele, et nad oskaksid selgitada soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesise ühiskonna eeliseid; |
| --- | --- |

61.

kutsub komisjoni üles looma liikmesriikides stiimulid pädeva hariduse andmiseks, et uurida meediasse kriitiliselt suhtudes lähemalt stereotüüpe ja struktuure, ning jagama parimate tavade näiteid, et kontrollida seni kasutatud õppematerjalides rollistereotüüpide esitusviise; kutsub komisjoni seoses sellega üles toetama teadlikkuse suurendamise programme, mis käsitlevad stereotüüpe, seksismi ja traditsioonilisi soorolle hariduse ja meedia valdkonnas ning viima läbi positiivsete nais- ja meessoost eeskujude alaseid kampaaniaid; rõhutab sellega seoses, et võitlus lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste kiusamisega ja nende suhtes levinud eelarvamustega peaks olema osa ELi jõupingutustest võitluses sooliste stereotüüpidega; rõhutab seejuures soolisest võrdõiguslikkusest lähtuva pedagoogika tähtsust õpetajatele, et nad oskaksid selgitada soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesise ühiskonna eeliseid;

| 62. | kutsub liikmesriike ja eriti meediat reguleerivaid ametiasutusi üles pöörama nii kvantitatiivses kui ka kvalitatiivses mõttes tähelepanu naistele määratud kohale ning edendama stereotüüpe mittejärgivat tasakaalustatud kuvandit naiste väärikust, mitmesuguseid rolle ja identiteeti austaval viisil, ning tagama, et äriline audiovisuaalne meedia ei sisalda seksuaalset diskrimineerimist või naisi alandavaid kujutisi, pidades eelkõige silmas internetipõhist meediat, mis võtab sageli sihikule naised ja tüdrukud; rõhutab, et liikmesriigid peaksid ka suurendama naiste juurdepääsu töövõimalustele meedias, eriti otsustustasandi töökohtadele; palub komisjonil suurendada liikmesriikide teadlikkust vajadusest, et avalik ja legaalne meedia käituks mitmekesisuse edendamisel eeskujuna; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pühenduma kindlamalt meedias levitatavate seksistlike stereotüüpide kaotamisele ning juhib tähelepanu olulistele meetmetele parlamendi 2013. aastal vastu võetud raportis sooliste stereotüüpide kaotamise kohta ELis; |
| --- | --- |

62.

kutsub liikmesriike ja eriti meediat reguleerivaid ametiasutusi üles pöörama nii kvantitatiivses kui ka kvalitatiivses mõttes tähelepanu naistele määratud kohale ning edendama stereotüüpe mittejärgivat tasakaalustatud kuvandit naiste väärikust, mitmesuguseid rolle ja identiteeti austaval viisil, ning tagama, et äriline audiovisuaalne meedia ei sisalda seksuaalset diskrimineerimist või naisi alandavaid kujutisi, pidades eelkõige silmas internetipõhist meediat, mis võtab sageli sihikule naised ja tüdrukud; rõhutab, et liikmesriigid peaksid ka suurendama naiste juurdepääsu töövõimalustele meedias, eriti otsustustasandi töökohtadele; palub komisjonil suurendada liikmesriikide teadlikkust vajadusest, et avalik ja legaalne meedia käituks mitmekesisuse edendamisel eeskujuna; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pühenduma kindlamalt meedias levitatavate seksistlike stereotüüpide kaotamisele ning juhib tähelepanu olulistele meetmetele parlamendi 2013. aastal vastu võetud raportis sooliste stereotüüpide kaotamise kohta ELis;

| 63. | juhib tähelepanu otsustavale rollile, mida haridus ja mõjuvõimu suurendamine täidavad sooliste stereotüüpide vastases võitluses ning soopõhise diskrimineerimise lõpetamises, ning nii naistele kui ka ühiskonnale ja majandusele tervikuna positiivse mõju avaldamisel; rõhutab, et on väga tähtis anda neid väärtusi edasi koolides juba varajasest east ning viia töökohtadel ja meedias läbi teadlikkuse suurendamise kampaaniad, milles rõhutatakse meeste rolli võrdõiguslikkuse edendamises, perekondlike kohustuste õiglases jagamises ning era- ja tööelu ühitamises; |
| --- | --- |

63.

juhib tähelepanu otsustavale rollile, mida haridus ja mõjuvõimu suurendamine täidavad sooliste stereotüüpide vastases võitluses ning soopõhise diskrimineerimise lõpetamises, ning nii naistele kui ka ühiskonnale ja majandusele tervikuna positiivse mõju avaldamisel; rõhutab, et on väga tähtis anda neid väärtusi edasi koolides juba varajasest east ning viia töökohtadel ja meedias läbi teadlikkuse suurendamise kampaaniad, milles rõhutatakse meeste rolli võrdõiguslikkuse edendamises, perekondlike kohustuste õiglases jagamises ning era- ja tööelu ühitamises;

| 64. | rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse järgimine peaks olema kõigi ELi finantseeritavate kultuuri-, haridus- ja teadusprogrammide üks kriteerium, ning palub komisjonil lisada teadusuuringud soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas programmi „Horisont 2020“; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse järgimine peaks olema kõigi ELi finantseeritavate kultuuri-, haridus- ja teadusprogrammide üks kriteerium, ning palub komisjonil lisada teadusuuringud soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas programmi „Horisont 2020“;

| 65. | teeb komisjonile ülesandeks teostada igapäevaelu uuring mõlema sugupoole kujutamise mõjudest avalikkuses, meedias ja haridusasutustes, keskendudes eriti kiusamisele koolides, vihkamist õhutavatele avaldustele ja soolisele vägivallale; |
| --- | --- |

65.

teeb komisjonile ülesandeks teostada igapäevaelu uuring mõlema sugupoole kujutamise mõjudest avalikkuses, meedias ja haridusasutustes, keskendudes eriti kiusamisele koolides, vihkamist õhutavatele avaldustele ja soolisele vägivallale;

| 66. | kutsub komisjoni üles toetama kampaaniaid ja algatusi, et edendada kodanike, eriti naiste ja naissoost sisserändajate aktiivset osalemist ühiskondlikus elus; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles toetama kampaaniaid ja algatusi, et edendada kodanike, eriti naiste ja naissoost sisserändajate aktiivset osalemist ühiskondlikus elus;

Globaalne perspektiiv

| 67. | kutsub komisjoni üles hoolitsema selle eest, et Euroopa arengukoostöös järgitakse inimõigustel põhinevat lähenemisviisi, mis eriti rõhutab soolist võrdõiguslikkust, naiste harimist, võitlust kõigi naistevastase vägivalla vormidega ja laste töö kaotamist; õhutab, et üldine juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ja sellega seotud õigustele on üks põhilisi inimõigusi, ning rõhutab õigust saada vabatahtlik juurdepääs pereplaneerimisteenustele, sealhulgas ohutule ja seaduslikule abordiga seotud hooldusele, ning teabele ja selgitustööle, et vähendada emade ja imikute suremust ning kaotada kõik soopõhise vägivalla vormid, mis hõlmavad naiste suguelundite moonutamist, varajasi ja sundabielusid, soopõhist tapmist, sundsteriliseerimist ja abielusisesest vägistamist; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni üles hoolitsema selle eest, et Euroopa arengukoostöös järgitakse inimõigustel põhinevat lähenemisviisi, mis eriti rõhutab soolist võrdõiguslikkust, naiste harimist, võitlust kõigi naistevastase vägivalla vormidega ja laste töö kaotamist; õhutab, et üldine juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ja sellega seotud õigustele on üks põhilisi inimõigusi, ning rõhutab õigust saada vabatahtlik juurdepääs pereplaneerimisteenustele, sealhulgas ohutule ja seaduslikule abordiga seotud hooldusele, ning teabele ja selgitustööle, et vähendada emade ja imikute suremust ning kaotada kõik soopõhise vägivalla vormid, mis hõlmavad naiste suguelundite moonutamist, varajasi ja sundabielusid, soopõhist tapmist, sundsteriliseerimist ja abielusisesest vägistamist;

| 68. | rõhutab, et on väga vajalik integreerida sooline perspektiiv kogu toiduohutuse alasesse programmitöösse, sest naised vastutavad Aafrikas 80 % põllumajanduse eest; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et on väga vajalik integreerida sooline perspektiiv kogu toiduohutuse alasesse programmitöösse, sest naised vastutavad Aafrikas 80 % põllumajanduse eest;

| 69. | kutsub komisjoni üles astuma samme naabruspoliitikale ja arengukoostööle, kaubandussidemetele ja diplomaatilistele suhetele standardi kehtestamises, mis määratleb naiste õigused inimõigusena ja kohustab neid järgima ning on osa struktureeritud dialoogist kõigis ELi partnerlustes ja kahepoolsetes läbirääkimistes; rõhutab kõigi sidusrühmade, eelkõige naiste õiguste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahelise osaluspõhise koostöö tähtsust arengukoostöö raames; nõuab tungivalt, et komisjon tunnistaks, et tüdrukute seadmine ülemaailmse arengu esmatähtsaks küsimuseks loob raamistiku tüdrukute inimõiguste austamiseks, edendamiseks ja järgimiseks, ning kutsub üles seadma nn tüdrukute deklaratsiooni ja selle eesmärgid 2015. aasta järgse soolise võrdõiguslikkuse strateegia keskmesse; rõhutab, kui tähtis on viia läbi teavitus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid kogukondades, kus pannakse toime soopõhiseid inimõiguste rikkumisi; |
| --- | --- |

69.

kutsub komisjoni üles astuma samme naabruspoliitikale ja arengukoostööle, kaubandussidemetele ja diplomaatilistele suhetele standardi kehtestamises, mis määratleb naiste õigused inimõigusena ja kohustab neid järgima ning on osa struktureeritud dialoogist kõigis ELi partnerlustes ja kahepoolsetes läbirääkimistes; rõhutab kõigi sidusrühmade, eelkõige naiste õiguste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahelise osaluspõhise koostöö tähtsust arengukoostöö raames; nõuab tungivalt, et komisjon tunnistaks, et tüdrukute seadmine ülemaailmse arengu esmatähtsaks küsimuseks loob raamistiku tüdrukute inimõiguste austamiseks, edendamiseks ja järgimiseks, ning kutsub üles seadma nn tüdrukute deklaratsiooni ja selle eesmärgid 2015. aasta järgse soolise võrdõiguslikkuse strateegia keskmesse; rõhutab, kui tähtis on viia läbi teavitus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid kogukondades, kus pannakse toime soopõhiseid inimõiguste rikkumisi;

| 70. | kutsub komisjoni üles toetama ÜRO Julgeolekunõukogu naiste, rahu ja julgeoleku teemalistel resolutsioonidel nr 1325 ja 1820 põhineva tegevuskava loomist liikmesriikide poolt; tuletab rahvusvahelisele kogukonnale meelde naiste ja tütarlaste vajalikke kaitsemeetmeid, eelkõige kaitset sõjas relvana kasutatava vägistamise ja sundprostitutsiooni eest; mõistab teravalt hukka naistevastase seksuaalvägivalla jätkuva kasutamise sõjarelvana; rõhutab, et tuleb teha palju enam rahvusvahelise õiguse austamise, konfliktides väärkoheldud naistele ja tütarlastele asjakohasele arstiabile ja psühholoogilisele toele juurdepääsu ning ohvrite kaitse tagamiseks; |
| --- | --- |

70.

kutsub komisjoni üles toetama ÜRO Julgeolekunõukogu naiste, rahu ja julgeoleku teemalistel resolutsioonidel nr 1325 ja 1820 põhineva tegevuskava loomist liikmesriikide poolt; tuletab rahvusvahelisele kogukonnale meelde naiste ja tütarlaste vajalikke kaitsemeetmeid, eelkõige kaitset sõjas relvana kasutatava vägistamise ja sundprostitutsiooni eest; mõistab teravalt hukka naistevastase seksuaalvägivalla jätkuva kasutamise sõjarelvana; rõhutab, et tuleb teha palju enam rahvusvahelise õiguse austamise, konfliktides väärkoheldud naistele ja tütarlastele asjakohasele arstiabile ja psühholoogilisele toele juurdepääsu ning ohvrite kaitse tagamiseks;

| 71. | rõhutab, et ELi ja selle liikmesriikide poolt humanitaarabi andmise suhtes ei tohiks kohaldada muude partneritest abiandjate nõudmisi piirangute seadmiseks vajalikule arstiabile, muu hulgas seoses relvakonfliktides vägistamise ohvriks langenud naiste ja tütarlaste ligipääsuga turvalisele abordile; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, et ELi ja selle liikmesriikide poolt humanitaarabi andmise suhtes ei tohiks kohaldada muude partneritest abiandjate nõudmisi piirangute seadmiseks vajalikule arstiabile, muu hulgas seoses relvakonfliktides vägistamise ohvriks langenud naiste ja tütarlaste ligipääsuga turvalisele abordile;

| 72. | rõhutab sootundliku varjupaiga- ja rändepoliitika, naiste suguelundite moonutamise ohu tõttu varjupaiga pakkumise ning vastavate suuniste väljatöötamise ja parima tava näidete koordineerimise tähtsust; rõhutab seejuures individuaalse riigis viibimise õiguse hädavajalikkust, sest vastasel juhul on tegemist võimu tasakaalustamatusega, pidades eelkõige silmas naissoost sisserändajate koduvägivalla juhtumeid; kutsub komisjoni üles hindama ja tegema kindlaks konkreetsed meetmed, millega saab tagada, et naissoost varjupaigataotlejate õigusi tugevdatakse ja austatakse täielikult kogu varjupaigamenetluse käigus; |
| --- | --- |

72.

rõhutab sootundliku varjupaiga- ja rändepoliitika, naiste suguelundite moonutamise ohu tõttu varjupaiga pakkumise ning vastavate suuniste väljatöötamise ja parima tava näidete koordineerimise tähtsust; rõhutab seejuures individuaalse riigis viibimise õiguse hädavajalikkust, sest vastasel juhul on tegemist võimu tasakaalustamatusega, pidades eelkõige silmas naissoost sisserändajate koduvägivalla juhtumeid; kutsub komisjoni üles hindama ja tegema kindlaks konkreetsed meetmed, millega saab tagada, et naissoost varjupaigataotlejate õigusi tugevdatakse ja austatakse täielikult kogu varjupaigamenetluse käigus;

| 73. | kutsub komisjoni üles koguma soospetsiifilisi andmeid, et teha naiste kohta kliima-, keskkonna- ja energiapoliitika valdkonnas mõjuhinnang; |
| --- | --- |

73.

kutsub komisjoni üles koguma soospetsiifilisi andmeid, et teha naiste kohta kliima-, keskkonna- ja energiapoliitika valdkonnas mõjuhinnang;

| 74. | juhib tähelepanu, et kuigi ELi osalusel toimuvatesse sõjaliste ja tsiviilkriiside ohjemissioonidesse on kaasatud sooküsimuste nõunikud, tuleb jätkuvalt suurendada kõigi otsustustasanditel operatsioonidesse ja missioonidesse kaasatud ning rahu- ja ülesehitamisprotsessi teemalistel läbirääkimistel osalevate naiste arvu; rõhutab, et iga missiooni suhtes tuleb kohaldada sihipärast tüdrukute ja naiste õiguste ning soolise võrdõiguslikkuse strateegiat; on ka seisukohal, et Euroopa välisteenistuse järgmisesse inimõiguste tegevuskavva tuleks lisada konkreetne soolise võrdõiguslikkuse peatükk; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on pidev ja intensiivne koostöö naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahel; |
| --- | --- |

74.

juhib tähelepanu, et kuigi ELi osalusel toimuvatesse sõjaliste ja tsiviilkriiside ohjemissioonidesse on kaasatud sooküsimuste nõunikud, tuleb jätkuvalt suurendada kõigi otsustustasanditel operatsioonidesse ja missioonidesse kaasatud ning rahu- ja ülesehitamisprotsessi teemalistel läbirääkimistel osalevate naiste arvu; rõhutab, et iga missiooni suhtes tuleb kohaldada sihipärast tüdrukute ja naiste õiguste ning soolise võrdõiguslikkuse strateegiat; on ka seisukohal, et Euroopa välisteenistuse järgmisesse inimõiguste tegevuskavva tuleks lisada konkreetne soolise võrdõiguslikkuse peatükk; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on pidev ja intensiivne koostöö naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahel;

Institutsioonilised mehhanismid ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine

| 75. | kutsub komisjoni üles toetama kõigil valitsemistasandil ja iga seadusandliku ettepaneku puhul soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, sooteadliku eelarvestamise ja soolise mõju hindamise kasutamist ning tagama seeläbi soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas konkreetsete eesmärkide saavutamise; palub kontrollikojal kaasata sooline perspektiiv liidu eelarve täitmise hindamisse; palub liikmesriikidel samamoodi viia oma eelarvetesse sisse sooline mõõde, et analüüsida valitsuse programme ja poliitikat, nende mõju vahendite eraldamisele ning panust naiste ja meeste võrdõiguslikkusesse; |
| --- | --- |

75.

kutsub komisjoni üles toetama kõigil valitsemistasandil ja iga seadusandliku ettepaneku puhul soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, sooteadliku eelarvestamise ja soolise mõju hindamise kasutamist ning tagama seeläbi soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas konkreetsete eesmärkide saavutamise; palub kontrollikojal kaasata sooline perspektiiv liidu eelarve täitmise hindamisse; palub liikmesriikidel samamoodi viia oma eelarvetesse sisse sooline mõõde, et analüüsida valitsuse programme ja poliitikat, nende mõju vahendite eraldamisele ning panust naiste ja meeste võrdõiguslikkusesse;

| 76. | kutsub komisjoni lisaks üles edendama liikmesriikide, naiste õiguste organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite koostööd; |
| --- | --- |

76.

kutsub komisjoni lisaks üles edendama liikmesriikide, naiste õiguste organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite koostööd;

| 77. | rõhutab riiklike soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastaste organite piisava rahastamise tähtsust; kutsub seetõttu komisjoni üles tähelepanelikult jälgima riigisiseste kaebusi menetlevate organite tõhusust ning soolise võrdõiguslikkuse direktiivide rakendamise menetlusi; kutsub seoses sellega ka komisjoni üles toetama meeste ja naiste võrdõiguslikkust kohalikus elus käsitleva Euroopa harta rakendamist ning valitsusväliste organisatsioonide, eriti naiste organisatsioonide ja muude soolise võrdõiguslikkusega tegelevate organisatsioonide järjepidevust piisava ja prognoositava rahalise abiga; kutsub seejuures lisaks ka üles toetama edaspidi rahaliselt Daphne programmi ning selle nähtavuse hoidmist, selleks et võimaldada liikmesriikides kohapeal eelkõige naiste õigustega tegelevatel organisatsioonidel töötada naistevastase vägivalla vastu; |
| --- | --- |

77.

rõhutab riiklike soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastaste organite piisava rahastamise tähtsust; kutsub seetõttu komisjoni üles tähelepanelikult jälgima riigisiseste kaebusi menetlevate organite tõhusust ning soolise võrdõiguslikkuse direktiivide rakendamise menetlusi; kutsub seoses sellega ka komisjoni üles toetama meeste ja naiste võrdõiguslikkust kohalikus elus käsitleva Euroopa harta rakendamist ning valitsusväliste organisatsioonide, eriti naiste organisatsioonide ja muude soolise võrdõiguslikkusega tegelevate organisatsioonide järjepidevust piisava ja prognoositava rahalise abiga; kutsub seejuures lisaks ka üles toetama edaspidi rahaliselt Daphne programmi ning selle nähtavuse hoidmist, selleks et võimaldada liikmesriikides kohapeal eelkõige naiste õigustega tegelevatel organisatsioonidel töötada naistevastase vägivalla vastu;

| 78. | rõhutab komisjoni ja parlamendi koostöö olulisust ning teeb seepärast ettepaneku, et õigusküsimuste, tarbijate ja soolise võrdõiguslikkuse volinik esitaks naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonile suulises ja kirjalikus vormis iga-aastase eduaruande strateegias sätestatud eesmärkide kohta, esitades aruandes nii komisjoni kui ka liikmesriikide perspektiivi ning kasutades aruandes iga liikmesriigi konkreetsest teabest lähtuvat riigipõhist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

78.

rõhutab komisjoni ja parlamendi koostöö olulisust ning teeb seepärast ettepaneku, et õigusküsimuste, tarbijate ja soolise võrdõiguslikkuse volinik esitaks naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonile suulises ja kirjalikus vormis iga-aastase eduaruande strateegias sätestatud eesmärkide kohta, esitades aruandes nii komisjoni kui ka liikmesriikide perspektiivi ning kasutades aruandes iga liikmesriigi konkreetsest teabest lähtuvat riigipõhist lähenemisviisi;

| 79. | kutsub komisjoni üles tegema parlamendi ja nõukoguga koostööd ning korraldama igal aastal soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste teemalise ELi tippkohtumise, et teha kindlaks tehtud edusammud ja võtta uusi kohustusi; |
| --- | --- |

79.

kutsub komisjoni üles tegema parlamendi ja nõukoguga koostööd ning korraldama igal aastal soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste teemalise ELi tippkohtumise, et teha kindlaks tehtud edusammud ja võtta uusi kohustusi;

o

o o

| 80. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

80.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT L 181, 29.6.2013, lk 4.

(2)  ELT L 224, 6.9.2003, lk 1.

(3)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

(4)  ELT L 338, 21.12.2011, lk 2.

(5)  ELT L 101, 15.4.2011, lk 1.

(6)  ELT L 180, 15.7.2010, lk 1.

(7)  ELT L 68, 18.3.2010, lk 13.

(8)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(9)  EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1.

(10)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(11)  ELT C 130, 30.4.2011, lk 4.

(12)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järelduste lisa.

(13)  EÜT C 166, 3.7.1995, lk 92.

(14)  ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 247.

(15)  ELT C 348 E, 21.12.2010, lk 11.

(16)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 35.

(17)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 65.

(18)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 1.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0050.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0375.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0074.

(22)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 79.

(23)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0073.

(24)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0045.

(25)  ELT C 264 E, 13.9.2013, lk 75.

(26)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0488.

(27)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0126.

(28)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0128.

(29)  Euroopa Komisjoni aruanne naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusammude kohta 2012. aastal (SWD(2013)0171), lk 8.

(30)  Naistevastane vägivald: ELi ülene uurimus. Peamised tulemused – Põhiõiguste Ameti aruanne, lk 83–84 ja 92–93.

(31)  Naistevastane vägivald: ELi ülene uurimus. Peamised tulemused – Põhiõiguste Ameti aruanne, lk 87.

(32)  Naistevastane vägivald: ELi ülene uurimus. Peamised tulemused – Põhiõiguste Ameti aruanne, lk 96.

---

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/18

---

P8_TA(2015)0219

Intellektuaalomandi õigused kolmandates riikides

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2015. aasta resolutsioon intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise strateegia kohta kolmandates riikides (2014/2206(INI))

(2016/C 407/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2014. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Kaubandus, majanduskasv ja intellektuaalomand – Intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise strateegia kolmandates riikides“ (COM(2014)0389), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2014. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Kaubandus, majanduskasv ja intellektuaalomand – Intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise strateegia kolmandates riikides“ (COM(2014)0389),

| — | võttes arvesse komisjoni strateegiat intellektuaalomandi õiguskaitse tagamiseks kolmandates riikides (1) ja selle sõltumatut hindamist novembris 2010, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni strateegiat intellektuaalomandi õiguskaitse tagamiseks kolmandates riikides (1) ja selle sõltumatut hindamist novembris 2010,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikli 11 lõiget 1 ja artikli 17 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikli 11 lõiget 1 ja artikli 17 lõiget 2,

| — | võttes arvesse strateegiat „Euroopa 2020“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse strateegiat „Euroopa 2020“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 21. märtsi 2014. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 21. märtsi 2014. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2008. aasta aruannet „Võltsimise ja piraatluse majanduslik mõju“ 2009. aastal ajakohastatud kujul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2008. aasta aruannet „Võltsimise ja piraatluse majanduslik mõju“ 2009. aastal ajakohastatud kujul,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2009. aasta aruannet „Digitaalsisu piraatlus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2009. aasta aruannet „Digitaalsisu piraatlus“,

| — | võttes arvesse Euroopa Patendiameti ja Siseturu Ühtlustamise Ameti (EPO/OHIM) 2013. aasta ühisuuringut „Suure intellektuaalomandiõiguse osakaaluga sektorite panus Euroopa Liidu majandustulemustesse ja tööhõivesse“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Patendiameti ja Siseturu Ühtlustamise Ameti (EPO/OHIM) 2013. aasta ühisuuringut „Suure intellektuaalomandiõiguse osakaaluga sektorite panus Euroopa Liidu majandustulemustesse ja tööhõivesse“,

| — | võttes arvesse OECD 2010. aasta kaubanduspoliitikateemalist töödokumenti „Poliitika aitab tugevdada intellektuaalomandi õigusi arengumaades“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 2010. aasta kaubanduspoliitikateemalist töödokumenti „Poliitika aitab tugevdada intellektuaalomandi õigusi arengumaades“,

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni, Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni ja Maailma Terviseorganisatsiooni 2013. aasta uuringut „Meditsiinitehnoloogia ja -innovatsiooni kättesaadavuse edendamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni, Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni ja Maailma Terviseorganisatsiooni 2013. aasta uuringut „Meditsiinitehnoloogia ja -innovatsiooni kättesaadavuse edendamine“,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine (2) (kaubandustõkete määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine (2) (kaubandustõkete määrus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 816/2006, milles käsitletakse rahvatervise probleemidega riikidesse eksportimiseks toodetavate farmaatsiatoodete patentide sundlitsentsimist (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 816/2006, milles käsitletakse rahvatervise probleemidega riikidesse eksportimiseks toodetavate farmaatsiatoodete patentide sundlitsentsimist (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2003. aasta määrust (EÜ) nr 953/2003 teatavate võtmetähtsusega ravimite Euroopa Liidu turule kaubandusliku levitamise vältimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2003. aasta määrust (EÜ) nr 953/2003 teatavate võtmetähtsusega ravimite Euroopa Liidu turule kaubandusliku levitamise vältimise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003 (7),

| — | võttes arvesse intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (TRIPS) ja Doha deklaratsiooni TRIPS-lepingu ja rahvatervise kohta, mis võeti vastu Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite konverentsil 14. novembril 2001, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (TRIPS) ja Doha deklaratsiooni TRIPS-lepingu ja rahvatervise kohta, mis võeti vastu Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite konverentsil 14. novembril 2001,

| — | võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni TRIPS-lepingu ja ravimite kättesaadavuse kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni TRIPS-lepingu ja ravimite kättesaadavuse kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni võltsimise mõju kohta rahvusvahelisele kaubandusele (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni võltsimise mõju kohta rahvusvahelisele kaubandusele (9),

| — | võttes arvesse oma 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta siseturul (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta siseturul (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 31. juuli 2014. aasta aruannet intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta ELi tolliasutustes: tulemused ELi piiril 2013. aastal (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. juuli 2014. aasta aruannet intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta ELi tolliasutustes: tulemused ELi piiril 2013. aastal (11),

| — | võttes arvesse nõukogu resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa Liidu intellektuaalomandi õiguste rikkumisega võitlemise tollialast tegevuskava aastateks 2013–2017 (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa Liidu intellektuaalomandi õiguste rikkumisega võitlemise tollialast tegevuskava aastateks 2013–2017 (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2014. aasta arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2014. aasta arvamust,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A8-0161/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A8-0161/2015),

| A. | arvestades, et ELi konkurentsivõime on toetunud ja toetub tulevikus üha suuremas ulatuses loovusele ja innovatsioonile, ning arvestades, et nn arukas majanduskasv, st teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse arendamine on üks strateegia „Euroopa 2020“ kolmest prioriteedist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi konkurentsivõime on toetunud ja toetub tulevikus üha suuremas ulatuses loovusele ja innovatsioonile, ning arvestades, et nn arukas majanduskasv, st teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse arendamine on üks strateegia „Euroopa 2020“ kolmest prioriteedist;

| B. | arvestades, et intellektuaalomandi õigused aitavad arendada innovatsiooni ja loovust, arvestades, et nende kaitsmisel on Euroopa konkurentsivõime seisukohast otsustav tähtsus, ning arvestades, et järelikult on ELil vaja auahnemat strateegiat intellektuaalomandi õiguste kaitsmiseks suhetes oma kaubanduspartneritega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et intellektuaalomandi õigused aitavad arendada innovatsiooni ja loovust, arvestades, et nende kaitsmisel on Euroopa konkurentsivõime seisukohast otsustav tähtsus, ning arvestades, et järelikult on ELil vaja auahnemat strateegiat intellektuaalomandi õiguste kaitsmiseks suhetes oma kaubanduspartneritega;

| C. | arvestades, et oluline on edendada hariduse, ettevõtluse, teadusuuringute ja innovatsiooni ning intellektuaalomandi vaheliste seoste tugevdamist; arvestades, et intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastu võitlemise menetlused on kulukad ja aeganõudvad, eelkõige VKEde, sealhulgas individuaalsete õiguste omajate jaoks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et oluline on edendada hariduse, ettevõtluse, teadusuuringute ja innovatsiooni ning intellektuaalomandi vaheliste seoste tugevdamist; arvestades, et intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastu võitlemise menetlused on kulukad ja aeganõudvad, eelkõige VKEde, sealhulgas individuaalsete õiguste omajate jaoks;

| D. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peavad Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmetena järgima intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (TRIPS) ning on seega võtnud kohustuse võtta vastu ja rakendada tulemuslike meetmete miinimumstandardeid intellektuaalomandi õiguste kõikide rikkumiste vastu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peavad Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmetena järgima intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (TRIPS) ning on seega võtnud kohustuse võtta vastu ja rakendada tulemuslike meetmete miinimumstandardeid intellektuaalomandi õiguste kõikide rikkumiste vastu;

| E. | arvestades, et intellektuaalomandi õiguste alase mõttevahetuse aluseks peaks olema varasemate kogemuste ja tulevaste tehnoloogiliste suundumuste kvalifitseeritud analüüs, tagades samal ajal sise- ja välisaspektide kooskõla ning eristades vajaduse korral füüsilisi ja digitaalseid keskkondi, võttes arvesse kõigi sidusrühmade, sealhulgas VKEde ja tarbijaorganisatsioonide muresid ning seades eesmärgiks tagada huvide täielik läbipaistvus ja piisav seaduslikkus kõigi kaalul olevate huvide vahel õiglast tasakaalu saavutada püüdes; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et intellektuaalomandi õiguste alase mõttevahetuse aluseks peaks olema varasemate kogemuste ja tulevaste tehnoloogiliste suundumuste kvalifitseeritud analüüs, tagades samal ajal sise- ja välisaspektide kooskõla ning eristades vajaduse korral füüsilisi ja digitaalseid keskkondi, võttes arvesse kõigi sidusrühmade, sealhulgas VKEde ja tarbijaorganisatsioonide muresid ning seades eesmärgiks tagada huvide täielik läbipaistvus ja piisav seaduslikkus kõigi kaalul olevate huvide vahel õiglast tasakaalu saavutada püüdes;

| F. | arvestades, et võltsimine ei piirdu enam luksustoodetega, vaid hõlmab ka tavapäraseid kaupu, näiteks mänguasju, ravimeid, kosmeetikatooteid ja toiduaineid, mis võltsituna võivad põhjustada tarbijatele vigastusi või ohustada tõsiselt nende tervist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et võltsimine ei piirdu enam luksustoodetega, vaid hõlmab ka tavapäraseid kaupu, näiteks mänguasju, ravimeid, kosmeetikatooteid ja toiduaineid, mis võltsituna võivad põhjustada tarbijatele vigastusi või ohustada tõsiselt nende tervist;

| G. | arvestades, et 2013. aastal pidasid tolliasutused ELis kinni peaaegu 36 miljonit toodet, mille puhul kahtlustatakse intellektuaalomandi õiguste rikkumist, kusjuures kinnipeetud kaupade väärtus ületab 760 miljonit eurot; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2013. aastal pidasid tolliasutused ELis kinni peaaegu 36 miljonit toodet, mille puhul kahtlustatakse intellektuaalomandi õiguste rikkumist, kusjuures kinnipeetud kaupade väärtus ületab 760 miljonit eurot;

| H. | arvestades, et 72 % kõikidest 2013. aasta kinnipidamistest oli seotud väikesaadetistega; arvestades, et neljandat aastat järjest oli põhikategooriaks ravimid, mis moodustasid 19 % kõnealustest kinnipidamistest ja 10 % kõikidest kinnipidamistest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 72 % kõikidest 2013. aasta kinnipidamistest oli seotud väikesaadetistega; arvestades, et neljandat aastat järjest oli põhikategooriaks ravimid, mis moodustasid 19 % kõnealustest kinnipidamistest ja 10 % kõikidest kinnipidamistest;

| I. | arvestades, intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastu võitlemine on vajalik selleks, et vähendada nende võimalikku ohtlikkust tarbijate tervisele ja ohutusele ning keskkonnale, kaitsta väärtuste loomist ELis ja kolmandates riikides, vältida majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi ELi ettevõtjate ja loovisikute jaoks ning tõrjuda kultuurilisele mitmekesisusele Euroopas ja kolmandates riikides avalduvaid ohte; arvestades, et võlts- ja piraatkaupadega kauplemisest kasu saava organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus nõuab eritähelepanu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastu võitlemine on vajalik selleks, et vähendada nende võimalikku ohtlikkust tarbijate tervisele ja ohutusele ning keskkonnale, kaitsta väärtuste loomist ELis ja kolmandates riikides, vältida majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi ELi ettevõtjate ja loovisikute jaoks ning tõrjuda kultuurilisele mitmekesisusele Euroopas ja kolmandates riikides avalduvaid ohte; arvestades, et võlts- ja piraatkaupadega kauplemisest kasu saava organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus nõuab eritähelepanu;

| J. | arvestades, et terviklik intellektuaalomandi õiguste alane õigusraamistik tuleks ühendada tulemusliku tagamisega, viidates vajaduse korral tagamismeetmetele ja -karistustele, ning samal ajal tuleks kindlustada, et intellektuaalomandi õiguste tagamise meetmed ei koormaks liigselt seaduslikku kaubandust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et terviklik intellektuaalomandi õiguste alane õigusraamistik tuleks ühendada tulemusliku tagamisega, viidates vajaduse korral tagamismeetmetele ja -karistustele, ning samal ajal tuleks kindlustada, et intellektuaalomandi õiguste tagamise meetmed ei koormaks liigselt seaduslikku kaubandust;

| K. | arvestades, et üks intellektuaalomandi kaitse peamisi aspekte on kehtivate õigusaktide ja rahvusvaheliste kohustuste, sealhulgas karistusi käsitlevate seaduste nõuetekohane jõustamine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et üks intellektuaalomandi kaitse peamisi aspekte on kehtivate õigusaktide ja rahvusvaheliste kohustuste, sealhulgas karistusi käsitlevate seaduste nõuetekohane jõustamine;

Üldised märkused

| 1. | peab kiiduväärseks komisjoni järgitud lähenemisviisi, pidades eelkõige silmas erisuguste huvide vahelise tasakaalu nõudmist; |
| --- | --- |

1.

peab kiiduväärseks komisjoni järgitud lähenemisviisi, pidades eelkõige silmas erisuguste huvide vahelise tasakaalu nõudmist;

| 2. | on seisukohal, et õiguste omajate ja lõppkasutajate huvide vahelist õiglast tasakaalu käsitlev arutelu on mitmetahuline ja äärmiselt keeruline, kuna kõigil osalistel on majanduslikud huvid; on seisukohal, et komisjon peaks uurima, kuidas korraldada teavitatud ja läbipaistev avalik arutelu intellektuaalomandi kaitse ja õiguste tagamise ning selle tähenduse üle tarbijatele; arvab, et nõudmisega kaasata sidusrühmad paremini intellektuaalomandi õiguste alasesse arutelusse peavad kaasnema meetmed kõigi osalejate jaoks läbipaistvuse ja seaduspärasuse tagamiseks; on arvamusel, et puudub hinnang teatisele, milles võetaks arvesse nii 2004. aasta strateegiat intellektuaalomandi õiguskaitse tagamiseks kolmandates riikides kui ka võltsimisvastase kaubanduslepingu tagasilükkamist; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et õiguste omajate ja lõppkasutajate huvide vahelist õiglast tasakaalu käsitlev arutelu on mitmetahuline ja äärmiselt keeruline, kuna kõigil osalistel on majanduslikud huvid; on seisukohal, et komisjon peaks uurima, kuidas korraldada teavitatud ja läbipaistev avalik arutelu intellektuaalomandi kaitse ja õiguste tagamise ning selle tähenduse üle tarbijatele; arvab, et nõudmisega kaasata sidusrühmad paremini intellektuaalomandi õiguste alasesse arutelusse peavad kaasnema meetmed kõigi osalejate jaoks läbipaistvuse ja seaduspärasuse tagamiseks; on arvamusel, et puudub hinnang teatisele, milles võetaks arvesse nii 2004. aasta strateegiat intellektuaalomandi õiguskaitse tagamiseks kolmandates riikides kui ka võltsimisvastase kaubanduslepingu tagasilükkamist;

| 3. | rõhutab, et ei ole piisavalt selge, milliste vahendite ja milliste meetoditega oleks võimalik saavutada teatises esitatud tulemused, eelkõige mis puudutab küsimust, milliseid ressursse kasutatakse ja kust need võetakse, arvestades ka piiratud ressursse, mis on tehtud kättesaadavaks nende ELi õiguste omajate toetamiseks, kes ekspordivad kolmandatele turgudele või seavad end seal sisse; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et ei ole piisavalt selge, milliste vahendite ja milliste meetoditega oleks võimalik saavutada teatises esitatud tulemused, eelkõige mis puudutab küsimust, milliseid ressursse kasutatakse ja kust need võetakse, arvestades ka piiratud ressursse, mis on tehtud kättesaadavaks nende ELi õiguste omajate toetamiseks, kes ekspordivad kolmandatele turgudele või seavad end seal sisse;

| 4. | on arvamusel, et puuduvad selged märgid sise- ja välispoliitika koordineeritusest intellektuaalomandi õiguste kaitse valdkonnas, ning rõhutab, kui oluline on selle küsimusega seotud olukorda sisemiselt parandada; tõdeb, et sise- ja välispoliitika sidusus ei välista vajadust kohandatud lähenemisviisi järele, milles arvestatakse kõnealusel kolmanda riigi turul eksisteerivaid erilisi fakte ja olusid; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et puuduvad selged märgid sise- ja välispoliitika koordineeritusest intellektuaalomandi õiguste kaitse valdkonnas, ning rõhutab, kui oluline on selle küsimusega seotud olukorda sisemiselt parandada; tõdeb, et sise- ja välispoliitika sidusus ei välista vajadust kohandatud lähenemisviisi järele, milles arvestatakse kõnealusel kolmanda riigi turul eksisteerivaid erilisi fakte ja olusid;

| 5. | toonitab, et intellektuaalomandi õiguste kaitset tuleks käsitada vajaliku, kuid mitte piisava esimese sammuna kolmanda riigi turule pääsu loomisel ning suutlikkus tulemuslikult teostada tunnistatud intellektuaalomandi õigusi sõltub sisulisest kaitsest, sealhulgas tulemuslikust tagamisest ja abinõudest asjaomases riigis; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et intellektuaalomandi õiguste kaitset tuleks käsitada vajaliku, kuid mitte piisava esimese sammuna kolmanda riigi turule pääsu loomisel ning suutlikkus tulemuslikult teostada tunnistatud intellektuaalomandi õigusi sõltub sisulisest kaitsest, sealhulgas tulemuslikust tagamisest ja abinõudest asjaomases riigis;

| 6. | rõhutab, et paljude intellektuaalomandi õiguste rikkumiste äriline laad ja organiseeritud kuritegevuse üha suurem osalus nendes rikkumistes on muutunud oluliseks probleemiks; peab kahetsusväärseks, et rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonil (Palermo konventsioon) puudub ikka veel võltsimisvastane protokoll, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles oluliselt suurendama jõupingutusi selle saavutamiseks; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et paljude intellektuaalomandi õiguste rikkumiste äriline laad ja organiseeritud kuritegevuse üha suurem osalus nendes rikkumistes on muutunud oluliseks probleemiks; peab kahetsusväärseks, et rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonil (Palermo konventsioon) puudub ikka veel võltsimisvastane protokoll, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles oluliselt suurendama jõupingutusi selle saavutamiseks;

| 7. | tunnustab ja toetab püüdlust saavutada parem kooskõla intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise ning muude poliitikavaldkondade vahel ning komisjoni ja liikmesriikide vahel kõnealuse eesmärgi saavutamisel; on seisukohal, et intellektuaalomandi õiguste kaitse ja piisavad meetmed intellektuaalomandi õiguste rikkumistega võitlemiseks võivad aidata võidelda organiseeritud kuritegevuse, rahapesu ja maksudest kõrvalehoidumise vastu ning soodustada ausa, jätkusuutliku, tulevikukindla ja innovatsioonisõbraliku digitaalturu arengut; |
| --- | --- |

7.

tunnustab ja toetab püüdlust saavutada parem kooskõla intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise ning muude poliitikavaldkondade vahel ning komisjoni ja liikmesriikide vahel kõnealuse eesmärgi saavutamisel; on seisukohal, et intellektuaalomandi õiguste kaitse ja piisavad meetmed intellektuaalomandi õiguste rikkumistega võitlemiseks võivad aidata võidelda organiseeritud kuritegevuse, rahapesu ja maksudest kõrvalehoidumise vastu ning soodustada ausa, jätkusuutliku, tulevikukindla ja innovatsioonisõbraliku digitaalturu arengut;

| 8. | avaldab toetust komisjoni tööle geograafiliste prioriteetide kindlaksmääramisel, mille puhul kasutatakse lähtealusena tema kaks korda aastas koostatavaid aruandeid intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise kohta kolmandates riikides; |
| --- | --- |

8.

avaldab toetust komisjoni tööle geograafiliste prioriteetide kindlaksmääramisel, mille puhul kasutatakse lähtealusena tema kaks korda aastas koostatavaid aruandeid intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise kohta kolmandates riikides;

| 9. | on arvamusel, et strateegias ei tunnustata piisavalt vahetegemist ühelt poolt kaubamärkide ja patentide füüsilise võltsimise ning teiselt poolt autoriõiguse rikkumiste vahel, eelkõige digitaalses keskkonnas; märgib, et digiteerimise üha kiirema tempo tõttu muutub digitaalmaailmas intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise küsimus kogu maailmas üha tähtsamaks; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et strateegias ei tunnustata piisavalt vahetegemist ühelt poolt kaubamärkide ja patentide füüsilise võltsimise ning teiselt poolt autoriõiguse rikkumiste vahel, eelkõige digitaalses keskkonnas; märgib, et digiteerimise üha kiirema tempo tõttu muutub digitaalmaailmas intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise küsimus kogu maailmas üha tähtsamaks;

| 10. | on arvamusel, et strateegiat tuleks paremini kohandada digitaalse keskkonnaga ja see peaks horisontaalse sidususe tagamiseks hõlmama tugevat koostööd tolliasutustega ja turujärelevalveasutustega; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et strateegiat tuleks paremini kohandada digitaalse keskkonnaga ja see peaks horisontaalse sidususe tagamiseks hõlmama tugevat koostööd tolliasutustega ja turujärelevalveasutustega;

| 11. | toonitab, et geograafilised tähised ja nende kaitse on sama tähtsad kui muud tüüpi intellektuaalomand, kuna need tagavad toodete jälgitavuse kuni tarbimisajani ja kaitsevad tootja oskusteavet; |
| --- | --- |

11.

toonitab, et geograafilised tähised ja nende kaitse on sama tähtsad kui muud tüüpi intellektuaalomand, kuna need tagavad toodete jälgitavuse kuni tarbimisajani ja kaitsevad tootja oskusteavet;

| 12. | on seisukohal, et komisjon peaks tagama, et geograafilisi tähiseid tunnustatakse ja kaitstakse tõeliselt, kui peetakse vabakaubanduslepingute läbirääkimisi kolmandate riikidega, eriti mis puudutab Atlandi-ülest kaubandus- ja investeerimispartnerlust (TTIP); |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et komisjon peaks tagama, et geograafilisi tähiseid tunnustatakse ja kaitstakse tõeliselt, kui peetakse vabakaubanduslepingute läbirääkimisi kolmandate riikidega, eriti mis puudutab Atlandi-ülest kaubandus- ja investeerimispartnerlust (TTIP);

| 13. | on seisukohal, et TRIPS-lepingut tuleks rakendada tasakaalustatult ja tõhusalt, kui see on asjakohane, ning igasugune paindlikkus selle sõnastuses peaks täielikult järgima kõigi tehnoloogiavaldkondade mittediskrimineeriva kohtlemise aluspõhimõtet, nagu on sätestatud lepingu artikli 27 lõikes 1; on veendunud, et ka Doha deklaratsiooni tuleks arvesse võtta, rõhutades samal ajal, et tugevdatud intellektuaalomandi kaitsest ja õiguste tagamisest ei saa kasu mitte ainult ELi riigid, vaid see aitab ka arengumaadel luua ja arendada kohalikke raamistikke, mis on vajalikud innovatsiooni ja teadusuuringute ergutamiseks ja kaitsmiseks – üha tähtsam küsimus, kui nad liiguvad rahvusvahelise kaubanduse väärtusahelates ülespoole; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et TRIPS-lepingut tuleks rakendada tasakaalustatult ja tõhusalt, kui see on asjakohane, ning igasugune paindlikkus selle sõnastuses peaks täielikult järgima kõigi tehnoloogiavaldkondade mittediskrimineeriva kohtlemise aluspõhimõtet, nagu on sätestatud lepingu artikli 27 lõikes 1; on veendunud, et ka Doha deklaratsiooni tuleks arvesse võtta, rõhutades samal ajal, et tugevdatud intellektuaalomandi kaitsest ja õiguste tagamisest ei saa kasu mitte ainult ELi riigid, vaid see aitab ka arengumaadel luua ja arendada kohalikke raamistikke, mis on vajalikud innovatsiooni ja teadusuuringute ergutamiseks ja kaitsmiseks – üha tähtsam küsimus, kui nad liiguvad rahvusvahelise kaubanduse väärtusahelates ülespoole;

Õiguste tagamine ja üldsuse teadlikkus

| 14. | rõhutab, et me vajame teadlikku, tasakaalustatud ja senisest läbipaistvamat avalikku arutelu õiguste tagamise teemal, mis hõlmaks kõiki huvitatud osapooli ning tasakaalustaks kõik avalikud ja erahuvid; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et me vajame teadlikku, tasakaalustatud ja senisest läbipaistvamat avalikku arutelu õiguste tagamise teemal, mis hõlmaks kõiki huvitatud osapooli ning tasakaalustaks kõik avalikud ja erahuvid;

| 15. | tunnistab vajadust tõsta tarbijate teadlikkust sellest, millist varalist kahju põhjustab intellektuaalomandi õigusi rikkuvate kaupade ostmine või kasutamine ning kuidas see kahjustab innovatsiooni ja loovust ja mõnikord ka inimeste tervist ja ohutust; juhib tähelepanu asjaolule, et ainuüksi õiguste jõulisem tagamine ei lahenda intellektuaalomandi kaitse ja õiguste tagamisega seotud praegusi ja tulevasi probleeme ning et see peaks kaasnema tarbijate senisest suurema teadlikkusega; rõhutab sellega seoses ettevõtlussektori rolli; |
| --- | --- |

15.

tunnistab vajadust tõsta tarbijate teadlikkust sellest, millist varalist kahju põhjustab intellektuaalomandi õigusi rikkuvate kaupade ostmine või kasutamine ning kuidas see kahjustab innovatsiooni ja loovust ja mõnikord ka inimeste tervist ja ohutust; juhib tähelepanu asjaolule, et ainuüksi õiguste jõulisem tagamine ei lahenda intellektuaalomandi kaitse ja õiguste tagamisega seotud praegusi ja tulevasi probleeme ning et see peaks kaasnema tarbijate senisest suurema teadlikkusega; rõhutab sellega seoses ettevõtlussektori rolli;

| 16. | näeb selget vajadust saavutada intellektuaalomandi õiguste kaitsel üldsuse toetus; võtab sellega seoses teadmiseks Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHIM) tegevuse, mis hõlmab kampaaniaid kodanike teadlikkuse tõstmiseks kaubanduslikus mahus toimuvate intellektuaalomandi õiguste rikkumiste mõjudest; |
| --- | --- |

16.

näeb selget vajadust saavutada intellektuaalomandi õiguste kaitsel üldsuse toetus; võtab sellega seoses teadmiseks Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHIM) tegevuse, mis hõlmab kampaaniaid kodanike teadlikkuse tõstmiseks kaubanduslikus mahus toimuvate intellektuaalomandi õiguste rikkumiste mõjudest;

Internet ja intellektuaalomandi õigused

| 17. | on rahul 4. mail 2011. aastal allkirjastatud õiguste omajate ja internetiplatvormide vastastikuse mõistmise memorandumiga kui ühise püüdega piirata võltskaupade müüki e-kaubanduse platvormide kaudu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles alustama veebiplatvormidega struktureeritud dialoogi küsimuses, kuidas kõige paremini võltskaupade müüki avastada ja tõkestada; |
| --- | --- |

17.

on rahul 4. mail 2011. aastal allkirjastatud õiguste omajate ja internetiplatvormide vastastikuse mõistmise memorandumiga kui ühise püüdega piirata võltskaupade müüki e-kaubanduse platvormide kaudu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles alustama veebiplatvormidega struktureeritud dialoogi küsimuses, kuidas kõige paremini võltskaupade müüki avastada ja tõkestada;

| 18. | märgib, et võltskaupade müügi sagenemine viimastel aastatel on tingitud digiteerimisest ja digitaalsete müügiplatvormide arvu kasvust, mille kaudu toimub võltskaupade müük ja edasimüük üle kogu maailma ja ilma igasuguse mõjusa kontrollita; kutsub seepärast üles põhjalikumalt kaaluma tõhusamate vahendite kasutuselevõtmist füüsiliste toodete internetimüügi kontrollimiseks; |
| --- | --- |

18.

märgib, et võltskaupade müügi sagenemine viimastel aastatel on tingitud digiteerimisest ja digitaalsete müügiplatvormide arvu kasvust, mille kaudu toimub võltskaupade müük ja edasimüük üle kogu maailma ja ilma igasuguse mõjusa kontrollita; kutsub seepärast üles põhjalikumalt kaaluma tõhusamate vahendite kasutuselevõtmist füüsiliste toodete internetimüügi kontrollimiseks;

| 19. | on seisukohal, et internetis geograafiliste tähiste kindla kaitse edendamise strateegia tuleks konkreetsemalt sõnastada, ja et selles tuleks püstitada konkreetsed eesmärgid; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et internetis geograafiliste tähiste kindla kaitse edendamise strateegia tuleks konkreetsemalt sõnastada, ja et selles tuleks püstitada konkreetsed eesmärgid;

| 20. | kutsub komisjoni üles tegema koostööd interneti nimede ja numbrite määramise korporatsiooni (ICANN) ning Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooniga (WIPO), et luua mehhanism geograafiliste tähiste kaitseks internetis; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles tegema koostööd interneti nimede ja numbrite määramise korporatsiooni (ICANN) ning Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooniga (WIPO), et luua mehhanism geograafiliste tähiste kaitseks internetis;

| 21. | peab vajalikuks hoolikalt hinnata vahendajate vastutust; sellega seoses oleks eelistanud näha põhjalikumat strateegiat, kuid tunnistab, et antud küsimus vajab eraldi arutamist; |
| --- | --- |

21.

peab vajalikuks hoolikalt hinnata vahendajate vastutust; sellega seoses oleks eelistanud näha põhjalikumat strateegiat, kuid tunnistab, et antud küsimus vajab eraldi arutamist;

Areng ja tärkava turumajandusega riigid

| 22. | kutsub komisjoni üles panustama sellise keskkonna loomisse, kus liikmesriikide ja kolmandate riikide huvid langevad kokku ning kus esineb vastastikune huvi luua kõrgetasemelised kaitseraamistikud koos mõjusate õiguskaitsevahenditega, et kaotada intellektuaalomandi õiguste kaitses esinevad lüngad; võtab teadmiseks vajaduse hoolikalt eristada eri „arengumaade“ olusid ja asjaomaseid kaubandusküsimusi ning võtta arvesse iga arengumaa eritingimusi; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles panustama sellise keskkonna loomisse, kus liikmesriikide ja kolmandate riikide huvid langevad kokku ning kus esineb vastastikune huvi luua kõrgetasemelised kaitseraamistikud koos mõjusate õiguskaitsevahenditega, et kaotada intellektuaalomandi õiguste kaitses esinevad lüngad; võtab teadmiseks vajaduse hoolikalt eristada eri „arengumaade“ olusid ja asjaomaseid kaubandusküsimusi ning võtta arvesse iga arengumaa eritingimusi;

| 23. | on rahul komisjoni senise juhtumipõhise tööga nende arengumaade toetamisel, kes soovivad oma intellektuaalomandi õiguste süsteeme täiustada, ning kutsub komisjoni üles seda tegevust jätkama ja intensiivistama, andes jätkuvalt vajalikku tehnilist abi teadlikkuse tõstmise programmide, õigusloomealase abi ja ametnike koolitamise vormis ning võttes seejuures arvesse iga riigi arengutaset; |
| --- | --- |

23.

on rahul komisjoni senise juhtumipõhise tööga nende arengumaade toetamisel, kes soovivad oma intellektuaalomandi õiguste süsteeme täiustada, ning kutsub komisjoni üles seda tegevust jätkama ja intensiivistama, andes jätkuvalt vajalikku tehnilist abi teadlikkuse tõstmise programmide, õigusloomealase abi ja ametnike koolitamise vormis ning võttes seejuures arvesse iga riigi arengutaset;

Ravimite kättesaadavus

| 24. | nõustub üleskutsega leida üldine lahendus keerukale ja mitmetahulisele küsimusele seostest intellektuaalomandi õiguste ning taskukohaste ravimite üldkättesaadavuse vahel, rõhutades siinkohal, et ravimitööstuses on tähtis intellektuaalomandi õiguste patsiendikeskne käsitus; |
| --- | --- |

24.

nõustub üleskutsega leida üldine lahendus keerukale ja mitmetahulisele küsimusele seostest intellektuaalomandi õiguste ning taskukohaste ravimite üldkättesaadavuse vahel, rõhutades siinkohal, et ravimitööstuses on tähtis intellektuaalomandi õiguste patsiendikeskne käsitus;

| 25. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkuvalt toetama kõigi asjaomaste sidusrühmade osalusel konstruktiivset dialoogi ravimite kättesaadavuse küsimuses ning leidma võimalusi, kuidas muuta ravimid kättesaadavamaks kõige vaesemate maade elanikele, kellele parimad ravivõimalused on kättesaamatud; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkuvalt toetama kõigi asjaomaste sidusrühmade osalusel konstruktiivset dialoogi ravimite kättesaadavuse küsimuses ning leidma võimalusi, kuidas muuta ravimid kättesaadavamaks kõige vaesemate maade elanikele, kellele parimad ravivõimalused on kättesaamatud;

| 26. | on seisukohal, et ehkki ELi ravimitootjate huve ja konkurentsivõimet tuleb kaitsta nende innovatsioonivõime säilitamisega, ning olgugi et mõningad ELi ettevõtted parandavad ravimite kättesaadavust abiprogrammide ja astmeliste soodushindadega, peavad ravimihinnad olema nende müügiriigi elanike jaoks taskukohased, mistõttu tuleb tingimata toetada TRIPS-lepingus sätestatud ja Doha deklaratsiooniga tunnustatud paindlikkusmehhanisme ning võtta arvesse ravimite kolmandates riikides edasimüümisest tingitud turumoonutusi; palub komisjonil ja liikmesriikidel jätkata tööd selle tagamiseks, et võltsravimite impordi tõkestamiseks mõeldud piirikontrollimeetmed ei takistaks geneeriliste ravimite liikumist; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et ehkki ELi ravimitootjate huve ja konkurentsivõimet tuleb kaitsta nende innovatsioonivõime säilitamisega, ning olgugi et mõningad ELi ettevõtted parandavad ravimite kättesaadavust abiprogrammide ja astmeliste soodushindadega, peavad ravimihinnad olema nende müügiriigi elanike jaoks taskukohased, mistõttu tuleb tingimata toetada TRIPS-lepingus sätestatud ja Doha deklaratsiooniga tunnustatud paindlikkusmehhanisme ning võtta arvesse ravimite kolmandates riikides edasimüümisest tingitud turumoonutusi; palub komisjonil ja liikmesriikidel jätkata tööd selle tagamiseks, et võltsravimite impordi tõkestamiseks mõeldud piirikontrollimeetmed ei takistaks geneeriliste ravimite liikumist;

| 27. | rõhutab, et äriühinguid tuleks õhutada tegema oma konkurentsikeskkonnas paremini koostööd ning töötama koos avaliku sektori asutustega selle nimel, et tagada liikmesriikides ja kolmandates riikides ravimite parem ja laialdasem kättesaadavus; palub komisjonil kaaluda võimalust toetada selliseid innovatsioonimehhanisme nagu patendipuulid, et stimuleerida teadusuuringuid ning samal ajal tagada geneeriliste ravimite tootmine; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et äriühinguid tuleks õhutada tegema oma konkurentsikeskkonnas paremini koostööd ning töötama koos avaliku sektori asutustega selle nimel, et tagada liikmesriikides ja kolmandates riikides ravimite parem ja laialdasem kättesaadavus; palub komisjonil kaaluda võimalust toetada selliseid innovatsioonimehhanisme nagu patendipuulid, et stimuleerida teadusuuringuid ning samal ajal tagada geneeriliste ravimite tootmine;

| 28. | on arvamusel, et liit peab osalema laialdasemas tervishoiu ülemaailmse edendamise teemalises mõttevahetuses, mis hõlmab ka tervishoiusüsteemide tugevdamise strateegiaid; |
| --- | --- |

28.

on arvamusel, et liit peab osalema laialdasemas tervishoiu ülemaailmse edendamise teemalises mõttevahetuses, mis hõlmab ka tervishoiusüsteemide tugevdamise strateegiaid;

| 29. | kutsub komisjoni üles stimuleerima ELis toodetud geneeriliste ja biojärgnevate (biosimilar) ravimite eksporti otsekohe, kui nende patentide kehtivusaeg kolmandates riikides lõpeb; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles stimuleerima ELis toodetud geneeriliste ja biojärgnevate (biosimilar) ravimite eksporti otsekohe, kui nende patentide kehtivusaeg kolmandates riikides lõpeb;

Paremate andmete esitamine

| 30. | on seisukohal, et mõned teatises tsiteeritud statistikaandmed on saadud vastuolulise ja juba varem kritiseeritud metoodika abil ning et statistilisi andmeid tuleb täiustada, et need paremini kajastaksid intellektuaalomandi õiguste ning nende kaitse ja tagamise keskset tähtsust ELi majanduse jaoks, mitte üksnes teavitaksid ja aitaksid praegust poliitikat täiustada, vaid ka jätkuvalt toetaksid tõenduspõhise poliitikakujundamise põhimõtet; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et mõned teatises tsiteeritud statistikaandmed on saadud vastuolulise ja juba varem kritiseeritud metoodika abil ning et statistilisi andmeid tuleb täiustada, et need paremini kajastaksid intellektuaalomandi õiguste ning nende kaitse ja tagamise keskset tähtsust ELi majanduse jaoks, mitte üksnes teavitaksid ja aitaksid praegust poliitikat täiustada, vaid ka jätkuvalt toetaksid tõenduspõhise poliitikakujundamise põhimõtet;

| 31. | nõustub komisjoni esitatud intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste ELi vaatluskeskuse loomise põhjendustega ning palub sellele eraldada sihtotstarbelised vahendid; |
| --- | --- |

31.

nõustub komisjoni esitatud intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste ELi vaatluskeskuse loomise põhjendustega ning palub sellele eraldada sihtotstarbelised vahendid;

| 32. | juhib tähelepanu asjaolule, et vaatluskeskus peaks oma koosseisu poolest olema igakülgne ning see ei tohiks dubleerida juba olemasolevaid organeid; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu asjaolule, et vaatluskeskus peaks oma koosseisu poolest olema igakülgne ning see ei tohiks dubleerida juba olemasolevaid organeid;

| 33. | kutsub komisjoni üles töötama selle nimel, et vaatluskeskus jääks sõltumatuks, tagamaks, et selle tööd ei kahjustaks ei tegelik ega oletatav kallutatus; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles töötama selle nimel, et vaatluskeskus jääks sõltumatuks, tagamaks, et selle tööd ei kahjustaks ei tegelik ega oletatav kallutatus;

ELi õigusaktid ja liidusisene koostöö

| 34. | tunnistab, et parem ja nõuetekohaselt ühtlustatud intellektuaalomandi õiguste alane sisepoliitika võib aidata parandada intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise taset kogu maailmas; |
| --- | --- |

34.

tunnistab, et parem ja nõuetekohaselt ühtlustatud intellektuaalomandi õiguste alane sisepoliitika võib aidata parandada intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise taset kogu maailmas;

| 35. | kutsub komisjoni üles tegema koos liikmesriikidega tööd WIPO kaubamärgiõiguse lepingu, Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooni, registreeritud päritolunimetuste kaitse ja nende rahvusvahelise registreerimise Lissaboni lepingu ning muude intellektuaalomandi õigustega seotud rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimiseks; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles tegema koos liikmesriikidega tööd WIPO kaubamärgiõiguse lepingu, Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooni, registreeritud päritolunimetuste kaitse ja nende rahvusvahelise registreerimise Lissaboni lepingu ning muude intellektuaalomandi õigustega seotud rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimiseks;

| 36. | kutsub komisjoni üles võtma lisameetmeid kooskõlas selle avaliku arutelu tulemustega, mis korraldati komisjoni rohelise raamatu „Euroopa traditsioonilise oskusteabe kõige tõhusam kasutamine“ (COM(2014)0469) teemal seoses liidu geograafiliste tähiste kaitse võimaliku laiendamisega mittepõllumajanduslikele toodetele; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles võtma lisameetmeid kooskõlas selle avaliku arutelu tulemustega, mis korraldati komisjoni rohelise raamatu „Euroopa traditsioonilise oskusteabe kõige tõhusam kasutamine“ (COM(2014)0469) teemal seoses liidu geograafiliste tähiste kaitse võimaliku laiendamisega mittepõllumajanduslikele toodetele;

Intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamine kolmandates riikides

| 37. | toetab komisjoni lubadust lugeda esmatähtsaks intellektuaalomandi õiguste tagamise ja nende parema kaitse edendamine WTOs ja muudel rahvusvahelistel foorumitel, millega avatakse Euroopa eksportööridele uusi turge ja parandatakse seniseid turulepääsu tingimusi; |
| --- | --- |

37.

toetab komisjoni lubadust lugeda esmatähtsaks intellektuaalomandi õiguste tagamise ja nende parema kaitse edendamine WTOs ja muudel rahvusvahelistel foorumitel, millega avatakse Euroopa eksportööridele uusi turge ja parandatakse seniseid turulepääsu tingimusi;

| 38. | märgib, et turumajandusega riigi staatuse omistamine kaubanduse kaitsemeetmete mõttes sõltub lisaks muudele kriteeriumitele intellektuaalomandi kaitsest asjaomases riigis; |
| --- | --- |

38.

märgib, et turumajandusega riigi staatuse omistamine kaubanduse kaitsemeetmete mõttes sõltub lisaks muudele kriteeriumitele intellektuaalomandi kaitsest asjaomases riigis;

| 39. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles mõjusamalt toetama intellektuaalomandi õigusi kõigis asjaomastes mitmepoolsetes organisatsioonides (WTO, Maailma Terviseorganisatsioon ja Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon) ning tegema tööd selleks, et lisada WTO süsteemi intellektuaalomandi õigustega seotud rahvusvahelised lepingud, mis ei ole veel selle osa, näiteks WIPO kaubamärgiõiguse leping, WIPO esituste ja fonogrammide leping, WIPO autoriõiguse leping, Haagi kokkuleppe Genfi redaktsioon ning registreeritud päritolunimetuste kaitse ja nende rahvusvahelise registreerimise Lissaboni leping; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles mõjusamalt toetama intellektuaalomandi õigusi kõigis asjaomastes mitmepoolsetes organisatsioonides (WTO, Maailma Terviseorganisatsioon ja Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon) ning tegema tööd selleks, et lisada WTO süsteemi intellektuaalomandi õigustega seotud rahvusvahelised lepingud, mis ei ole veel selle osa, näiteks WIPO kaubamärgiõiguse leping, WIPO esituste ja fonogrammide leping, WIPO autoriõiguse leping, Haagi kokkuleppe Genfi redaktsioon ning registreeritud päritolunimetuste kaitse ja nende rahvusvahelise registreerimise Lissaboni leping;

| 40. | on seisukohal, et kahepoolsete vabakaubanduslepingute sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel tuleks pöörata nõuetekohast tähelepanu intellektuaalomandit käsitlevatele peatükkidele ning läbirääkijad peaksid tunnistama, et õigus tegeleda ettevõtlusega peaks olema seotud intellektuaalomandi õiguste austamise ja kehtivate õigusraamistike järgimisega; on rahul komisjoni senise tegevusega intellektuaalomandi õiguste kaitset ja tagamist käsitlevate peatükkide edukal lisamisel kahepoolsetesse vabakaubanduslepingutesse; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et kahepoolsete vabakaubanduslepingute sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel tuleks pöörata nõuetekohast tähelepanu intellektuaalomandit käsitlevatele peatükkidele ning läbirääkijad peaksid tunnistama, et õigus tegeleda ettevõtlusega peaks olema seotud intellektuaalomandi õiguste austamise ja kehtivate õigusraamistike järgimisega; on rahul komisjoni senise tegevusega intellektuaalomandi õiguste kaitset ja tagamist käsitlevate peatükkide edukal lisamisel kahepoolsetesse vabakaubanduslepingutesse;

| 41. | on seisukohal, et eelnimetatud, WTO süsteemi lisamist ootavate WIPO lepingute ratifitseerimine tuleks lisada liidu sõlmitavatesse kahepoolsetesse vabakaubanduslepingutesse; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et eelnimetatud, WTO süsteemi lisamist ootavate WIPO lepingute ratifitseerimine tuleks lisada liidu sõlmitavatesse kahepoolsetesse vabakaubanduslepingutesse;

| 42. | toetab komisjoni käsitust, mis seisneb intellektuaalomandi kaitse ja õiguste tagamise ja tugevdamise valdkonnas konkreetsete kohustuste võtmise eesmärgil intellektuaalomandi alaste dialoogide algatamises ning vastavate töörühmade moodustamises nende prioriteetsete riikidega, kellega ei ole käimas laiaulatuslikke läbirääkimisi; rõhutab vajadust võtta intellektuaalomandi õigused kõrgema taseme poliitiliste kohtumiste päevakorda seal, kus intellektuaalomandi teemalistel aruteludel ja asutustevahelistel kohtumistel ei ole edu saavutatud; |
| --- | --- |

42.

toetab komisjoni käsitust, mis seisneb intellektuaalomandi kaitse ja õiguste tagamise ja tugevdamise valdkonnas konkreetsete kohustuste võtmise eesmärgil intellektuaalomandi alaste dialoogide algatamises ning vastavate töörühmade moodustamises nende prioriteetsete riikidega, kellega ei ole käimas laiaulatuslikke läbirääkimisi; rõhutab vajadust võtta intellektuaalomandi õigused kõrgema taseme poliitiliste kohtumiste päevakorda seal, kus intellektuaalomandi teemalistel aruteludel ja asutustevahelistel kohtumistel ei ole edu saavutatud;

| 43. | rõhutab, et liidu ja muude piirkondlike blokkide vahelist intellektuaalomandi õiguste alast koostööd tuleks igal võimalusel tõhustada; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et liidu ja muude piirkondlike blokkide vahelist intellektuaalomandi õiguste alast koostööd tuleks igal võimalusel tõhustada;

| 44. | kutsub komisjoni üles kasutama korrapärasemalt asjaomaseid vaidluste lahendamise mehhanisme, sealhulgas WTO vaidluste lahendamise organi abi seal, kus rikutakse liidu ettevõtjate, sealhulgas kõigi intellektuaalomandi õiguste omajate õigusi; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles kasutama korrapärasemalt asjaomaseid vaidluste lahendamise mehhanisme, sealhulgas WTO vaidluste lahendamise organi abi seal, kus rikutakse liidu ettevõtjate, sealhulgas kõigi intellektuaalomandi õiguste omajate õigusi;

| 45. | kutsub komisjoni üles ergutama kolmandaid riike vastastikku tunnustama intellektuaalomandi õigusekspertide tegutsemise õigust; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles ergutama kolmandaid riike vastastikku tunnustama intellektuaalomandi õigusekspertide tegutsemise õigust;

| 46. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama tollikoostööd liidus ja kolmandate riikidega võltsitud kaupade konfiskeerimiseks ja tolliprotseduuride lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama tollikoostööd liidus ja kolmandate riikidega võltsitud kaupade konfiskeerimiseks ja tolliprotseduuride lihtsustamiseks;

| 47. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kolmandate riikidega tihedamat koostööd autoriõiguste ja litsentseerimise küsimustes; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kolmandate riikidega tihedamat koostööd autoriõiguste ja litsentseerimise küsimustes;

| 48. | on veendunud, et intellektuaalomandi õiguste parem kaitse ja vastavate eeskirjade tulemuslik rakendamine kolmandates riikides annaks Euroopa Liidust ja mujalt pärit investoritele tugevad stiimulid neisse riikidesse investeerimiseks, uute tehnoloogiliste teadmiste jagamiseks ja olemasolevate tehnoloogiate ajakohastamiseks; |
| --- | --- |

48.

on veendunud, et intellektuaalomandi õiguste parem kaitse ja vastavate eeskirjade tulemuslik rakendamine kolmandates riikides annaks Euroopa Liidust ja mujalt pärit investoritele tugevad stiimulid neisse riikidesse investeerimiseks, uute tehnoloogiliste teadmiste jagamiseks ja olemasolevate tehnoloogiate ajakohastamiseks;

Kolmandates riikides antav abi ja geograafiline fookus

| 49. | märgib, et mõnede liikmesriikide teatavates olulisemates riikides tegutsevate delegatsioonide koosseisu kuulub ka intellektuaalomandi küsimustega tegelev atašee; on veendunud, et liikmesriikide vaheline parem kooskõlastamine ja teabe jagamine võib luua uusi võimalusi intellektuaalomandi kaitse alaste ühiste eesmärkide saavutamiseks kolmandates riikides; |
| --- | --- |

49.

märgib, et mõnede liikmesriikide teatavates olulisemates riikides tegutsevate delegatsioonide koosseisu kuulub ka intellektuaalomandi küsimustega tegelev atašee; on veendunud, et liikmesriikide vaheline parem kooskõlastamine ja teabe jagamine võib luua uusi võimalusi intellektuaalomandi kaitse alaste ühiste eesmärkide saavutamiseks kolmandates riikides;

| 50. | on seisukohal, et kolmandates riikides, kus intellektuaalomandi õiguste rikkumised on rohkem levinud, tuleks ELi ettevõtjaid ja tarbijaid eriliselt kaitsta intellektuaalomandi õiguste kasutajatoe laiendamise abil; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et kolmandates riikides, kus intellektuaalomandi õiguste rikkumised on rohkem levinud, tuleks ELi ettevõtjaid ja tarbijaid eriliselt kaitsta intellektuaalomandi õiguste kasutajatoe laiendamise abil;

o

o o

| 51. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

51.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 129, 26.5.2005, lk 3.

(2)  EÜT L 349, 31.12.1994, lk 71.

(3)  ELT L 157, 30.4.2004, lk 45.

(4)  ELT L 157, 9.6.2006, lk 1.

(5)  ELT L 135, 3.6.2003, lk 5.

(6)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

(7)  ELT L 181, 29.6.2013, lk 15.

(8)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 591.

(9)  ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 47.

(10)  ELT C 50 E, 21.2.2012, lk 48.

(11)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/2014_ipr_statistics_en.pdf.

(12)  ELT C 80, 19.3.2013, lk 1.

---

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/25

---

P8_TA(2015)0220

Intellektuaalomandi õiguskaitse ja ELi tegevuskava

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2015. aasta resolutsioon teatise „Uudetud konsensuse poole intellektuaalomandi õiguskaitsel: ELi tegevuskava“ kohta (2014/2151(INI))

(2016/C 407/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (1) (intellektuaalomandi õiguste jõustamise direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (1) (intellektuaalomandi õiguste jõustamise direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 17, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 17,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2012. aasta määrust (EL) nr 386/2012, millega antakse Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) intellektuaalomandi õiguskaitsega seotud ülesannete täitmine, sealhulgas avaliku ja erasektori esindajatest koosneva intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse moodustamine (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2012. aasta määrust (EL) nr 386/2012, millega antakse Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) intellektuaalomandi õiguskaitsega seotud ülesannete täitmine, sealhulgas avaliku ja erasektori esindajatest koosneva intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse moodustamine (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003,

| — | võttes arvesse Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHIM) ja Euroopa Patendiameti (EPO) 2013. aasta septembris esitatud aruannet „Suure intellektuaalomandiõiguse osakaaluga tööstusharude panus Euroopa Liidu majandustulemustesse ja tööhõivesse“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHIM) ja Euroopa Patendiameti (EPO) 2013. aasta septembris esitatud aruannet „Suure intellektuaalomandiõiguse osakaaluga tööstusharude panus Euroopa Liidu majandustulemustesse ja tööhõivesse“,

| — | võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „„Kõigepealt mõtle väikestele“ – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act“” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „„Kõigepealt mõtle väikestele“ – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act“” (COM(2008)0394),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. septembri 2009. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele intellektuaalomandi õiguste jõustamise tõhustamise kohta siseturul (COM(2009)0467), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. septembri 2009. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele intellektuaalomandi õiguste jõustamise tõhustamise kohta siseturul (COM(2009)0467),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2010. aasta aruannet nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ (intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta) kohaldamine“ (COM(2010)0779) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2010. aasta aruannet nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ (intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta) kohaldamine“ (COM(2010)0779) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 2013. aasta juuli kokkuvõtet avaliku konsulteerimise tulemustest „Intellektuaalomandi õiguste tsiviilõigusliku jõustamise ja avaliku konsulteerimise menetluste tõhususe ja meetmete kättesaadavuse kohta“ (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2013. aasta juuli kokkuvõtet avaliku konsulteerimise tulemustest „Intellektuaalomandi õiguste tsiviilõigusliku jõustamise ja avaliku konsulteerimise menetluste tõhususe ja meetmete kättesaadavuse kohta“ (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2014. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Uudetud konsensuse poole intellektuaalomandi õiguskaitsel: ELi tegevuskava“ (COM(2014)0392), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2014. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Uudetud konsensuse poole intellektuaalomandi õiguskaitsel: ELi tegevuskava“ (COM(2014)0392),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2014. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Kaubandus, majanduskasv ja intellektuaalomand – Intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise strateegia kolmandates riikides“ (COM(2014)0389), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2014. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Kaubandus, majanduskasv ja intellektuaalomand – Intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise strateegia kolmandates riikides“ (COM(2014)0389),

| — | võttes arvesse komisjoni kava luua ELi digitaalne ühtne turg ja Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni kava luua ELi digitaalne ühtne turg ja Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 4.–5. detsembri 2014. aasta järeldusi intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4.–5. detsembri 2014. aasta järeldusi intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (6),

| — | võttes arvesse nõukogu resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa Liidu intellektuaalomandi õiguste rikkumisega võitlemise tollialast tegevuskava aastateks 2013–2017 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa Liidu intellektuaalomandi õiguste rikkumisega võitlemise tollialast tegevuskava aastateks 2013–2017 (7),

| — | võttes arvesse oma 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta siseturul (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta siseturul (8),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni 24. märtsi 2011. aasta kirja, milles käsitletakse raportit direktiivi 2004/48/EÜ kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni 24. märtsi 2011. aasta kirja, milles käsitletakse raportit direktiivi 2004/48/EÜ kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 27, milles on sätestatud, et igal inimesel on õigus teaduslikest töödest, kunsti- ja kirjandusteostest, mille autoriks ta on, tulenevate mittevaraliste ja varaliste huvide kaitsele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 27, milles on sätestatud, et igal inimesel on õigus teaduslikest töödest, kunsti- ja kirjandusteostest, mille autoriks ta on, tulenevate mittevaraliste ja varaliste huvide kaitsele,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A8-0169/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A8-0169/2015),

| A. | arvestades, et intellektuaalomandile on erilist tähelepanu pööratud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 118 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 17; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et intellektuaalomandile on erilist tähelepanu pööratud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 118 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 17;

| B. | arvestades, et intellektuaalomandi õigused on innovatsiooni ja loovuse üks liikumapanevaid jõude ning peamine konkurentsivõime, tööhõive ja kultuurilise mitmekesisuse soodustaja; arvestades, et toote autentsust ei tuleks alati seostada tooteohutuse ja toote kvaliteediküsimustega ning intellektuaalomandi õiguste jõustamisel on oluline roll tarbijate tervise ja ohutuse kindlustamisel; arvestades, et võltsimisest saavad tavaliselt tulu varimajandus ja organiseeritud kuritegevus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et intellektuaalomandi õigused on innovatsiooni ja loovuse üks liikumapanevaid jõude ning peamine konkurentsivõime, tööhõive ja kultuurilise mitmekesisuse soodustaja; arvestades, et toote autentsust ei tuleks alati seostada tooteohutuse ja toote kvaliteediküsimustega ning intellektuaalomandi õiguste jõustamisel on oluline roll tarbijate tervise ja ohutuse kindlustamisel; arvestades, et võltsimisest saavad tavaliselt tulu varimajandus ja organiseeritud kuritegevus;

| C. | arvestades, et ELis on arvukalt intellektuaalomandi õiguste rikkumisi ning nende rikkumiste maht ja rahaline väärtus on muret tekitavad, nagu märkis komisjon oma teatises intellektuaalomandi õiguste jõustamist käsitleva direktiivi kohaldamise kohta (COM(2010)0779); arvestades, et need arvud näitavad ka intellektuaalomandi õiguste lisaväärtust Euroopa majanduses üldise konkurentsi tingimustes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELis on arvukalt intellektuaalomandi õiguste rikkumisi ning nende rikkumiste maht ja rahaline väärtus on muret tekitavad, nagu märkis komisjon oma teatises intellektuaalomandi õiguste jõustamist käsitleva direktiivi kohaldamise kohta (COM(2010)0779); arvestades, et need arvud näitavad ka intellektuaalomandi õiguste lisaväärtust Euroopa majanduses üldise konkurentsi tingimustes;

| D. | arvestades, et intellektuaalomandi õiguste rikkumised, sealhulgas võltsimine, takistavad arengut, töökohtade loomist, innovatsiooni ja loovust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et intellektuaalomandi õiguste rikkumised, sealhulgas võltsimine, takistavad arengut, töökohtade loomist, innovatsiooni ja loovust;

| E. | arvestades, et intellektuaalomandi õiguste rikkumine tekitab Euroopa ettevõtjatele nii mittemateriaalset kui ka majanduslikku kahju ning põhjustab riikidele suurt majanduslikku ja rahalist kahju; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et intellektuaalomandi õiguste rikkumine tekitab Euroopa ettevõtjatele nii mittemateriaalset kui ka majanduslikku kahju ning põhjustab riikidele suurt majanduslikku ja rahalist kahju;

| F. | arvestades, et intellektuaalomandi õiguste piisav kaitse on digitaalse majanduse ja digitaalse ühtse turu arengu eeltingimus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et intellektuaalomandi õiguste piisav kaitse on digitaalse majanduse ja digitaalse ühtse turu arengu eeltingimus;

| G. | arvestades, et kiiresti arenev e-kaubandus ja internetipõhine tegevus on muutnud arusaama sellest, kuidas intellektuaalomandi õiguskaitset tuleks vaadelda digitaalkeskkonnas, eriti seetõttu, et siin avanevad uued võimalused õigusrikkumisteks, mis eelkõige tulenevad kasutajate sotsiaalse käitumise uutest mudelitest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kiiresti arenev e-kaubandus ja internetipõhine tegevus on muutnud arusaama sellest, kuidas intellektuaalomandi õiguskaitset tuleks vaadelda digitaalkeskkonnas, eriti seetõttu, et siin avanevad uued võimalused õigusrikkumisteks, mis eelkõige tulenevad kasutajate sotsiaalse käitumise uutest mudelitest;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlament võtab murega teadmiseks asjaolu, millele osutatakse Siseturu Ühtlustamise Ameti aruandes ja mis puudutab Euroopa elanike arvestatava vähemuse teataval määral sallivat suhtumist seisukohta, nagu intellektuaalomandi õiguste rikkumine võiks olla vastuvõetav (9); arvestades, et ei ole piisavaid teadmisi intellektuaalomandi õiguste sotsiaalsest ja kultuurilisest tähtsusest ja tegevustest, mida võiks pidada nende õiguste rikkumiseks, samuti ei ole inimesed, eriti Euroopa noored teadlikult intellektuaalomandi õiguste rikkumise võimalikest tagajärgedest ELi majandusele ja ühiskonnale ning kodanike üldisele turvalisusele; arvestades, et on vajalik ja võimalik korraldada asjakohaseid kasutajate teadlikkuse suurendamise ja teavituskampaaniaid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlament võtab murega teadmiseks asjaolu, millele osutatakse Siseturu Ühtlustamise Ameti aruandes ja mis puudutab Euroopa elanike arvestatava vähemuse teataval määral sallivat suhtumist seisukohta, nagu intellektuaalomandi õiguste rikkumine võiks olla vastuvõetav (9); arvestades, et ei ole piisavaid teadmisi intellektuaalomandi õiguste sotsiaalsest ja kultuurilisest tähtsusest ja tegevustest, mida võiks pidada nende õiguste rikkumiseks, samuti ei ole inimesed, eriti Euroopa noored teadlikult intellektuaalomandi õiguste rikkumise võimalikest tagajärgedest ELi majandusele ja ühiskonnale ning kodanike üldisele turvalisusele; arvestades, et on vajalik ja võimalik korraldada asjakohaseid kasutajate teadlikkuse suurendamise ja teavituskampaaniaid;

| I. | arvestades, et tuleb kahekordistada jõupingutusi võltsitud kaupade ebaseadusliku kaubanduse vastu võitlemiseks, ja arvestades asjaolu, et keegi ei tohiks saada kasu intellektuaalomandi õiguste rikkumisest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tuleb kahekordistada jõupingutusi võltsitud kaupade ebaseadusliku kaubanduse vastu võitlemiseks, ja arvestades asjaolu, et keegi ei tohiks saada kasu intellektuaalomandi õiguste rikkumisest;

| J. | arvestades, et seaduste jõustamine on oluline seaduse ootuspärasuse seisukohast, ja arvestades, et äärmiselt oluline on leida tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad vahendid intellektuaalomandi õiguste piiriüleseks jõustamiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et seaduste jõustamine on oluline seaduse ootuspärasuse seisukohast, ja arvestades, et äärmiselt oluline on leida tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad vahendid intellektuaalomandi õiguste piiriüleseks jõustamiseks;

| K. | arvestades, et intellektuaalomandi õiguste rikkumised mõjutavad eriti VKEsid, sealhulgas ettevõtetevahelisi teenuseid, ning võivad põhjustada turgude kaotamist või pankrotte; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et intellektuaalomandi õiguste rikkumised mõjutavad eriti VKEsid, sealhulgas ettevõtetevahelisi teenuseid, ning võivad põhjustada turgude kaotamist või pankrotte;

| L. | arvestades, et rahvusvaheliste aspektide arvessevõtmine on äärmiselt oluline intellektuaalomandi õiguste jõustamiseks, sest intellektuaalomandi õiguste rikkumine on ülemaailmne nähtus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et rahvusvaheliste aspektide arvessevõtmine on äärmiselt oluline intellektuaalomandi õiguste jõustamiseks, sest intellektuaalomandi õiguste rikkumine on ülemaailmne nähtus;

| M. | arvestades, et nii veebis kui ka väljaspool seda toime pandud rikkumisi tuleks arvesse võtta intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastu võitlemiseks võetavates poliitikameetmetes; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et nii veebis kui ka väljaspool seda toime pandud rikkumisi tuleks arvesse võtta intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastu võitlemiseks võetavates poliitikameetmetes;

| 1. | väljendab heameelt komisjoni 1. juuli 2014. aasta teatise üle, milles esitatakse intellektuaalomandi õiguskaitse tegevuskava; toetab komisjoni lähenemist intellektuaalomandi õiguskaitsele, mis põhineb ennetusmeetmetel ja poliitikavahenditel, mille eesmärk on jätta kaubandustasandil rikkumiste toimepanijad ilma oma sissetulekust ning muuta keerulisemaks õigusi rikkuvate kaupade turustamine; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni 1. juuli 2014. aasta teatise üle, milles esitatakse intellektuaalomandi õiguskaitse tegevuskava; toetab komisjoni lähenemist intellektuaalomandi õiguskaitsele, mis põhineb ennetusmeetmetel ja poliitikavahenditel, mille eesmärk on jätta kaubandustasandil rikkumiste toimepanijad ilma oma sissetulekust ning muuta keerulisemaks õigusi rikkuvate kaupade turustamine;

| 2. | rõhutab, et peamine vastutus intellektuaalomandi õiguskaitse eest lasub liikmesriikide riigiasutustel; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et peamine vastutus intellektuaalomandi õiguskaitse eest lasub liikmesriikide riigiasutustel;

| 3. | rõhutab, et tegevuskava peaeesmärk peaks olema tagada intellektuaalomandi õiguste tulemuslik tõenditepõhine kaitse, millel on keskne tähtsus innovatsiooni, loovuse, konkurentsivõime, majanduskasvu ja kultuurilise mitmekesisuse soodustamisel; märgib, et intellektuaalomandi õiguskaitseks võetavad meetmed peaksid tuginema täpsetele usaldusväärsetele andmetele; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et tegevuskava peaeesmärk peaks olema tagada intellektuaalomandi õiguste tulemuslik tõenditepõhine kaitse, millel on keskne tähtsus innovatsiooni, loovuse, konkurentsivõime, majanduskasvu ja kultuurilise mitmekesisuse soodustamisel; märgib, et intellektuaalomandi õiguskaitseks võetavad meetmed peaksid tuginema täpsetele usaldusväärsetele andmetele;

| 4. | rõhutab, et finantskriisi ajal, kui kultuurisektori rahalist toetamist kärbitakse oluliselt, on intellektuaalomandi õigused sageli loovisikute peamine sissetulekuallikas; rõhutab seepärast, et loovisikutele õiglase tasu tagamine peaks olema ELi tegevuskavas kesksel kohal; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et finantskriisi ajal, kui kultuurisektori rahalist toetamist kärbitakse oluliselt, on intellektuaalomandi õigused sageli loovisikute peamine sissetulekuallikas; rõhutab seepärast, et loovisikutele õiglase tasu tagamine peaks olema ELi tegevuskavas kesksel kohal;

| 5. | rõhutab, et innovatsiooni, loovuse ja konkurentsivõime huvides on määravalt tähtis, et intellektuaalomandi õiguste kaitsemeetmed oleksid läbipaistvad ning üldsusele ja kõigile muudele osalejatele oleks kättesaadav täielik teave; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et innovatsiooni, loovuse ja konkurentsivõime huvides on määravalt tähtis, et intellektuaalomandi õiguste kaitsemeetmed oleksid läbipaistvad ning üldsusele ja kõigile muudele osalejatele oleks kättesaadav täielik teave;

| 6. | tunnistab, et intellektuaalomandi õiguskaitse tagamine ei ole pelgalt majanduskasvu ja töökohtade loomise tõukejõud kogu liidus, vaid see on oluline ka ühtse turu nõuetekohaseks toimimiseks, eelkõige pidades silmas selliseid tegureid nagu osakaal ELi SKPs, tööhõive ja intellektuaalomandi õigusi kasutavad ja neist kasu saavad mitmesugused tööstusharud, ning sellel on keskne tähtsus innovatsiooni, loovuse, konkurentsivõime ja kultuurilise mitmekesisuse soodustamisel; |
| --- | --- |

6.

tunnistab, et intellektuaalomandi õiguskaitse tagamine ei ole pelgalt majanduskasvu ja töökohtade loomise tõukejõud kogu liidus, vaid see on oluline ka ühtse turu nõuetekohaseks toimimiseks, eelkõige pidades silmas selliseid tegureid nagu osakaal ELi SKPs, tööhõive ja intellektuaalomandi õigusi kasutavad ja neist kasu saavad mitmesugused tööstusharud, ning sellel on keskne tähtsus innovatsiooni, loovuse, konkurentsivõime ja kultuurilise mitmekesisuse soodustamisel;

| 7. | rõhutab, et intellektuaalomandi õigused on kultuuri- ja loomesektoris, aga ka muudes tööstusharudes, loovuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime tagatiseks, nagu rõhutas komisjon oma teatises „Euroopa tööstuse taassünd“; kutsub komisjoni jätkama tööd intellektuaalomandi õiguste kui Euroopa majanduse konkurentsivõimet soodustava teguri arvessevõtmisel; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et intellektuaalomandi õigused on kultuuri- ja loomesektoris, aga ka muudes tööstusharudes, loovuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime tagatiseks, nagu rõhutas komisjon oma teatises „Euroopa tööstuse taassünd“; kutsub komisjoni jätkama tööd intellektuaalomandi õiguste kui Euroopa majanduse konkurentsivõimet soodustava teguri arvessevõtmisel;

| 8. | rõhutab, et intellektuaalomandi õigused ei ole pelgalt autoriõigused, vaid muu hulgas ka kaubamärgid ja patendid, ning igaüks neist on äärmiselt oluline Euroopa kaupade ja teenuste väärtuse seisukohalt; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et intellektuaalomandi õigused ei ole pelgalt autoriõigused, vaid muu hulgas ka kaubamärgid ja patendid, ning igaüks neist on äärmiselt oluline Euroopa kaupade ja teenuste väärtuse seisukohalt;

| 9. | märgib, et komisjoni andmetel annab tihtipeale intellektuaalomandi õigustega tihedalt seotud kultuuri- ja loomesektor Euroopa Liidus juba kuni 4,5 % SKPst ja kuni 8,5 miljonit töökohta ning on tähtis mitte ainult kultuurilise mitmekesisuse seisukohalt, vaid soodustab oluliselt ka sotsiaalset ja majandusarengut; |
| --- | --- |

9.

märgib, et komisjoni andmetel annab tihtipeale intellektuaalomandi õigustega tihedalt seotud kultuuri- ja loomesektor Euroopa Liidus juba kuni 4,5 % SKPst ja kuni 8,5 miljonit töökohta ning on tähtis mitte ainult kultuurilise mitmekesisuse seisukohalt, vaid soodustab oluliselt ka sotsiaalset ja majandusarengut;

Kõigi veebikeskkonnas ja väljaspool seda tegutsevate tarneahelas osalejate kaasamine

| 10. | on seisukohal, et kõigil tarneahelas osalejatel on oma osa intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastases võitluses ja nad tuleks sellesse kaasata; rõhutab, et tuleks välja töötada kõiki osalejaid hõlmav lähenemine nii veebikeskkonnas kui ka väljaspool seda toime pandud rikkumistele; on seisukohal, et selles valdkonnas edu saavutamiseks on vaja tasakaalustada põhiõigused, sest majandustegevuses osalejad ei saa vabatahtlikult võtta põhiõigusi mõjutavaid meetmeid, vaid neil peab olema õiguslik alus ja kohtulik järelevalve; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et kõigil tarneahelas osalejatel on oma osa intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastases võitluses ja nad tuleks sellesse kaasata; rõhutab, et tuleks välja töötada kõiki osalejaid hõlmav lähenemine nii veebikeskkonnas kui ka väljaspool seda toime pandud rikkumistele; on seisukohal, et selles valdkonnas edu saavutamiseks on vaja tasakaalustada põhiõigused, sest majandustegevuses osalejad ei saa vabatahtlikult võtta põhiõigusi mõjutavaid meetmeid, vaid neil peab olema õiguslik alus ja kohtulik järelevalve;

| 11. | rõhutab, et veebikeskkonnas tegutsevate osalejate kaasamine intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastastesse meetmetesse peab toimuma kooskõlas põhimõtetega, mis on sätestatud direktiivis 2000/31/EÜ (elektroonilise kaubanduse direktiiv) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et veebikeskkonnas tegutsevate osalejate kaasamine intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastastesse meetmetesse peab toimuma kooskõlas põhimõtetega, mis on sätestatud direktiivis 2000/31/EÜ (elektroonilise kaubanduse direktiiv) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas;

| 12. | märgib, et järjest enam turustatakse ja müüakse võltsitud ja intellektuaalomandi õigusi rikkuvaid füüsilisi kaupu e-turul, kus liikmesriikide ametiasutustel on piiratud võimalused müügi kontrollimiseks; rõhutab vajadust kaasata turuplatvormide omanikud kõigisse jõupingutustesse jõustada intellektuaalomandi õiguseid, sealhulgas pingutustesse kõrvaldada turult võltsitud kaubad ja sulgeda nende müüjate veebisaidid; |
| --- | --- |

12.

märgib, et järjest enam turustatakse ja müüakse võltsitud ja intellektuaalomandi õigusi rikkuvaid füüsilisi kaupu e-turul, kus liikmesriikide ametiasutustel on piiratud võimalused müügi kontrollimiseks; rõhutab vajadust kaasata turuplatvormide omanikud kõigisse jõupingutustesse jõustada intellektuaalomandi õiguseid, sealhulgas pingutustesse kõrvaldada turult võltsitud kaubad ja sulgeda nende müüjate veebisaidid;

| 13. | rõhutab, kui tähtis on tagada hoolsuskohustuse kohaldamine kogu tarneahela ulatuses, kaasa arvatud digitaalne tarneahel ning kõik selle peamised osalised ja ettevõtjad, nagu loomeinimesed, kunstnikud ja õiguste valdajad, produtsendid, vahendajad, internetiteenuste pakkujad, veebimüügiplatvormid, lõpptarbijad ja riigiasutused; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui tähtis on tagada hoolsuskohustuse kohaldamine kogu tarneahela ulatuses, kaasa arvatud digitaalne tarneahel ning kõik selle peamised osalised ja ettevõtjad, nagu loomeinimesed, kunstnikud ja õiguste valdajad, produtsendid, vahendajad, internetiteenuste pakkujad, veebimüügiplatvormid, lõpptarbijad ja riigiasutused;

| 14. | on arvamusel, et hoolsuskohustuse rakendamine kogu tarneahelas ning tõhustatud turujärelevalve ja tolliasutuste teabevahetus võiks parandada ettevõtluskeskkonda ning aidata takistada õigusi rikkuvate toodete ja teenuste sisenemist turule; rõhutab siiski, et kvalitatiivsete auditeerimissüsteemide kulude ja tulude suhet ning tõhusust tuleks põhjalikult hinnata enne nende kasutuselevõttu ja sellega seoses tuleks kindlasti kaaluda VKEdele toetuse andmist; |
| --- | --- |

14.

on arvamusel, et hoolsuskohustuse rakendamine kogu tarneahelas ning tõhustatud turujärelevalve ja tolliasutuste teabevahetus võiks parandada ettevõtluskeskkonda ning aidata takistada õigusi rikkuvate toodete ja teenuste sisenemist turule; rõhutab siiski, et kvalitatiivsete auditeerimissüsteemide kulude ja tulude suhet ning tõhusust tuleks põhjalikult hinnata enne nende kasutuselevõttu ja sellega seoses tuleks kindlasti kaaluda VKEdele toetuse andmist;

| 15. | märgib ühtlasi ära sidusrühmadega konsulteerimise käigus tehtud ettepanekud kohaldada kogu tarneahelas, sealhulgas makseteenuste pakkujate suhtes, ELi hoolsuskohustust, et hoida ära intellektuaalomandi õiguste rikkumisi, ning palub, et konsultatsioonide tulemused ja ELi vabatahtlik hoolsuskohustuse kava esitataks Euroopa Parlamendile mitte iga kahe aasta tagant, vaid igal aastal; |
| --- | --- |

15.

märgib ühtlasi ära sidusrühmadega konsulteerimise käigus tehtud ettepanekud kohaldada kogu tarneahelas, sealhulgas makseteenuste pakkujate suhtes, ELi hoolsuskohustust, et hoida ära intellektuaalomandi õiguste rikkumisi, ning palub, et konsultatsioonide tulemused ja ELi vabatahtlik hoolsuskohustuse kava esitataks Euroopa Parlamendile mitte iga kahe aasta tagant, vaid igal aastal;

| 16. | palub komisjonil tagada, et kõik konsultatsioonid sidusrühmadega toimuksid läbipaistval moel ja õigeaegselt ning konsultatsioonide tulemusi analüüsitaks nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt ja jagataks neid sidusrühmadega, kaasa arvatud Euroopa Parlamendi ja teiste ELi institutsioonidega; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil tagada, et kõik konsultatsioonid sidusrühmadega toimuksid läbipaistval moel ja õigeaegselt ning konsultatsioonide tulemusi analüüsitaks nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt ja jagataks neid sidusrühmadega, kaasa arvatud Euroopa Parlamendi ja teiste ELi institutsioonidega;

| 17. | rõhutab valdkondlike kokkulepete ja heade tavade suuniste tähtsust intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastu võitlemisel; kutsub ettevõtjaid üles vahetama teavet intellektuaalomandi õigusi rikkuvale infosisule juurdepääsu võimaldavate platvormide kohta ning võtma kooskõlastatud ja proportsionaalseid meetmeid, näiteks teavitamine ja infosisu kõrvaldamine, et vähendada sellisest infosisust ja platvormist saadavat tulu; märgib, et sellised meetmed ei tohiks hõlmata veebisaitide kohtuotsuseta blokeerimist; |
| --- | --- |

17.

rõhutab valdkondlike kokkulepete ja heade tavade suuniste tähtsust intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastu võitlemisel; kutsub ettevõtjaid üles vahetama teavet intellektuaalomandi õigusi rikkuvale infosisule juurdepääsu võimaldavate platvormide kohta ning võtma kooskõlastatud ja proportsionaalseid meetmeid, näiteks teavitamine ja infosisu kõrvaldamine, et vähendada sellisest infosisust ja platvormist saadavat tulu; märgib, et sellised meetmed ei tohiks hõlmata veebisaitide kohtuotsuseta blokeerimist;

| 18. | juhib tähelepanu sellele, et nn cyberlocker-platvormid on üks intellektuaalomandi õiguste rikkumise tulipunkte, mis kaudselt teenivad selle abil tulu reklaami ja/või tellimuste pealt; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu sellele, et nn cyberlocker-platvormid on üks intellektuaalomandi õiguste rikkumise tulipunkte, mis kaudselt teenivad selle abil tulu reklaami ja/või tellimuste pealt;

| 19. | väljendab heameelt lähenemise üle, millega jäetakse intellektuaalomandi õiguste rikkujad sissetulekust ilma õiguste omajate ja nende partnerite vaheliste kokkulepete abil; toetab vastastikuse mõistmise memorandumite koostamist kui mittesiduvaid meetmeid võltsimise ja piraatluse vastu võitlemiseks ning pooldab ideed arendada selliseid meetmeid sidusrühmade seas edasi; soovitab komisjonil viia sellega seoses läbi uurimuse selle kohta, kuidas võltsimisega rahastatakse muid tegevusi (müükase võltsitud tooteid ja edastatakse ebaseaduslikku infosisu); |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt lähenemise üle, millega jäetakse intellektuaalomandi õiguste rikkujad sissetulekust ilma õiguste omajate ja nende partnerite vaheliste kokkulepete abil; toetab vastastikuse mõistmise memorandumite koostamist kui mittesiduvaid meetmeid võltsimise ja piraatluse vastu võitlemiseks ning pooldab ideed arendada selliseid meetmeid sidusrühmade seas edasi; soovitab komisjonil viia sellega seoses läbi uurimuse selle kohta, kuidas võltsimisega rahastatakse muid tegevusi (müükase võltsitud tooteid ja edastatakse ebaseaduslikku infosisu);

| 20. | tuletab meelde, et alates 2011. aasta maist on olemas vabatahtlik vastastikuse mõistmise memorandum võltsitud kaupade internetimüügi kohta, ja palub komisjonil hinnata kõnealuse vastastikuse mõistmise memorandumi täitmist ning anda sellest aru Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et alates 2011. aasta maist on olemas vabatahtlik vastastikuse mõistmise memorandum võltsitud kaupade internetimüügi kohta, ja palub komisjonil hinnata kõnealuse vastastikuse mõistmise memorandumi täitmist ning anda sellest aru Euroopa Parlamendile;

| 21. | usub, et komisjon peaks läbi vaatama ka olemasolevate algatuste tõhususe ja kaaluma võimalikke tulevasi meetmeid, mis keskenduvad vahendajate rollile intellektuaalomandi õiguste rikkumiste käsitlemisel; |
| --- | --- |

21.

usub, et komisjon peaks läbi vaatama ka olemasolevate algatuste tõhususe ja kaaluma võimalikke tulevasi meetmeid, mis keskenduvad vahendajate rollile intellektuaalomandi õiguste rikkumiste käsitlemisel;

| 22. | juhib tähelepanu sellele, et intellektuaalomandi õiguste rikkumiste varakult avastamiseks tuleks eriti kultuuri- ja loomesektoris õhutada koostööd, ka iseregulatsioonil põhinevat koostööd õiguste valdajate, autorite, platvormide käitajate, vahendajate ja lõpptarbijate vahel; rõhutab, et komisjon peab lähiajal hindama sellise iseregulatsiooni tulemuslikkust ja vaja võib minna täiendavaid seadusandlikke meetmeid; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu sellele, et intellektuaalomandi õiguste rikkumiste varakult avastamiseks tuleks eriti kultuuri- ja loomesektoris õhutada koostööd, ka iseregulatsioonil põhinevat koostööd õiguste valdajate, autorite, platvormide käitajate, vahendajate ja lõpptarbijate vahel; rõhutab, et komisjon peab lähiajal hindama sellise iseregulatsiooni tulemuslikkust ja vaja võib minna täiendavaid seadusandlikke meetmeid;

| 23. | rõhutab, et kultuuri- ja loomesektoris tuleb dialoogi kaasata makseteenuste pakkujad, et vähendada internetis intellektuaalomandi õiguste rikkumisest saadavaid kasumeid; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et kultuuri- ja loomesektoris tuleb dialoogi kaasata makseteenuste pakkujad, et vähendada internetis intellektuaalomandi õiguste rikkumisest saadavaid kasumeid;

| 24. | tuletab meelde organiseeritud kuritegevuse osalemist rahvusvahelises intellektuaalomandi õiguste rikkumises ning seda, kui tähtis on tarbijate huvide ja tarneahela puutumatuse kaitsmiseks üleeuroopaline kooskõlastatud lahendus, olemasolevate auditeerimismeetmete tugevdamine ja rahavoo jälgimise põhimõtte rakendamine; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde organiseeritud kuritegevuse osalemist rahvusvahelises intellektuaalomandi õiguste rikkumises ning seda, kui tähtis on tarbijate huvide ja tarneahela puutumatuse kaitsmiseks üleeuroopaline kooskõlastatud lahendus, olemasolevate auditeerimismeetmete tugevdamine ja rahavoo jälgimise põhimõtte rakendamine;

Tarbijate teadlikkus ja teavitamine

| 25. | väljendab heameelt komisjoni võetud lähenemise üle luua kohandatud teadlikkuse tõstmise kampaaniaid; peab äärmiselt oluliseks, et kõik mõistaksid intellektuaalomandi õiguste rikkumisest tulenevaid konkreetseid tagajärgi kogu ühiskonnale ning igale tarbijale ja kodanikule; on seisukohal, et tarbijad peaksid olema paremini teavitatud intellektuaalomandi õiguste sisust ning sellest, mida võib või ei või teha kaitstud toodete ja infosisuga; palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja täiendavaid teadlikkuse tõstmise meetmeid, mis on suunatud konkreetsele sihtrühmale ja turule; |
| --- | --- |

25.

väljendab heameelt komisjoni võetud lähenemise üle luua kohandatud teadlikkuse tõstmise kampaaniaid; peab äärmiselt oluliseks, et kõik mõistaksid intellektuaalomandi õiguste rikkumisest tulenevaid konkreetseid tagajärgi kogu ühiskonnale ning igale tarbijale ja kodanikule; on seisukohal, et tarbijad peaksid olema paremini teavitatud intellektuaalomandi õiguste sisust ning sellest, mida võib või ei või teha kaitstud toodete ja infosisuga; palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja täiendavaid teadlikkuse tõstmise meetmeid, mis on suunatud konkreetsele sihtrühmale ja turule;

| 26. | soovitab korraldada ulatuslikuma teavituskampaania intellektuaalomandi õiguste valdajate ja õiguskaitseasutuste platvormi teemal, et õiguste valdajatel oleks aktiivsem roll oma õiguste kaitsel kogu Euroopa Liidus maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi turvalisse võrku integreeritud õiguskaitse andmebaasi vahendusel; nõuab intellektuaalomandi õiguskaitse paremaks tagamiseks politsei ja tolliasutuste edasist ja kiiremat integreerimist kogu maailmas; |
| --- | --- |

26.

soovitab korraldada ulatuslikuma teavituskampaania intellektuaalomandi õiguste valdajate ja õiguskaitseasutuste platvormi teemal, et õiguste valdajatel oleks aktiivsem roll oma õiguste kaitsel kogu Euroopa Liidus maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi turvalisse võrku integreeritud õiguskaitse andmebaasi vahendusel; nõuab intellektuaalomandi õiguskaitse paremaks tagamiseks politsei ja tolliasutuste edasist ja kiiremat integreerimist kogu maailmas;

| 27. | rõhutab, et konkreetsemalt on vaja tegelda noorema põlvkonnaga ja korraldada asjakohaseid teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, võttes arvesse, et hiljutine intellektuaalomandit käsitlenud arvamusuuring näitas, et just see põlvkond järgib kõige vähem intellektuaalomandi õigusi; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et konkreetsemalt on vaja tegelda noorema põlvkonnaga ja korraldada asjakohaseid teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, võttes arvesse, et hiljutine intellektuaalomandit käsitlenud arvamusuuring näitas, et just see põlvkond järgib kõige vähem intellektuaalomandi õigusi;

| 28. | rõhutab, et olulised on algatused, mille käigus hinnatakse ja jälgitakse seda, kuidas kogutakse teadmisi noorte inimeste arusaamade ja hoiakute kohta intellektuaalomandi vallas, et paremini mõista nende vajadusi ja määrata kindlaks, milliseid meetmeid on kõige asjakohasem võtta; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et olulised on algatused, mille käigus hinnatakse ja jälgitakse seda, kuidas kogutakse teadmisi noorte inimeste arusaamade ja hoiakute kohta intellektuaalomandi vallas, et paremini mõista nende vajadusi ja määrata kindlaks, milliseid meetmeid on kõige asjakohasem võtta;

| 29. | peab eriti tervitatavaks Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHIM) koosseisu kuuluva intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse jõupingutusi, mis on mõeldud tarbijate teadlikkuse tõstmiseks intellektuaalomandi õigusi järgivate toodete valimise eelistest ning hõlbustavad selliste toodete kättesaadavust; |
| --- | --- |

29.

peab eriti tervitatavaks Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHIM) koosseisu kuuluva intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse jõupingutusi, mis on mõeldud tarbijate teadlikkuse tõstmiseks intellektuaalomandi õigusi järgivate toodete valimise eelistest ning hõlbustavad selliste toodete kättesaadavust;

| 30. | on samas seisukohal, et tarbijad peaksid suutma paremini tuvastada rikkuvaid pakkumisi, et otsustada ost sooritamata jätta; peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjoni tegevuskavas puuduvad meetmed, millega parandada tarbijate suutlikkust tunda ära õigusi rikkuvaid kaupu ja infosisu; kutsub komisjoni ja liikmesriike mõtlema veelgi konkreetsete vahendite ja suuniste väljatöötamisele ning tõenditele põhinedes uurima ja võimaluse korral välja töötama õigusi rikkuvast kaubast ja infosisust teavitamise ja selle kõrvaldamise ühtlustatud korra, et tarbijad ja ettevõtjad saaksid võtta eksitamise korral meetmeid, nagu nad saavad võtta meetmeid ebasoovitavale infosisule tähelepanu juhtimiseks, tuginedes komisjoni ja intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse kogemusele ja pöörates erilist tähelepanu parimate tavade vahetamisele; |
| --- | --- |

30.

on samas seisukohal, et tarbijad peaksid suutma paremini tuvastada rikkuvaid pakkumisi, et otsustada ost sooritamata jätta; peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjoni tegevuskavas puuduvad meetmed, millega parandada tarbijate suutlikkust tunda ära õigusi rikkuvaid kaupu ja infosisu; kutsub komisjoni ja liikmesriike mõtlema veelgi konkreetsete vahendite ja suuniste väljatöötamisele ning tõenditele põhinedes uurima ja võimaluse korral välja töötama õigusi rikkuvast kaubast ja infosisust teavitamise ja selle kõrvaldamise ühtlustatud korra, et tarbijad ja ettevõtjad saaksid võtta eksitamise korral meetmeid, nagu nad saavad võtta meetmeid ebasoovitavale infosisule tähelepanu juhtimiseks, tuginedes komisjoni ja intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse kogemusele ja pöörates erilist tähelepanu parimate tavade vahetamisele;

| 31. | märgib, et intellektuaalomandi õigusi rikkuvast infosisust teatamise ja selle URLide kaupa kõrvaldamise süsteemil on praktilised piirangud, arvestades, kui kiiresti saab vastava infosisu uuesti kättesaadavaks teha; palub seepärast antud valdkonna ettevõtjatel hakata mõtlema, kuidas pikemas perspektiivis muuta teatamise ja kõrvaldamise süsteem tõhusamaks; |
| --- | --- |

31.

märgib, et intellektuaalomandi õigusi rikkuvast infosisust teatamise ja selle URLide kaupa kõrvaldamise süsteemil on praktilised piirangud, arvestades, kui kiiresti saab vastava infosisu uuesti kättesaadavaks teha; palub seepärast antud valdkonna ettevõtjatel hakata mõtlema, kuidas pikemas perspektiivis muuta teatamise ja kõrvaldamise süsteem tõhusamaks;

| 32. | juhib tähelepanu asjaolule, et kõik turustusahelas osalejad peaksid tegema koostööd teabekampaaniate väljatöötamisel, mis annaksid tarbijatele teavet nende õigustest ja kohustustest loomesisu hõlpsal hankimisel ja kasutamisel; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu asjaolule, et kõik turustusahelas osalejad peaksid tegema koostööd teabekampaaniate väljatöötamisel, mis annaksid tarbijatele teavet nende õigustest ja kohustustest loomesisu hõlpsal hankimisel ja kasutamisel;

| 33. | on seisukohal, et läbipaistvust suurendada ja teavitamist parandada on võimalik tõhusalt ainult koostöös peamiste interneti sidusrühmadega, kes edastavad intellektuaalomandi õigustega kaitstud infosisu, ning seepärast on soovitav kaasata nad jõupingutustesse, mida tehakse läbipaistvuse ja teabe liikumise saavutamiseks; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et läbipaistvust suurendada ja teavitamist parandada on võimalik tõhusalt ainult koostöös peamiste interneti sidusrühmadega, kes edastavad intellektuaalomandi õigustega kaitstud infosisu, ning seepärast on soovitav kaasata nad jõupingutustesse, mida tehakse läbipaistvuse ja teabe liikumise saavutamiseks;

| 34. | rõhutab vajadust koordineerida kõikide liikmesriikide algatusi ja kampaaniaid, et vältida kattumisi ning tagada nende kooskõla ja tõhusus; |
| --- | --- |

34.

rõhutab vajadust koordineerida kõikide liikmesriikide algatusi ja kampaaniaid, et vältida kattumisi ning tagada nende kooskõla ja tõhusus;

| 35. | palub liikmesriikide ametiasutustel tagada, et ohutusriskiga intellektuaalomandi õigusi rikkuvad kaubad kaasataks RAPEXi teadetesse sõltumata sellest, kas neid tooteid müüakse asjaomases liikmesriigis seaduslikult või ebaseaduslikult; |
| --- | --- |

35.

palub liikmesriikide ametiasutustel tagada, et ohutusriskiga intellektuaalomandi õigusi rikkuvad kaubad kaasataks RAPEXi teadetesse sõltumata sellest, kas neid tooteid müüakse asjaomases liikmesriigis seaduslikult või ebaseaduslikult;

Uute ärimudelite väljatöötamine

| 36. | on seisukohal, et teatavates sektorites võib tarbijate teadlikkuse puudumine seaduslikest pakkumistest ja vahel raskesti kättesaadavad või kallilt tarnitavad tooted ja infosisu teha raskeks tarbijate eemalhoidmise ebaseaduslike kaupade ostmisest või ebaseadusliku infosisu kasutamisest; on seisukohal, et selles valdkonnas on vaja veelgi edasiminekut, ja rõhutab oma nõudmist, et komisjon ja liikmesriigid asetaksid rohkem rõhku sellele, et tööstus arendaks kõigis liikmesriikides mitmekesist ja atraktiivset seaduslikku pakkumist, et tarbijatel oleks tõesti kõik võimalused osta seaduslikke kaupu või kasutada seaduslikku infosisu; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et teatavates sektorites võib tarbijate teadlikkuse puudumine seaduslikest pakkumistest ja vahel raskesti kättesaadavad või kallilt tarnitavad tooted ja infosisu teha raskeks tarbijate eemalhoidmise ebaseaduslike kaupade ostmisest või ebaseadusliku infosisu kasutamisest; on seisukohal, et selles valdkonnas on vaja veelgi edasiminekut, ja rõhutab oma nõudmist, et komisjon ja liikmesriigid asetaksid rohkem rõhku sellele, et tööstus arendaks kõigis liikmesriikides mitmekesist ja atraktiivset seaduslikku pakkumist, et tarbijatel oleks tõesti kõik võimalused osta seaduslikke kaupu või kasutada seaduslikku infosisu;

| 37. | rõhutab, et vaja on terviklikumat käsitust rõhuasetusega sellel, kuidas rahuldada tarbijate nõudlust uuenduslike ja taskukohase hinnaga seaduslike pakkumiste kättesaadavuse ja tarbimise suurendamisega, lähtudes ärimudelitest, mis on kohandatud internetile ja aitavad kõrvaldada tõeliselt üleeuroopalise digitaalse ühtse turu rajamist segavad tõkked, kuid hoiavad omavahel tasakaalus tarbijaõigused ning uuendajate ja loomeinimeste kaitse; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et vaja on terviklikumat käsitust rõhuasetusega sellel, kuidas rahuldada tarbijate nõudlust uuenduslike ja taskukohase hinnaga seaduslike pakkumiste kättesaadavuse ja tarbimise suurendamisega, lähtudes ärimudelitest, mis on kohandatud internetile ja aitavad kõrvaldada tõeliselt üleeuroopalise digitaalse ühtse turu rajamist segavad tõkked, kuid hoiavad omavahel tasakaalus tarbijaõigused ning uuendajate ja loomeinimeste kaitse;

| 38. | on seisukohal, et üks võimalus intellektuaalomandi õiguste tugevdamiseks võiks olla innovaatiliste ärimudelite väljatöötamine; rõhutab ühtlasi, et selliste mudelite täiustamine ja pidev kohandamine tehnoloogia arenguga tuleks arutlusele võtta teatavate tööstussektorite puhul; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et üks võimalus intellektuaalomandi õiguste tugevdamiseks võiks olla innovaatiliste ärimudelite väljatöötamine; rõhutab ühtlasi, et selliste mudelite täiustamine ja pidev kohandamine tehnoloogia arenguga tuleks arutlusele võtta teatavate tööstussektorite puhul;

Keskendumine VKEdele

| 39. | rõhutab, et oluline on täiustada intellektuaalomandi õiguste tsiviilõigusliku kaitse menetlusi VKEde ja individuaalsete loomeisikute jaoks, kuna neil on kultuuri- ja loomesektoris keskne koht ning nad ei suuda sageli oma õigusi kaitsta vastavate menetluste keerukuse, kulukuse ja pikaajalisuse tõttu; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et oluline on täiustada intellektuaalomandi õiguste tsiviilõigusliku kaitse menetlusi VKEde ja individuaalsete loomeisikute jaoks, kuna neil on kultuuri- ja loomesektoris keskne koht ning nad ei suuda sageli oma õigusi kaitsta vastavate menetluste keerukuse, kulukuse ja pikaajalisuse tõttu;

| 40. | peab tervitatavaks komisjoni väljendatud kavatsust toetada VKEsid oma intellektuaalomandi õiguste kaitsel, parandades tsiviilõiguslikke kaitsemeetmeid selleks, et paremini võidelda suuremate konkurentide turupositsiooni ärakasutamise vastu ja hinnata täiendavalt seda, milliseid ELi meetmeid vajavad VKEd edaspidi; |
| --- | --- |

40.

peab tervitatavaks komisjoni väljendatud kavatsust toetada VKEsid oma intellektuaalomandi õiguste kaitsel, parandades tsiviilõiguslikke kaitsemeetmeid selleks, et paremini võidelda suuremate konkurentide turupositsiooni ärakasutamise vastu ja hinnata täiendavalt seda, milliseid ELi meetmeid vajavad VKEd edaspidi;

| 41. | peab tervitatavaks otsust, mis on tehtud komisjoni 1. juuli 2014. aasta teatises ELi tegevuskava kohta, ja eriti selle 4. meedet, mille eesmärk on parandada intellektuaalomandi õiguste tsiviilõiguslikke kaitsemenetlusi VKEde jaoks, eeskätt väiksemate kohtuvaidluste menetlemist ja võimalikke meetmeid selles valdkonnas; |
| --- | --- |

41.

peab tervitatavaks otsust, mis on tehtud komisjoni 1. juuli 2014. aasta teatises ELi tegevuskava kohta, ja eriti selle 4. meedet, mille eesmärk on parandada intellektuaalomandi õiguste tsiviilõiguslikke kaitsemenetlusi VKEde jaoks, eeskätt väiksemate kohtuvaidluste menetlemist ja võimalikke meetmeid selles valdkonnas;

| 42. | rõhutab, et VKEde jaoks on selged ja hallatavad struktuurid nende intellektuaalomandi õiguste jõustamisel keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et VKEde jaoks on selged ja hallatavad struktuurid nende intellektuaalomandi õiguste jõustamisel keskse tähtsusega;

| 43. | palub komisjonil tagada, et kõik võetavad meetmed mõjutaksid VKEdele kehtestatavat koormust ja makse vaid vähesel määral; palub komisjonil eelkõige hinnata paremini, kuidas VKEd saaksid osaleda kvalitatiivsetes auditeerimissüsteemides, ning teha kindlaks, milliseid konkreetseid meetmeid saaks sellega seoses VKEsid silmas pidades võtta; |
| --- | --- |

43.

palub komisjonil tagada, et kõik võetavad meetmed mõjutaksid VKEdele kehtestatavat koormust ja makse vaid vähesel määral; palub komisjonil eelkõige hinnata paremini, kuidas VKEd saaksid osaleda kvalitatiivsetes auditeerimissüsteemides, ning teha kindlaks, milliseid konkreetseid meetmeid saaks sellega seoses VKEsid silmas pidades võtta;

| 44. | rõhutab vajadust võtta VKEsid arvesse õigusaktide koostamisel ja kordab, et alati tuleks lähtuda põhimõttest „kõigepealt mõtle väikestele“; |
| --- | --- |

44.

rõhutab vajadust võtta VKEsid arvesse õigusaktide koostamisel ja kordab, et alati tuleks lähtuda põhimõttest „kõigepealt mõtle väikestele“;

| 45. | rõhutab õigusmõistmisele juurdepääsu ja kohtumenetluste kulutõhususe olulisust eelkõige VKEde jaoks ja nõuab vahendusteenuste loomist ning muude ettevõtetevaheliste vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanismide väljatöötamist intellektuaalomandi õiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

45.

rõhutab õigusmõistmisele juurdepääsu ja kohtumenetluste kulutõhususe olulisust eelkõige VKEde jaoks ja nõuab vahendusteenuste loomist ning muude ettevõtetevaheliste vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanismide väljatöötamist intellektuaalomandi õiguste valdkonnas;

| 46. | rõhutab, et oluline on korrapäraselt analüüsida tegureid, mis suurel määral mõjutavad VKEde otsust oma intellektuaalomandi õigusi kasutada või mitte, et teha kindlaks, kas võiks teha muudatusi innovatiivsete VKEde puhul või selliste VKEde puhul, kellel on probleeme eelkõige intellektuaalomandi õiguste kasutamisel; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et oluline on korrapäraselt analüüsida tegureid, mis suurel määral mõjutavad VKEde otsust oma intellektuaalomandi õigusi kasutada või mitte, et teha kindlaks, kas võiks teha muudatusi innovatiivsete VKEde puhul või selliste VKEde puhul, kellel on probleeme eelkõige intellektuaalomandi õiguste kasutamisel;

| 47. | loodab 2015. aasta lõpuks saada teavet olemasolevate siseriiklike algatuste kohta, mis käsitlevad intellektuaalomandi tsiviilõiguslikku kaitset VKEde jaoks; väljendab heameelt, et peatselt antakse välja roheline raamat vajaduse kohta võtta tulevikus ELi tasandil meetmeid vastavalt parimale tavale, mis on leitud riikide endi rahastatud süsteemide seast, mille abil aidatakse tagada VKEdele intellektuaalomandi õiguskaitse; |
| --- | --- |

47.

loodab 2015. aasta lõpuks saada teavet olemasolevate siseriiklike algatuste kohta, mis käsitlevad intellektuaalomandi tsiviilõiguslikku kaitset VKEde jaoks; väljendab heameelt, et peatselt antakse välja roheline raamat vajaduse kohta võtta tulevikus ELi tasandil meetmeid vastavalt parimale tavale, mis on leitud riikide endi rahastatud süsteemide seast, mille abil aidatakse tagada VKEdele intellektuaalomandi õiguskaitse;

Intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskus

| 48. | väljendab rahulolu intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse tegevuse arengu üle, kuna sellest on abi poliitikakujundajate aruteludes ning selle vahendusel kogutakse ja vahetatakse andmeid ja teavet intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste kõigi vormide kohta; |
| --- | --- |

48.

väljendab rahulolu intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse tegevuse arengu üle, kuna sellest on abi poliitikakujundajate aruteludes ning selle vahendusel kogutakse ja vahetatakse andmeid ja teavet intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste kõigi vormide kohta;

| 49. | rõhutab, et Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHIM) ülesanne on koguda andmeid intellektuaalomandi õiguste rikkumise kohta tööstussektorilt ning anda usaldusväärseid andmeid ja analüüsida rikkumiste tegelikku mõju ettevõtjatele ning see tegevus peaks kuuluma kümnest meetmest koosnevasse tegevuskavasse ja selle põhjal tuleks võtta edaspidi meetmeid kõige enam mõjutatud sektorites; kutsub sellega seoses komisjoni üles täiustama võltsimisvastase jälitusteabe toetusvahendi ACIST andmebaasi, mille on välja töötanud OHIM selleks, et anda teavet võltsijate kohta ja hoida sellega ära võltsitud toodete müümine avaliku sektori hankijatele; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHIM) ülesanne on koguda andmeid intellektuaalomandi õiguste rikkumise kohta tööstussektorilt ning anda usaldusväärseid andmeid ja analüüsida rikkumiste tegelikku mõju ettevõtjatele ning see tegevus peaks kuuluma kümnest meetmest koosnevasse tegevuskavasse ja selle põhjal tuleks võtta edaspidi meetmeid kõige enam mõjutatud sektorites; kutsub sellega seoses komisjoni üles täiustama võltsimisvastase jälitusteabe toetusvahendi ACIST andmebaasi, mille on välja töötanud OHIM selleks, et anda teavet võltsijate kohta ja hoida sellega ära võltsitud toodete müümine avaliku sektori hankijatele;

| 50. | rõhutab, et intellektuaalomandi sisuliseks õiguskaitseks peaks olema kättesaadav ja juurdepääsetav täielik teave intellektuaalomandi õiguste liigi kohta igal juhul (nt patent, kaubamärk, autoriõigus), kehtivus ja teave omanike kohta, sealhulgas metaandmete kujul digitaalfailide puhul; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et intellektuaalomandi sisuliseks õiguskaitseks peaks olema kättesaadav ja juurdepääsetav täielik teave intellektuaalomandi õiguste liigi kohta igal juhul (nt patent, kaubamärk, autoriõigus), kehtivus ja teave omanike kohta, sealhulgas metaandmete kujul digitaalfailide puhul;

| 51. | palub komisjonil kasutada täielikult ära vaatluskeskuse kogutud andmeid ja vaatluskeskuse tegevuse tulemusi, teha järeldusi ja pakkuda lahendusi poliitikakujundajatele intellektuaalomandi paremaks õiguskaitseks; palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile selle kohta korrapäraste ajavahemike tagant tagasisidet; |
| --- | --- |

51.

palub komisjonil kasutada täielikult ära vaatluskeskuse kogutud andmeid ja vaatluskeskuse tegevuse tulemusi, teha järeldusi ja pakkuda lahendusi poliitikakujundajatele intellektuaalomandi paremaks õiguskaitseks; palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile selle kohta korrapäraste ajavahemike tagant tagasisidet;

| 52. | märgib, et oluline on korraldada koolitusi intellektuaalomandi valdkondliku õiguskaitse arendamiseks riiklikul tasandil ning samuti on oluline roll, mida täidab vaatluskeskus, kes aitab korraldada liikmesriikide ametiasutuste jaoks koolitusi ja jagada parimaid tavasid, eelkõige edendades digitaalselt kättesaadavaid ja majanduslikult soodsaimaid kampaaniad ning koordineerides neid asjaomaste asutuste ja organisatsioonidega; |
| --- | --- |

52.

märgib, et oluline on korraldada koolitusi intellektuaalomandi valdkondliku õiguskaitse arendamiseks riiklikul tasandil ning samuti on oluline roll, mida täidab vaatluskeskus, kes aitab korraldada liikmesriikide ametiasutuste jaoks koolitusi ja jagada parimaid tavasid, eelkõige edendades digitaalselt kättesaadavaid ja majanduslikult soodsaimaid kampaaniad ning koordineerides neid asjaomaste asutuste ja organisatsioonidega;

Komisjoni intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise eksperdirühm

| 53. | peab tervitatavaks komisjoni poolt intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise eksperdirühma moodustamist ja palub komisjonil tagada, et Euroopa Parlament ja vajaduse korral intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskus oleksid tihedamini kaasatud eksperdirühma töösse ning eeskätt kutsutaks teda saatma oma eksperdid koosolekutel osalema; |
| --- | --- |

53.

peab tervitatavaks komisjoni poolt intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise eksperdirühma moodustamist ja palub komisjonil tagada, et Euroopa Parlament ja vajaduse korral intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskus oleksid tihedamini kaasatud eksperdirühma töösse ning eeskätt kutsutaks teda saatma oma eksperdid koosolekutel osalema;

Õigusraamistiku areng

| 54. | väljendab heameelt komisjoni avaldatud aruande üle intellektuaalomandi õiguste jõustamise direktiivi (10) kohaldamise kohta, märkides samas, et mõne aspekti kohta on võimalik teha ainult piiratud järeldusi, kuna mõned liikmesriigid võtsid direktiivi üle viivitusega; palub komisjonil esitada täiendava analüüsi direktiivi mõju kohta, eelkõige mõju kohta innovatsioonile ja infoühiskonna arengule, nagu on ette nähtud direktiivi artikli 18 lõikes 1 ja mida nõudis Euroopa Parlament oma ülalnimetatud 22. septembri 2010. aasta resolutsioonis; tuletab siiski meelde, et komisjon on osutanud paljudele muudele intellektuaalomandi õiguskaitse aspektidele, nagu vahendajate osa õigusrikkumistega võitlemisel, millest võiks samuti olla kasu kuritarvituste vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

54.

väljendab heameelt komisjoni avaldatud aruande üle intellektuaalomandi õiguste jõustamise direktiivi (10) kohaldamise kohta, märkides samas, et mõne aspekti kohta on võimalik teha ainult piiratud järeldusi, kuna mõned liikmesriigid võtsid direktiivi üle viivitusega; palub komisjonil esitada täiendava analüüsi direktiivi mõju kohta, eelkõige mõju kohta innovatsioonile ja infoühiskonna arengule, nagu on ette nähtud direktiivi artikli 18 lõikes 1 ja mida nõudis Euroopa Parlament oma ülalnimetatud 22. septembri 2010. aasta resolutsioonis; tuletab siiski meelde, et komisjon on osutanud paljudele muudele intellektuaalomandi õiguskaitse aspektidele, nagu vahendajate osa õigusrikkumistega võitlemisel, millest võiks samuti olla kasu kuritarvituste vastu võitlemisel;

| 55. | võtab teadmiseks komisjoni aruande, milles märgitakse, et intellektuaalomandi õiguste jõustamise direktiiv ei sobi digitaalajastusse ning ei ole piisav internetis toimepandavate rikkumiste vastu võitlemiseks; palub komisjonil esitada üksikasjaliku hinnangu praeguse õigusraamistiku piiratuse kohta internetis toimuvat tegevust silmas pidades ning vajaduse korral esitada ettepanekuid ELi õigusraamistiku kohandamiseks internetikeskkonnale; rõhutab, et kõikide selliste ettepanekute puhul tuleb viia läbi põhjalik mõjuhindamine; |
| --- | --- |

55.

võtab teadmiseks komisjoni aruande, milles märgitakse, et intellektuaalomandi õiguste jõustamise direktiiv ei sobi digitaalajastusse ning ei ole piisav internetis toimepandavate rikkumiste vastu võitlemiseks; palub komisjonil esitada üksikasjaliku hinnangu praeguse õigusraamistiku piiratuse kohta internetis toimuvat tegevust silmas pidades ning vajaduse korral esitada ettepanekuid ELi õigusraamistiku kohandamiseks internetikeskkonnale; rõhutab, et kõikide selliste ettepanekute puhul tuleb viia läbi põhjalik mõjuhindamine;

| 56. | võtab teadmiseks tähelepaneku, et direktiivi teatavate sätete erinev tõlgendamine põhjustab selle erineva kohaldamise liikmesriikides, ning palub komisjonil võtta meetmeid aruandes tuvastatud probleemide lahendamiseks, sealhulgas direktiivi täiendava selgitamise abil; |
| --- | --- |

56.

võtab teadmiseks tähelepaneku, et direktiivi teatavate sätete erinev tõlgendamine põhjustab selle erineva kohaldamise liikmesriikides, ning palub komisjonil võtta meetmeid aruandes tuvastatud probleemide lahendamiseks, sealhulgas direktiivi täiendava selgitamise abil;

| 57. | kordab oma nõudmist intellektuaalomandi õiguste strateegia järele, mis hõlmaks internetikeskkonnaga kohandatud igakülgset õigusraamistikku intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastu võitlemiseks, mille juures võetakse täielikult arvesse põhiõigusi ja -vabadusi, õiglast kohtulikku arutamist, proportsionaalsust ja andmekaitset; on seisukohal, et õiguskaitse on hädavajalik uute toodete puhul, sest see ergutab investeerimist ja toob kaasa täiendavat innovatsiooni; |
| --- | --- |

57.

kordab oma nõudmist intellektuaalomandi õiguste strateegia järele, mis hõlmaks internetikeskkonnaga kohandatud igakülgset õigusraamistikku intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastu võitlemiseks, mille juures võetakse täielikult arvesse põhiõigusi ja -vabadusi, õiglast kohtulikku arutamist, proportsionaalsust ja andmekaitset; on seisukohal, et õiguskaitse on hädavajalik uute toodete puhul, sest see ergutab investeerimist ja toob kaasa täiendavat innovatsiooni;

| 58. | rõhutab, et mis tahes intellektuaalomandi õigusi käsitlevas õigusaktis tuleb arvesse võtta digitaalajastu arengut, võttes arvesse internetikeskkonda ja eri jaotusviise, et tagada tasakaalustatud lähenemisviis, mis esindab kõigi sidusrühmade ja eelkõige tarbijate huve ning nende õigust infosisule juurdepääsule, toetades samal ajal kunstnikke, loovisikuid ja innovatsiooni Euroopas; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et mis tahes intellektuaalomandi õigusi käsitlevas õigusaktis tuleb arvesse võtta digitaalajastu arengut, võttes arvesse internetikeskkonda ja eri jaotusviise, et tagada tasakaalustatud lähenemisviis, mis esindab kõigi sidusrühmade ja eelkõige tarbijate huve ning nende õigust infosisule juurdepääsule, toetades samal ajal kunstnikke, loovisikuid ja innovatsiooni Euroopas;

| 59. | kordab, et vaja on kaasaegset, konkurentsi soodustavat ja tarbijasõbralikku autoriõiguste raamistikku, mis ühtlasi toetaks loovust ja innovatsiooni, tagades leiutajatele ja loomeinimestele ohutu, piisava ja turvalise keskkonna; |
| --- | --- |

59.

kordab, et vaja on kaasaegset, konkurentsi soodustavat ja tarbijasõbralikku autoriõiguste raamistikku, mis ühtlasi toetaks loovust ja innovatsiooni, tagades leiutajatele ja loomeinimestele ohutu, piisava ja turvalise keskkonna;

| 60. | rõhutab, et Euroopa Liidu kultuuri- ja loomesektor on Euroopa sotsiaalse ja majandusliku arengu ning töökohtade loomise liikumapanev jõud, ja tuletab meelde, et liidu majanduskasvu, innovatsiooni ja töökohtade loomisesse annavad märkimisväärse panuse ka loovisikud, disainerid ja institutsioonid, kes sõltuvad oamandiõiguste eranditest ja piirangutest; rõhutab, et kõik omandiõiguse ajakohastamise seadusandlikud algatused peaksid põhinema sõltumatutel tõenditel selle avaldatava mõju kohta majanduskasvule ja töökohtadele (eriti kultuuri- ja loomesektori VKEde puhul), teadmiste ja kultuuri kättesaadavusele ning võimalikele kuludele ja tuludele; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et Euroopa Liidu kultuuri- ja loomesektor on Euroopa sotsiaalse ja majandusliku arengu ning töökohtade loomise liikumapanev jõud, ja tuletab meelde, et liidu majanduskasvu, innovatsiooni ja töökohtade loomisesse annavad märkimisväärse panuse ka loovisikud, disainerid ja institutsioonid, kes sõltuvad oamandiõiguste eranditest ja piirangutest; rõhutab, et kõik omandiõiguse ajakohastamise seadusandlikud algatused peaksid põhinema sõltumatutel tõenditel selle avaldatava mõju kohta majanduskasvule ja töökohtadele (eriti kultuuri- ja loomesektori VKEde puhul), teadmiste ja kultuuri kättesaadavusele ning võimalikele kuludele ja tuludele;

Rahvusvahelised tarneahelad ning tolli ja rahvusvahelise koostöö roll

| 61. | rõhutab, et tollil ja selles valdkonnas tehtaval rahvusvahelisel koostööl on oluline osa piiriüleses kaubanduses intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastu võitlemisel, ja rõhutab, et tolliteenistuste omavahelises koostöös tehtavat tegevust tuleb toetada ja soodustada, täpsustades töökorda eelkõige selleks, et töö käigus oleks võimalik tõhusalt kontrollida ELi territooriumi läbivaid kaupu; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et tollil ja selles valdkonnas tehtaval rahvusvahelisel koostööl on oluline osa piiriüleses kaubanduses intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastu võitlemisel, ja rõhutab, et tolliteenistuste omavahelises koostöös tehtavat tegevust tuleb toetada ja soodustada, täpsustades töökorda eelkõige selleks, et töö käigus oleks võimalik tõhusalt kontrollida ELi territooriumi läbivaid kaupu;

| 62. | palub komisjonil võtta intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise tegevuskava rakendamisel arvesse sellega seotud algatusi, eelkõige ELi tollialast tegevuskava intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste vastu võitlemiseks ja kolmandates riikides intellektuaalomandi õiguste kaitset ja jõustamist käsitlevat strateegiat; |
| --- | --- |

62.

palub komisjonil võtta intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise tegevuskava rakendamisel arvesse sellega seotud algatusi, eelkõige ELi tollialast tegevuskava intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste vastu võitlemiseks ja kolmandates riikides intellektuaalomandi õiguste kaitset ja jõustamist käsitlevat strateegiat;

| 63. | nõuab tõhustatud turujärelevalvet, riskijuhtimist ja teabejagamist tolliasutuste vahel seoses küsimustega, mis on tekkinud seoses intellektuaalomandi õiguskaitse tagamisega tolli poolt, näiteks õigusi rikkuvate kaupade ladustamine ja hävitamine; |
| --- | --- |

63.

nõuab tõhustatud turujärelevalvet, riskijuhtimist ja teabejagamist tolliasutuste vahel seoses küsimustega, mis on tekkinud seoses intellektuaalomandi õiguskaitse tagamisega tolli poolt, näiteks õigusi rikkuvate kaupade ladustamine ja hävitamine;

| 64. | rõhutab, et oluline on tolli-, turujärelevalve- ja kohtuasutuste tihe koostöö ja teabejagamine ning asjakohane väljaõpe; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et oluline on tolli-, turujärelevalve- ja kohtuasutuste tihe koostöö ja teabejagamine ning asjakohane väljaõpe;

Muud küsimused

| 65. | rõhutab, et riigiasutused täidavad oma hangete ja ostudega olulist rolli kõigil tasanditel, sealhulgas kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil, ning avaldab tunnustust komisjoni kavale töötada välja parimate tavade juhend, seda propageerida ja avaldada see, et hoida ära võltsitud kauba ostmist riikide ametiasutuste poolt kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et riigiasutused täidavad oma hangete ja ostudega olulist rolli kõigil tasanditel, sealhulgas kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil, ning avaldab tunnustust komisjoni kavale töötada välja parimate tavade juhend, seda propageerida ja avaldada see, et hoida ära võltsitud kauba ostmist riikide ametiasutuste poolt kõigil tasanditel;

| 66. | peab tervitatavaks asjaolu, et komisjon kavatseb välja anda rohelise raamatu sidusrühmadega konsulteerimise kohta tagasinõude ja sellega seotud süsteemide mõju üle, et võidelda kaubandustasandil toime pandavate intellektuaalomandi õiguste rikkumistega ning hinnata vajadust võtta selles vallas konkreetsemaid meetmeid nii internetikeskkonnas kui ka väljaspool seda; on arvamusel, et ELi-ülese tagasinõude õiguse sisseviimine soovimatu võltskauba ostmise puhul oleks kasulik tarbijatele ja innustaks kauplejaid kontrollima tooteid enne nende turustamist; |
| --- | --- |

66.

peab tervitatavaks asjaolu, et komisjon kavatseb välja anda rohelise raamatu sidusrühmadega konsulteerimise kohta tagasinõude ja sellega seotud süsteemide mõju üle, et võidelda kaubandustasandil toime pandavate intellektuaalomandi õiguste rikkumistega ning hinnata vajadust võtta selles vallas konkreetsemaid meetmeid nii internetikeskkonnas kui ka väljaspool seda; on arvamusel, et ELi-ülese tagasinõude õiguse sisseviimine soovimatu võltskauba ostmise puhul oleks kasulik tarbijatele ja innustaks kauplejaid kontrollima tooteid enne nende turustamist;

| 67. | toetab tegevuskava rõhuasetust sellele, kui tähtis on koostöö liikmesriikidega, teabe ja parimate tavade jagamine ning tegevuse koordineerimine seoses piiriülese õiguskaitsega; |
| --- | --- |

67.

toetab tegevuskava rõhuasetust sellele, kui tähtis on koostöö liikmesriikidega, teabe ja parimate tavade jagamine ning tegevuse koordineerimine seoses piiriülese õiguskaitsega;

| 68. | rõhutab, et innovatsiooni ja konkurentsivõime ergutamiseks liidu teadmistepõhistes sektorites tuleb intellektuaalomandi õigustega kokkusobival viisil stimuleerida avatud teadusuuringuid ja teadmiste vahetamist, mis on ka strateegiate „Globaalne Euroopa“ ja „Euroopa 2020“ olulised osad; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et innovatsiooni ja konkurentsivõime ergutamiseks liidu teadmistepõhistes sektorites tuleb intellektuaalomandi õigustega kokkusobival viisil stimuleerida avatud teadusuuringuid ja teadmiste vahetamist, mis on ka strateegiate „Globaalne Euroopa“ ja „Euroopa 2020“ olulised osad;

| 69. | rõhutab, et on vaja täpseid avastamissüsteeme, mis võimaldavad intellektuaalomandi õiguste kaubanduslikus mahus rikkumised kiiresti peatada; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et on vaja täpseid avastamissüsteeme, mis võimaldavad intellektuaalomandi õiguste kaubanduslikus mahus rikkumised kiiresti peatada;

| 70. | juhib tähelepanu asjaolule, et intellektuaalomandi õiguste kasutamisel tekkiv tulu on tähtis teadusprojektide projektivälise rahastamise allikas ning seeläbi uuendus- ja arendustegevuse ning ülikoolide ja äriühingute vahelise koostöö liikumapanev jõud; |
| --- | --- |

70.

juhib tähelepanu asjaolule, et intellektuaalomandi õiguste kasutamisel tekkiv tulu on tähtis teadusprojektide projektivälise rahastamise allikas ning seeläbi uuendus- ja arendustegevuse ning ülikoolide ja äriühingute vahelise koostöö liikumapanev jõud;

| 71. | nõuab tegevuskava kiiret elluviimist, et intellektuaalomandi õiguskaitseks vajalikke meetmeid, eriti kultuuri- ja loomesektoris, oleks võimalik vajaduse korral lähitulevikus kohandada; |
| --- | --- |

71.

nõuab tegevuskava kiiret elluviimist, et intellektuaalomandi õiguskaitseks vajalikke meetmeid, eriti kultuuri- ja loomesektoris, oleks võimalik vajaduse korral lähitulevikus kohandada;

| 72. | palub komisjonil hinnata kõigi tegevuskavas esitatud meetmete rakendamist ja anda Euroopa Parlamendile tagasisidet hiljemalt 2016. aasta juuliks; |
| --- | --- |

72.

palub komisjonil hinnata kõigi tegevuskavas esitatud meetmete rakendamist ja anda Euroopa Parlamendile tagasisidet hiljemalt 2016. aasta juuliks;

o

o o

| 73. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

73.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  ELT L 157, 30.4.2004, lk 45.

(2)  ELT L 129, 16.5.2012, lk 1.

(3)  „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta liikmesriikides kohaldamise analüüs“ (SEC(2010)1589).

(4)  http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2012/intellectual-property-rights/summary-of-responses_en.pdf.

(5)  ELT C 258 E, 7.9.2013, lk 64.

(6)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15321-2014-INIT/et/pdf.

(7)  ELT C 80, 19.3.2013, lk 1.

(8)  ELT C 50 E, 21.2.2012, lk 48.

(9)  Vt Siseturu Ühtlustamise Ameti aruannet „Euroopa kodanikud ja intellektuaalomand: arusaamine, teadlikkus ja käitumine“ („European Citizens and intellectual property: perception, awareness and behaviour“), november 2013.

(10)  COM(2010)0779.

---

Kolmapäev, 10. juuni 2015

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/35

---

P8_TA(2015)0225

ELi ja Venemaa suhete seis

Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ja Venemaa suhete hetkeseisu kohta (2015/2001(INI))

(2016/C 407/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni ELi ja Venemaa vahelise uue lepingu sõlmimiseks peetavaid läbirääkimisi käsitlevate Euroopa Parlamendi soovituste kohta nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele (1), 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni Venemaa poolt idapartnerluse riikidele avaldatava surve kohta (Vilniuses toimuva eelseisva idapartnerluse tippkohtumise kontekstis) (2), 6. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (3), 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni Ukraina olukorra ning Euroopa Liidu ja Venemaa suhete hetkeseisu kohta (4) ning 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Vene opositsioonijuhi Boriss Nemtsovi mõrvamise ja demokraatia olukorra kohta Venemaal (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni ELi ja Venemaa vahelise uue lepingu sõlmimiseks peetavaid läbirääkimisi käsitlevate Euroopa Parlamendi soovituste kohta nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele (1), 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni Venemaa poolt idapartnerluse riikidele avaldatava surve kohta (Vilniuses toimuva eelseisva idapartnerluse tippkohtumise kontekstis) (2), 6. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (3), 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni Ukraina olukorra ning Euroopa Liidu ja Venemaa suhete hetkeseisu kohta (4) ning 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Vene opositsioonijuhi Boriss Nemtsovi mõrvamise ja demokraatia olukorra kohta Venemaal (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu, välisasjade nõukogu ja G7 riigijuhtide viimase 18 kuu jooksul esitatud järeldusi ja avaldusi olukorra kohta Ukrainas ja suhete kohta Venemaaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu, välisasjade nõukogu ja G7 riigijuhtide viimase 18 kuu jooksul esitatud järeldusi ja avaldusi olukorra kohta Ukrainas ja suhete kohta Venemaaga,

| — | võttes arvesse Minskis 5. ja 19. septembril 2014 ning 12. veebruaril 2015 saavutatud kokkuleppeid (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Minskis 5. ja 19. septembril 2014 ning 12. veebruaril 2015 saavutatud kokkuleppeid (6),

| — | võttes arvesse NATO Walesi tippkohtumise 5. septembri 2014. aasta deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO Walesi tippkohtumise 5. septembri 2014. aasta deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassambleel 27. märtsil 2014 vastu võetud resolutsiooni (7) ja ÜRO Julgeolekunõukogus 17. veebruaril 2015 vastu võetud resolutsiooni (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassambleel 27. märtsil 2014 vastu võetud resolutsiooni (7) ja ÜRO Julgeolekunõukogus 17. veebruaril 2015 vastu võetud resolutsiooni (8),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0162/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0162/2015),

| A. | arvestades, et EL on püüdnud mitu aastat luua Venemaaga vastastikku kasulikku strateegilist partnerlust, mis põhineb sellistel ühistel väärtustel ja põhimõtetel nagu demokraatia ja õigusriik ning ühistel huvidel; arvestades, et EL on selliste suhete ja selleni viiva dialoogi suhtes jätkuvalt avatud ning soovib tagasi pöörduda koostööl põhinevate suhte juurde Venemaaga, kui Venemaa ametivõimud täidavad oma rahvusvahelisi ja õiguslikke kohustusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on püüdnud mitu aastat luua Venemaaga vastastikku kasulikku strateegilist partnerlust, mis põhineb sellistel ühistel väärtustel ja põhimõtetel nagu demokraatia ja õigusriik ning ühistel huvidel; arvestades, et EL on selliste suhete ja selleni viiva dialoogi suhtes jätkuvalt avatud ning soovib tagasi pöörduda koostööl põhinevate suhte juurde Venemaaga, kui Venemaa ametivõimud täidavad oma rahvusvahelisi ja õiguslikke kohustusi;

| B. | arvestades, et kui Venemaa rikkus Gruusia territoriaalset terviklikkust 2008. aastal, kusjuures ta siiani okupeerib Gruusia piirkondi Abhaasiat ja Tshinvali piirkonda/Lõuna-Osseetiat ega täida kõiki oma kohustusi 2008. aasta relvarahukokkuleppe kohaselt, siis kõigele vaatamata reageeris EL sellele nii, et valis suurema koostöö mudeli jätkamaks mõlema poole huvides koostööd Venemaaga; arvestades, et piiravate meetmete võtmise asemel algatati või süvendati mitmeid tihedama koostöö algatusi, näiteks ühised ruumid, moderniseerimispartnerlus, läbirääkimised ELi ja Venemaa uue lepingu üle ning inimõigustealane dialoog; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kui Venemaa rikkus Gruusia territoriaalset terviklikkust 2008. aastal, kusjuures ta siiani okupeerib Gruusia piirkondi Abhaasiat ja Tshinvali piirkonda/Lõuna-Osseetiat ega täida kõiki oma kohustusi 2008. aasta relvarahukokkuleppe kohaselt, siis kõigele vaatamata reageeris EL sellele nii, et valis suurema koostöö mudeli jätkamaks mõlema poole huvides koostööd Venemaaga; arvestades, et piiravate meetmete võtmise asemel algatati või süvendati mitmeid tihedama koostöö algatusi, näiteks ühised ruumid, moderniseerimispartnerlus, läbirääkimised ELi ja Venemaa uue lepingu üle ning inimõigustealane dialoog;

| C. | arvestades, et Venemaa on Krimmi ebaseadusliku annekteerimisega, mille EL teravalt hukka mõistis ja mida ei tunnustata, ja Ukraina vastase relvastatud konfliktiga, milles otseselt ja kaudselt osalevad sõjaväe- ja julgeolekuüksused, ning selle suveräänse ja sõltumatu naaberriigi tahtliku destabiliseerimisega põhjalikult kahjustanud oma suhteid ELiga, sest piire mitte austades ohustab Venemaa Euroopa julgeoleku aluspõhimõtteid ja rikub oma rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige ÜRO põhikirja, Helsingi lõppakti, Budapesti memorandumit, 1990. aastal sõlmitud Pariisi uut Euroopa hartat ning kahepoolset sõpruse, koostöö- ja partnerluslepingut; arvestades, et humanitaarolukord on oluliselt halvenenud Krimmis ja Ida-Ukrainas, kus mitu tuhat inimest on surma saanud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Venemaa on Krimmi ebaseadusliku annekteerimisega, mille EL teravalt hukka mõistis ja mida ei tunnustata, ja Ukraina vastase relvastatud konfliktiga, milles otseselt ja kaudselt osalevad sõjaväe- ja julgeolekuüksused, ning selle suveräänse ja sõltumatu naaberriigi tahtliku destabiliseerimisega põhjalikult kahjustanud oma suhteid ELiga, sest piire mitte austades ohustab Venemaa Euroopa julgeoleku aluspõhimõtteid ja rikub oma rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige ÜRO põhikirja, Helsingi lõppakti, Budapesti memorandumit, 1990. aastal sõlmitud Pariisi uut Euroopa hartat ning kahepoolset sõpruse, koostöö- ja partnerluslepingut; arvestades, et humanitaarolukord on oluliselt halvenenud Krimmis ja Ida-Ukrainas, kus mitu tuhat inimest on surma saanud;

| D. | arvestades, et Venemaa on otseselt või kaudselt osaline mitmes külmutatud konfliktis oma naabruses – Transnistrias, Lõuna-Osseetias, Abhaasias ja Mägi-Karabahhis –, mis tõsiselt takistab nende naaberriikide arengut ja stabiilsust ning lähenemist Euroopa Liidule; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaa on otseselt või kaudselt osaline mitmes külmutatud konfliktis oma naabruses – Transnistrias, Lõuna-Osseetias, Abhaasias ja Mägi-Karabahhis –, mis tõsiselt takistab nende naaberriikide arengut ja stabiilsust ning lähenemist Euroopa Liidule;

| E. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon on kandnud musta nimekirja 89 ELi poliitikut – nende hulgas endised ja praegused Euroopa Parlamendi liikmed – ja ametnikku ega luba neil Venemaale siseneda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon on kandnud musta nimekirja 89 ELi poliitikut – nende hulgas endised ja praegused Euroopa Parlamendi liikmed – ja ametnikku ega luba neil Venemaale siseneda;

| F. | arvestades, et Venemaa, eirates heanaaberlike suhete vaimu, rikkudes rahvusvahelist õigust, rahvusvahelisi reegleid ja norme ning lähtudes doktriinist, mille kohaselt on tal oma meelest õigus kaitsta kaasmaalasi välismaal, on võtnud sihilikult meetmeid, mille eesmärk on naaberriikide destabiliseerimine, kasutades selleks ebaseaduslikke kaubandusembargosid või sõlmides liitumislepinguid separatistlike ja lahkulöönud regioonidega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Venemaa, eirates heanaaberlike suhete vaimu, rikkudes rahvusvahelist õigust, rahvusvahelisi reegleid ja norme ning lähtudes doktriinist, mille kohaselt on tal oma meelest õigus kaitsta kaasmaalasi välismaal, on võtnud sihilikult meetmeid, mille eesmärk on naaberriikide destabiliseerimine, kasutades selleks ebaseaduslikke kaubandusembargosid või sõlmides liitumislepinguid separatistlike ja lahkulöönud regioonidega;

| G. | arvestades, et reaktsioonina Krimmi ebaseaduslikule annekteerimisele ja Venemaa algatatud Ukraina-vastasele hübriidsõjale on EL võtnud etapiviisiliselt vastu mitmeid piiravaid meetmeid; arvestades, et mitmed muud riigid on reaktsioonina Venemaa agressioonile võtnud vastu sarnaseid sanktsioone; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et reaktsioonina Krimmi ebaseaduslikule annekteerimisele ja Venemaa algatatud Ukraina-vastasele hübriidsõjale on EL võtnud etapiviisiliselt vastu mitmeid piiravaid meetmeid; arvestades, et mitmed muud riigid on reaktsioonina Venemaa agressioonile võtnud vastu sarnaseid sanktsioone;

| H. | arvestades, et pikemas perspektiivis tuleb püüelda ELi ja Venemaa konstruktiivsete suhete poole, mis on mõlema poole huvides, et toime tulla ühiste ülemaailmsete probleemidega, nagu kliimamuutus, uue tehnoloogia areng ning võitlus terrorismi, äärmusluse ja organiseeritud kuritegevuse vastu; arvestades, et ELi ja Venemaa koostööl on olnud positiivseid tulemusi mõnedes valdkondades, nagu põhjamõõde ja piiriülene koostöö; arvestades, et Venemaa on olnud konstruktiivne hiljutistes läbirääkimistes Iraani teemadel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pikemas perspektiivis tuleb püüelda ELi ja Venemaa konstruktiivsete suhete poole, mis on mõlema poole huvides, et toime tulla ühiste ülemaailmsete probleemidega, nagu kliimamuutus, uue tehnoloogia areng ning võitlus terrorismi, äärmusluse ja organiseeritud kuritegevuse vastu; arvestades, et ELi ja Venemaa koostööl on olnud positiivseid tulemusi mõnedes valdkondades, nagu põhjamõõde ja piiriülene koostöö; arvestades, et Venemaa on olnud konstruktiivne hiljutistes läbirääkimistes Iraani teemadel;

| I. | arvestades, et kõnealused piiravad meetmed ei ole suunatud vene rahva vastu, vaid teatavate üksikisikute ja ettevõtjate vastu, kes on seotud Venemaa juhtkonnaga ja kes majandus- ja kaitsesektoris kasutavad otseselt ära praegust patiseisu Ukrainaga, ning nende meetmete eesmärk on soodustada muudatusi seoses Venemaa valitsuse poliitika ja tegevusega ühises naabruses; arvestades, et sanktsioonid Ida-Ukraina destabiliseerimisega seoses tuleks tühistada sel juhul, kui Venemaa on täielikult rakendanud Minski kokkulepete sätted; arvestades, et neid sanktsioone tuleks karmistada, kui Venemaa otsustab jätkata otseselt või kaudselt Ukraina destabiliseerimist ja tema territoriaalse terviklikkuse kahjustamist; arvestades, et sanktsioonid Krimmi ebaseadusliku anneksiooniga seoses jäävad jõusse seni, kuni poolsaar on Ukrainale tagastatud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõnealused piiravad meetmed ei ole suunatud vene rahva vastu, vaid teatavate üksikisikute ja ettevõtjate vastu, kes on seotud Venemaa juhtkonnaga ja kes majandus- ja kaitsesektoris kasutavad otseselt ära praegust patiseisu Ukrainaga, ning nende meetmete eesmärk on soodustada muudatusi seoses Venemaa valitsuse poliitika ja tegevusega ühises naabruses; arvestades, et sanktsioonid Ida-Ukraina destabiliseerimisega seoses tuleks tühistada sel juhul, kui Venemaa on täielikult rakendanud Minski kokkulepete sätted; arvestades, et neid sanktsioone tuleks karmistada, kui Venemaa otsustab jätkata otseselt või kaudselt Ukraina destabiliseerimist ja tema territoriaalse terviklikkuse kahjustamist; arvestades, et sanktsioonid Krimmi ebaseadusliku anneksiooniga seoses jäävad jõusse seni, kuni poolsaar on Ukrainale tagastatud;

| J. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon kui Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni täisliige ja ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni allkirjastanud riik on võtnud endale kohustuse järgida demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning austada inimõigusi; arvestades, et EL on kindlalt toetanud Venemaa ühinemist mitmete rahvusvaheliste organisatsioonide ja foorumitega, nagu G8, G20 ja WTO, ning nendes osalemist; arvestades, et Venemaa kaasamine nendesse organitesse on põhjustanud pingeid, kuna ta on korduvalt reegleid rikkunud, näiteks ei ole ta täitnud WTO norme ja kohustusi (kehtestades mitmeid diskrimineerivaid meetmeid üksikute ELi liikmesriikide ja teiste naaberriikide vastu), samuti ei ole Venemaa täitnud rohkem kui tuhandet Euroopa Inimõiguste Kohtu otsust ega taganud põhilisi inimõigusi; arvestades, et ELi ja Venemaa inimõigustealased konsultatsioonid ei ole vilja kandnud ega andnud konkreetseid tulemusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon kui Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni täisliige ja ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni allkirjastanud riik on võtnud endale kohustuse järgida demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning austada inimõigusi; arvestades, et EL on kindlalt toetanud Venemaa ühinemist mitmete rahvusvaheliste organisatsioonide ja foorumitega, nagu G8, G20 ja WTO, ning nendes osalemist; arvestades, et Venemaa kaasamine nendesse organitesse on põhjustanud pingeid, kuna ta on korduvalt reegleid rikkunud, näiteks ei ole ta täitnud WTO norme ja kohustusi (kehtestades mitmeid diskrimineerivaid meetmeid üksikute ELi liikmesriikide ja teiste naaberriikide vastu), samuti ei ole Venemaa täitnud rohkem kui tuhandet Euroopa Inimõiguste Kohtu otsust ega taganud põhilisi inimõigusi; arvestades, et ELi ja Venemaa inimõigustealased konsultatsioonid ei ole vilja kandnud ega andnud konkreetseid tulemusi;

| K. | arvestades, et õigusriigi põhimõte kui üks ELi aluspõhimõtteid ei tähenda üksnes demokraatia ja inimõiguste austamist, vaid ka rahvusvahelise õiguse järgimist ning selle tagamist, et seadusi õiglaselt jõustatakse ja kohaldatakse, samuti kohtusüsteemi sõltumatust ja erapooletust; arvestades, et neid tingimusi ei täideta Venemaal, kus ametivõimud ei järgi õigusriigi põhimõtet ega austa põhiõigusi ning kus viimastel aastatel on poliitiliste õiguste, kodanikuvabaduste ja meediavabaduse olukord halvenenud; arvestades, et hiljuti on vastu võetud seadusi, mis sisaldavad mitmeti mõistetavaid sätteid ja mida kasutatakse opositsioonile ja kodanikuühiskonna aktivistidele uute piirangute seadmiseks; arvestades, et hiljuti vastuvõetud seadus, millega kriminaliseeritakse nn homoseksuaalne propaganda, on suurendanud homofoobset ja LGBTI vastast vägivalda ja vihakõnet, mida ametivõimud pole suutnud ohjeldada; arvestades, et pärast Krimmi ebaseaduslikku anneksiooni on poolsaarel oluliselt halvenenud inimõiguste, sealhulgas sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabaduse järgimine, mistõttu iseäranis kannatab krimmitatarlaste kogukond; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et õigusriigi põhimõte kui üks ELi aluspõhimõtteid ei tähenda üksnes demokraatia ja inimõiguste austamist, vaid ka rahvusvahelise õiguse järgimist ning selle tagamist, et seadusi õiglaselt jõustatakse ja kohaldatakse, samuti kohtusüsteemi sõltumatust ja erapooletust; arvestades, et neid tingimusi ei täideta Venemaal, kus ametivõimud ei järgi õigusriigi põhimõtet ega austa põhiõigusi ning kus viimastel aastatel on poliitiliste õiguste, kodanikuvabaduste ja meediavabaduse olukord halvenenud; arvestades, et hiljuti on vastu võetud seadusi, mis sisaldavad mitmeti mõistetavaid sätteid ja mida kasutatakse opositsioonile ja kodanikuühiskonna aktivistidele uute piirangute seadmiseks; arvestades, et hiljuti vastuvõetud seadus, millega kriminaliseeritakse nn homoseksuaalne propaganda, on suurendanud homofoobset ja LGBTI vastast vägivalda ja vihakõnet, mida ametivõimud pole suutnud ohjeldada; arvestades, et pärast Krimmi ebaseaduslikku anneksiooni on poolsaarel oluliselt halvenenud inimõiguste, sealhulgas sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabaduse järgimine, mistõttu iseäranis kannatab krimmitatarlaste kogukond;

| L. | arvestades, et väljapaistev opositsioonijuht Aleksei Navalnõi on võltsitud tõendite alusel süüdi mõistetud ning teda jätkuvalt hirmutatakse ja kiustatakse taga, mille üheks näiteks on tema venna vangistamine; arvestades, et tema juhitaval Progressiparteil takistatakse osalemist järgmistel parlamendivalimistel; arvestades, et Ukraina Ülemraada liiget Nadia Savtšenkot peetakse Venemaal ebaseaduslikult kinni, mis on rahvusvahelise õiguse rikkumine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et väljapaistev opositsioonijuht Aleksei Navalnõi on võltsitud tõendite alusel süüdi mõistetud ning teda jätkuvalt hirmutatakse ja kiustatakse taga, mille üheks näiteks on tema venna vangistamine; arvestades, et tema juhitaval Progressiparteil takistatakse osalemist järgmistel parlamendivalimistel; arvestades, et Ukraina Ülemraada liiget Nadia Savtšenkot peetakse Venemaal ebaseaduslikult kinni, mis on rahvusvahelise õiguse rikkumine;

| M. | arvestades, et korruptsioonitajumise indeksi järgi on Venemaa Föderatsioon 175 riigi seas 136. kohal, mistõttu valmistab Venemaa suurt muret seoses rahvusvahelise korruptsiooni ja rahapesuga, mis ohustab Euroopa riikide majandust ja selle usaldusväärsust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et korruptsioonitajumise indeksi järgi on Venemaa Föderatsioon 175 riigi seas 136. kohal, mistõttu valmistab Venemaa suurt muret seoses rahvusvahelise korruptsiooni ja rahapesuga, mis ohustab Euroopa riikide majandust ja selle usaldusväärsust;

| N. | arvestades, et Venemaa kasutab aktiivselt hübriidsõda, hägustades tahtlikult sõjalise/poolsõjalise tegevuse ja poliitilise aktivismi piire; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Venemaa kasutab aktiivselt hübriidsõda, hägustades tahtlikult sõjalise/poolsõjalise tegevuse ja poliitilise aktivismi piire;

| O. | arvestades, et Venemaa oli 2014. aastal maailma ajakirjandusvabaduse indeksis 180 riigi hulgas 148. kohal; arvestades, et oluliselt on laiendatud ja suurendatud riigi kontrollitavate meediakanalite rahastamist; arvestades, et sageli piiratakse või takistatakse inimõiguste kaitsjate, sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide, poliitiliste oponentide, sõltumatu meedia ja tavakodanike algatusi ja tegevust; arvestades, et sõltumatute ja pluralistlike arvamuste väljendamise võimalus on ahenenud ja pidevas ohus; arvestades, et Euroopa demokraatia rahastu käsitleb Vene meedia mitmekesisuse küsimust ja et rahastut kutsutakse koos partneritega üles arendama uusi meedia algatusi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Venemaa oli 2014. aastal maailma ajakirjandusvabaduse indeksis 180 riigi hulgas 148. kohal; arvestades, et oluliselt on laiendatud ja suurendatud riigi kontrollitavate meediakanalite rahastamist; arvestades, et sageli piiratakse või takistatakse inimõiguste kaitsjate, sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide, poliitiliste oponentide, sõltumatu meedia ja tavakodanike algatusi ja tegevust; arvestades, et sõltumatute ja pluralistlike arvamuste väljendamise võimalus on ahenenud ja pidevas ohus; arvestades, et Euroopa demokraatia rahastu käsitleb Vene meedia mitmekesisuse küsimust ja et rahastut kutsutakse koos partneritega üles arendama uusi meedia algatusi;

| P. | arvestades, et Vene hävituslennukite vastutustundetu tegevus ELi ja NATO liikmesriikide õhuruumi lähedal ohustab tsiviillendude turvalisust ja võib kujuneda ohuks Euroopa õhuruumi julgeolekule; arvestades, et Venemaa on ELi vahetus läheduses läbi viinud suuri sõjalisi manöövreid, sealjuures on avalikult ähvardatud Venemaa sõjalise ja isegi tuumarünnakuga; arvestades, et Venemaa on peatanud oma osaluse Euroopa tavarelvastuse piiramise lepingu läbirääkimistel ning rikkunud keskmaa-tuumajõudude piiramise lepingut; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Vene hävituslennukite vastutustundetu tegevus ELi ja NATO liikmesriikide õhuruumi lähedal ohustab tsiviillendude turvalisust ja võib kujuneda ohuks Euroopa õhuruumi julgeolekule; arvestades, et Venemaa on ELi vahetus läheduses läbi viinud suuri sõjalisi manöövreid, sealjuures on avalikult ähvardatud Venemaa sõjalise ja isegi tuumarünnakuga; arvestades, et Venemaa on peatanud oma osaluse Euroopa tavarelvastuse piiramise lepingu läbirääkimistel ning rikkunud keskmaa-tuumajõudude piiramise lepingut;

| Q. | arvestades, et energia, millel on keskne ja strateegiline roll ELi ja Venemaa suhetes, on Venemaa välispoliitika põhiinstrument; arvestades, et ELi vastupanuvõimet välisele survele on võimalik suurendada energiavarustuse mitmekesistamisega ja Venemaast sõltuvuse vähendamisega; arvestades, et EL peab olema oma seisukohtades üksmeelne ja näitama üles kindlat sisemist solidaarsust, kui asi puudutab liidu energiajulgeolekut; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et energia, millel on keskne ja strateegiline roll ELi ja Venemaa suhetes, on Venemaa välispoliitika põhiinstrument; arvestades, et ELi vastupanuvõimet välisele survele on võimalik suurendada energiavarustuse mitmekesistamisega ja Venemaast sõltuvuse vähendamisega; arvestades, et EL peab olema oma seisukohtades üksmeelne ja näitama üles kindlat sisemist solidaarsust, kui asi puudutab liidu energiajulgeolekut;

| R. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon on aktiivselt edendanud Euraasia majandusliitu; arvestades, et selles majanduse integreerimise projektis ei tuleks näha Euroopa Liiduga konkureerivat projekti; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon on aktiivselt edendanud Euraasia majandusliitu; arvestades, et selles majanduse integreerimise projektis ei tuleks näha Euroopa Liiduga konkureerivat projekti;

| 1. | kordab, et Venemaa otsene ja kaudne osalemine Ukraina relvastatud konfliktis, Krimmi ebaseaduslik anneksioon ning Gruusia territoriaalse terviklikkuse rikkumine, samuti Euroopa naaberriikide majanduslik survestamine ja nende poliitiline destabiliseerimine kujutavad endast demokraatlike põhimõtete ja põhiväärtuste ning rahvusvahelise õiguse tahtlikku rikkumist; selles kontekstis ei saa EL naasta tavapäraste suhete juurde ja ELil ei ole muud võimalust, kui vaadata oma suhted Venemaaga kriitiliselt üle, seejuures tuleks võimalikult kiiresti välja töötada pehmel jõul põhinev erandolukorra kava, et astuda vastu Venemaa agressiivsele ja vastuolusid süvendavale poliitikale, ning kõikehõlmav kava selle kohta, kuidas edaspidi arendada ELi suhteid Venemaa ja oma Ida-Euroopa partneritega; rõhutab, et Ida-Ukraina konflikti lahendus saab olla ainult poliitilist laadi; |
| --- | --- |

1.

kordab, et Venemaa otsene ja kaudne osalemine Ukraina relvastatud konfliktis, Krimmi ebaseaduslik anneksioon ning Gruusia territoriaalse terviklikkuse rikkumine, samuti Euroopa naaberriikide majanduslik survestamine ja nende poliitiline destabiliseerimine kujutavad endast demokraatlike põhimõtete ja põhiväärtuste ning rahvusvahelise õiguse tahtlikku rikkumist; selles kontekstis ei saa EL naasta tavapäraste suhete juurde ja ELil ei ole muud võimalust, kui vaadata oma suhted Venemaaga kriitiliselt üle, seejuures tuleks võimalikult kiiresti välja töötada pehmel jõul põhinev erandolukorra kava, et astuda vastu Venemaa agressiivsele ja vastuolusid süvendavale poliitikale, ning kõikehõlmav kava selle kohta, kuidas edaspidi arendada ELi suhteid Venemaa ja oma Ida-Euroopa partneritega; rõhutab, et Ida-Ukraina konflikti lahendus saab olla ainult poliitilist laadi;

| 2. | rõhutab, et nüüdsest ei saa Venemaad tema tegude pärast Krimmis ja Ida-Ukrainas enam kohelda või vaadelda strateegilise partnerina; juhib tähelepanu asjaolule, et strateegiline partnerlus peab põhinema vastastikusel usaldusel ja rahvusvahelise õiguse austamisel, mille aluseks on demokraatia, riikide suveräänsus ja vabadus otsustada oma põhiseadusliku korra ja välispoliitilise suunitluse üle, riigi territoriaalne terviklikkus ning õigusriikluse, inimõiguste ja rahvusvahelise diplomaatia ja kaubanduse põhimõtete austamine; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et nüüdsest ei saa Venemaad tema tegude pärast Krimmis ja Ida-Ukrainas enam kohelda või vaadelda strateegilise partnerina; juhib tähelepanu asjaolule, et strateegiline partnerlus peab põhinema vastastikusel usaldusel ja rahvusvahelise õiguse austamisel, mille aluseks on demokraatia, riikide suveräänsus ja vabadus otsustada oma põhiseadusliku korra ja välispoliitilise suunitluse üle, riigi territoriaalne terviklikkus ning õigusriikluse, inimõiguste ja rahvusvahelise diplomaatia ja kaubanduse põhimõtete austamine;

| 3. | väljendab sügavat muret selle pärast, et Venemaa on nüüd avalikult asunud positsioonile, mis vastandub rahvusvahelisele demokraatlikule kogukonnale ja selle õiguskorrale, ning tegutseb vastavalt, eeskätt püüab jõudu kasutades Euroopas piire nihutada; peab murettekitavaks opositsiooni aktivistide, inimõiguste kaitsjate, vähemuste ja naaberrahvaste vastu suunatud kasvavat vihkamise õhkkonda ning inimõiguste ja õigusriikluse olukorra halvenemist Venemaal; mõistab hukka kriitikute heidutamise vägivalla, kohtuprotsesside, vangistamiste ja muude riigi kasutatavate meetmete abil; |
| --- | --- |

3.

väljendab sügavat muret selle pärast, et Venemaa on nüüd avalikult asunud positsioonile, mis vastandub rahvusvahelisele demokraatlikule kogukonnale ja selle õiguskorrale, ning tegutseb vastavalt, eeskätt püüab jõudu kasutades Euroopas piire nihutada; peab murettekitavaks opositsiooni aktivistide, inimõiguste kaitsjate, vähemuste ja naaberrahvaste vastu suunatud kasvavat vihkamise õhkkonda ning inimõiguste ja õigusriikluse olukorra halvenemist Venemaal; mõistab hukka kriitikute heidutamise vägivalla, kohtuprotsesside, vangistamiste ja muude riigi kasutatavate meetmete abil;

| 4. | mõistab hukka meelevaldse meetme, millega ELi poliitikutel ja ametnikel keelatakse siseneda Venemaa territooriumile ning rõhutab, et Venemaa juhtkond on korduvalt läinud vastuollu rahvusvahelise õigusega, rikub universaalseid standardeid ja läbipaistvuse põhimõtet; leiab, et see tegu on ebasoodne ja kahjustab juba niigi nõrku suhtluskanaleid Euroopa Liidu ja Venemaa vahel; rõhutab, et ELi poliitikuid ja ametnikke, kelle vastu see meede on suunatud, tuleks teavitada põhjustest, miks neil keelatakse Venemaa territooriumile siseneda ja neil peaks olema õigus esitada selle otsuse peale sõltumatule kohtuasutusele edasikaebus; |
| --- | --- |

4.

mõistab hukka meelevaldse meetme, millega ELi poliitikutel ja ametnikel keelatakse siseneda Venemaa territooriumile ning rõhutab, et Venemaa juhtkond on korduvalt läinud vastuollu rahvusvahelise õigusega, rikub universaalseid standardeid ja läbipaistvuse põhimõtet; leiab, et see tegu on ebasoodne ja kahjustab juba niigi nõrku suhtluskanaleid Euroopa Liidu ja Venemaa vahel; rõhutab, et ELi poliitikuid ja ametnikke, kelle vastu see meede on suunatud, tuleks teavitada põhjustest, miks neil keelatakse Venemaa territooriumile siseneda ja neil peaks olema õigus esitada selle otsuse peale sõltumatule kohtuasutusele edasikaebus;

| 5. | on arvamusel, et pikas perspektiivis on ELi ja Venemaa konstruktiivsed ja prognoositavad suhted võimalikud ja mõlema poole huvides soovitavad, eriti arvestades praeguseid poliitilisi, kaubandus-, transpordi- ja energia-alaseid suhteid, inimestevahelisi kontakte, sh neid, mis toimuvad Erasmus+ ja ühiste meetmete (9) kaudu, piiriülest koostööd, koostööd kliimamuutuste ja keskkonna küsimustes ja valdkondlikku koostööd, pidades meeles, et vastastikused sanktsioonid on kahjulikud mõlema poole majandusele ja tegeleda tuleb ühiste probleemide ja huvidega maailma tasandil ning et lahkarvamusi Euroopa julgeoleku kohta saab ületada tihedama dialoogi abil; tunneb siinkohal heameelt ELi ja Venemaa koostöö positiivsete tulemuste üle eri valdkondades, nagu võitlus terrorismi, äärmusluse ja organiseeritud kuritegevuse vastu, tuumakõnelused Iraaniga ja Lähis-Ida rahuprotsess; kutsub Venemaad üles osalema konstruktiivselt Süüria konfliktile lahenduse leidmisel; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et pikas perspektiivis on ELi ja Venemaa konstruktiivsed ja prognoositavad suhted võimalikud ja mõlema poole huvides soovitavad, eriti arvestades praeguseid poliitilisi, kaubandus-, transpordi- ja energia-alaseid suhteid, inimestevahelisi kontakte, sh neid, mis toimuvad Erasmus+ ja ühiste meetmete (9) kaudu, piiriülest koostööd, koostööd kliimamuutuste ja keskkonna küsimustes ja valdkondlikku koostööd, pidades meeles, et vastastikused sanktsioonid on kahjulikud mõlema poole majandusele ja tegeleda tuleb ühiste probleemide ja huvidega maailma tasandil ning et lahkarvamusi Euroopa julgeoleku kohta saab ületada tihedama dialoogi abil; tunneb siinkohal heameelt ELi ja Venemaa koostöö positiivsete tulemuste üle eri valdkondades, nagu võitlus terrorismi, äärmusluse ja organiseeritud kuritegevuse vastu, tuumakõnelused Iraaniga ja Lähis-Ida rahuprotsess; kutsub Venemaad üles osalema konstruktiivselt Süüria konfliktile lahenduse leidmisel;

| 6. | rõhutab, et ELi ja Venemaa suhted peavad edaspidi põhinema rahvusvahelise õiguse austamisel ja dialoogil, kusjuures EL oleks valmis taasalustama koostööd Moskva võimudega mitmes ühist huvi pakkuvas konkreetses valdkonnas; rõhutab, et koostöö taasalustamist saaks kaaluda tingimusel, et Venemaa austab Ukraina (mille koosseisu kuulub Krimm) territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust, rakendab täielikult Minski kokkulepped (see tähendab ka piiri täielikku kontrollimist Ukraina riigivõimu poolt, Venemaa vägede ja relvade väljaviimist ning mässuliste rühmitustele abi andmise kohest peatamist) ning lõpetab destabiliseeriva sõjalise ja julgeolekualase tegevuse ELi liikmesriikide piiridel; rõhutab, et OSCE on näidanud end struktuurina, mis on võimeline aitama kaasa kriisi lahendamisele; rõhutab, et selline võimalik uuendatud koostöö ei tohi toimuda rahvusvaheliste põhimõtete, Euroopa väärtuste, normide ja rahvusvaheliste kohustuste arvel; rõhutab, et EL peab selgelt määratlema nii oma ootused Venemaa suhtes, eelkõige mis puudutab rahvusvahelise õiguse ja lepinguliste kohustuste järgimist ning usaldusväärse partnerina käitumist, kui ka meetmed, mida EL võtab pärast 31. detsembrit 2015, juhul kui Venemaa ei täida oma kohustusi (või ka enne seda kuupäeva, kui on tõsiseid sündmusi kohapeal), aga ka otsustama selle üle, millist koostööd ollakse valmis pakkuma kohustuste täitmise korral; rõhutab, et selline koostöö peaks täielikult järgima rahvusvahelisi inimõiguste standardeid; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et ELi ja Venemaa suhted peavad edaspidi põhinema rahvusvahelise õiguse austamisel ja dialoogil, kusjuures EL oleks valmis taasalustama koostööd Moskva võimudega mitmes ühist huvi pakkuvas konkreetses valdkonnas; rõhutab, et koostöö taasalustamist saaks kaaluda tingimusel, et Venemaa austab Ukraina (mille koosseisu kuulub Krimm) territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust, rakendab täielikult Minski kokkulepped (see tähendab ka piiri täielikku kontrollimist Ukraina riigivõimu poolt, Venemaa vägede ja relvade väljaviimist ning mässuliste rühmitustele abi andmise kohest peatamist) ning lõpetab destabiliseeriva sõjalise ja julgeolekualase tegevuse ELi liikmesriikide piiridel; rõhutab, et OSCE on näidanud end struktuurina, mis on võimeline aitama kaasa kriisi lahendamisele; rõhutab, et selline võimalik uuendatud koostöö ei tohi toimuda rahvusvaheliste põhimõtete, Euroopa väärtuste, normide ja rahvusvaheliste kohustuste arvel; rõhutab, et EL peab selgelt määratlema nii oma ootused Venemaa suhtes, eelkõige mis puudutab rahvusvahelise õiguse ja lepinguliste kohustuste järgimist ning usaldusväärse partnerina käitumist, kui ka meetmed, mida EL võtab pärast 31. detsembrit 2015, juhul kui Venemaa ei täida oma kohustusi (või ka enne seda kuupäeva, kui on tõsiseid sündmusi kohapeal), aga ka otsustama selle üle, millist koostööd ollakse valmis pakkuma kohustuste täitmise korral; rõhutab, et selline koostöö peaks täielikult järgima rahvusvahelisi inimõiguste standardeid;

| 7. | tunnustab liikmesriikide solidaarsust ja ühtsust, mida nad on üles näidanud olukorras, kus Venemaa on ebaseaduslikult annekteerinud Krimmi ja otseselt osaleb sõjategevuses Ukrainas, selline ühtsus on võimaldanud vastu võtta ja pikendada vastumeetmed ning siduda neid Minski kokkulepete täieliku rakendamisega; kutsub liikmesriike üles pidama selle ühtsuse säilitamist kõige olulisemaks prioriteediks ja hoiduma kahepoolsetest suhetest, mis võiksid seda ühtsust kahjustada või mida võiks selliselt tõlgendada; kinnitab, et tegevuse ühtsus ja solidaarsus liikmesriikide seas ja kandidaatriikidega on esmatähtis, et tagada ELi poliitika usaldusväärsus, legitiimsus ja tõhusus ning ELi suutlikkus seista vastu välistele väljakutsetele ja välisele survele, edendades samal ajal sügavamaid ja koostööl põhinevaid suhteid idapartnerluse riikidega; |
| --- | --- |

7.

tunnustab liikmesriikide solidaarsust ja ühtsust, mida nad on üles näidanud olukorras, kus Venemaa on ebaseaduslikult annekteerinud Krimmi ja otseselt osaleb sõjategevuses Ukrainas, selline ühtsus on võimaldanud vastu võtta ja pikendada vastumeetmed ning siduda neid Minski kokkulepete täieliku rakendamisega; kutsub liikmesriike üles pidama selle ühtsuse säilitamist kõige olulisemaks prioriteediks ja hoiduma kahepoolsetest suhetest, mis võiksid seda ühtsust kahjustada või mida võiks selliselt tõlgendada; kinnitab, et tegevuse ühtsus ja solidaarsus liikmesriikide seas ja kandidaatriikidega on esmatähtis, et tagada ELi poliitika usaldusväärsus, legitiimsus ja tõhusus ning ELi suutlikkus seista vastu välistele väljakutsetele ja välisele survele, edendades samal ajal sügavamaid ja koostööl põhinevaid suhteid idapartnerluse riikidega;

| 8. | rõhutab siinkohal, et ELi integratsiooni süvendamine ning ELi sise- ja välispoliitika vahelise sidususe parandamine on võtmetähtsusega, et ELi välis- ja julgeolekupoliitika, sealhulgas Venemaa suhtes, oleks sidusam, tõhusam ja edukam; kutsub seepärast liikmesriike üles jätkama ja intensiivistama jõupingutusi, et tulemuslikult kõrvaldada kitsaskohad otsustusprotsessis ning kandidaatriike kaasates tugevdada ühiseid poliitikameetmeid, eriti kaubanduse, finantsteenuste ja -tehingute, rände, energia, välispiiride haldamise, teabe ja küberjulgeoleku valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

rõhutab siinkohal, et ELi integratsiooni süvendamine ning ELi sise- ja välispoliitika vahelise sidususe parandamine on võtmetähtsusega, et ELi välis- ja julgeolekupoliitika, sealhulgas Venemaa suhtes, oleks sidusam, tõhusam ja edukam; kutsub seepärast liikmesriike üles jätkama ja intensiivistama jõupingutusi, et tulemuslikult kõrvaldada kitsaskohad otsustusprotsessis ning kandidaatriike kaasates tugevdada ühiseid poliitikameetmeid, eriti kaubanduse, finantsteenuste ja -tehingute, rände, energia, välispiiride haldamise, teabe ja küberjulgeoleku valdkonnas;

| 9. | kutsub taas ELi ja liikmesriike üles kasutama täiel määral ära Lissaboni lepingu sätteid ja vahendeid, et tugevdada ELi ühist välis- ja julgeolekupoliitikat nii, et see oleks rohkem tulevikku suunatud ja strateegilisem; on lisaks kindlalt veendunud, et inimõiguste keskne roll ELi välistegevuse kõikides aspektides on eeltingimuseks, et tagada ELi austus- ja usaldusväärne roll ülemaailmse toimijana; |
| --- | --- |

9.

kutsub taas ELi ja liikmesriike üles kasutama täiel määral ära Lissaboni lepingu sätteid ja vahendeid, et tugevdada ELi ühist välis- ja julgeolekupoliitikat nii, et see oleks rohkem tulevikku suunatud ja strateegilisem; on lisaks kindlalt veendunud, et inimõiguste keskne roll ELi välistegevuse kõikides aspektides on eeltingimuseks, et tagada ELi austus- ja usaldusväärne roll ülemaailmse toimijana;

| 10. | kordab oma veendumust, et energiapoliitika on ELi välispoliitika oluline element; toetab seepärast igati tugeva Euroopa energialiidu kiiret loomist, eriti liikmesriikide energiavõrkude ühendamist, et oluliselt vähendada üksikute liikmesriikide sõltuvust välistest energiatarnijatest, eelkõige Venemaast; on kindlalt veendunud, et Euroopa solidaarsuse väljakutsete ja nõrkustega ning üksikute liikmesriikide ja kandidaatriikide haavatavusega, et energiat võidakse nende suhtes kasutada poliitilise ja diplomaatilise survevahendina, saab tulemuslikult võidelda ainult siis, kui täielikult kohaldatakse ELi energiaalased õigusaktid ja eelkõige rakendatakse kolmas energiapakett ning kujundatakse välja vaba, läbipaistev, integreeritud, sünkroniseeritud, energiatõhus, taastuvenergiaallikate piisava osakaaluga ja vastupidav Euroopa energia siseturg, kus energiavarustus on mitmekesistatud ja mille suhtes konkurentsi käsitlevaid õigusakte tuleb täpselt kohaldada; kutsub ELi üles andma piisavat toetust energiaühenduse asutamislepingu osalistele, kes on võtnud endale kohustuse rakendada ELi energiaalased õigusaktid, et parandada nende positsiooni läbirääkimistel väliste energiatarnijatega; |
| --- | --- |

10.

kordab oma veendumust, et energiapoliitika on ELi välispoliitika oluline element; toetab seepärast igati tugeva Euroopa energialiidu kiiret loomist, eriti liikmesriikide energiavõrkude ühendamist, et oluliselt vähendada üksikute liikmesriikide sõltuvust välistest energiatarnijatest, eelkõige Venemaast; on kindlalt veendunud, et Euroopa solidaarsuse väljakutsete ja nõrkustega ning üksikute liikmesriikide ja kandidaatriikide haavatavusega, et energiat võidakse nende suhtes kasutada poliitilise ja diplomaatilise survevahendina, saab tulemuslikult võidelda ainult siis, kui täielikult kohaldatakse ELi energiaalased õigusaktid ja eelkõige rakendatakse kolmas energiapakett ning kujundatakse välja vaba, läbipaistev, integreeritud, sünkroniseeritud, energiatõhus, taastuvenergiaallikate piisava osakaaluga ja vastupidav Euroopa energia siseturg, kus energiavarustus on mitmekesistatud ja mille suhtes konkurentsi käsitlevaid õigusakte tuleb täpselt kohaldada; kutsub ELi üles andma piisavat toetust energiaühenduse asutamislepingu osalistele, kes on võtnud endale kohustuse rakendada ELi energiaalased õigusaktid, et parandada nende positsiooni läbirääkimistel väliste energiatarnijatega;

| 11. | rõhutab, et vajalik ja asjakohane on olnud Venemaaga koostöö peatamine kaitsesektoris, arvestades Venemaa agressiivset suhtumist, ning kutsub liikmesriike ja kandidaatriike üles hoiduma otsustest, mis võiksid seda ühtset positsiooni ohustada; on seepärast seisukohal, et vaatamata selliste lepingute kahepoolsusele, tuleks kaitsealase koostöö lepinguid Venemaaga hoolikalt hinnata ELi tasandil, et määrata kindlaks asjakohane ja ühtne lähenemine; märgib sellega seoses ELi ja NATO koostöö tähtsust; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et vajalik ja asjakohane on olnud Venemaaga koostöö peatamine kaitsesektoris, arvestades Venemaa agressiivset suhtumist, ning kutsub liikmesriike ja kandidaatriike üles hoiduma otsustest, mis võiksid seda ühtset positsiooni ohustada; on seepärast seisukohal, et vaatamata selliste lepingute kahepoolsusele, tuleks kaitsealase koostöö lepinguid Venemaaga hoolikalt hinnata ELi tasandil, et määrata kindlaks asjakohane ja ühtne lähenemine; märgib sellega seoses ELi ja NATO koostöö tähtsust;

| 12. | väljendab sügavat muret selle pärast, et Venemaal piiratakse üha enam meedia- ja internetivabadust, karmistatakse võrgumeedia kontrolli, kasutatakse survet erapooletu teabeedastuse piiramiseks ja nõrgestatakse ajakirjanduslikke standardeid, samuti peab murettekitavaks seda, et riiklikud meediakanalid monopoliseerivad üha enam teavet, mis on kättesaadav venekeelsele publikule välismaal; mõistab hukka Ukraina ja Tatari TV kanalite teleülekannete keelustamise Krimmis; |
| --- | --- |

12.

väljendab sügavat muret selle pärast, et Venemaal piiratakse üha enam meedia- ja internetivabadust, karmistatakse võrgumeedia kontrolli, kasutatakse survet erapooletu teabeedastuse piiramiseks ja nõrgestatakse ajakirjanduslikke standardeid, samuti peab murettekitavaks seda, et riiklikud meediakanalid monopoliseerivad üha enam teavet, mis on kättesaadav venekeelsele publikule välismaal; mõistab hukka Ukraina ja Tatari TV kanalite teleülekannete keelustamise Krimmis;

| 13. | kordab oma üleskutset arendada ja tugevdada Venemaa propaganda analüüsimis- ja jälgimissutlikkust, eriti vene keeles, et suuta kindlaks teha sihilikult kallutatud teavet, mida levitatakse ELi eri keeltes, ning sellele kiiresti ja asjakohaselt reageerida; kutsub komisjoni üles eraldama viivitamata piisavalt vahendid konkreetsetele projektidele, mille eesmärk on tõrjuda Venemaa propagandat ja väärinfot ELis ja välismaal ning anda objektiivset teavet üldsusele idapartnerlusriikides, ühtlasi palub komisjonil töötada välja asjakohased vahendid strateegiliseks kommunikatsiooniks; kiidab siinkohal heaks Euroopa Ülemkogu 20. märtsi 2015. aasta järeldused, mis käsitlevad tegevuskava, kuidas tõrjuda desinformatsioonikampaaniaid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles välja töötama kooskõlastatud läbipaistvusmehhanismi, et koguda, kontrollida ja edastada teavet, mis puudutab Venemaa antavat rahalist, poliitilist või tehnilist abi erakondadele ja muudele organisatsioonidele ELis, et hinnata Venemaa osalust ja mõju ELi poliitilises elus ja avalikus arvamuses ning võtta asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

13.

kordab oma üleskutset arendada ja tugevdada Venemaa propaganda analüüsimis- ja jälgimissutlikkust, eriti vene keeles, et suuta kindlaks teha sihilikult kallutatud teavet, mida levitatakse ELi eri keeltes, ning sellele kiiresti ja asjakohaselt reageerida; kutsub komisjoni üles eraldama viivitamata piisavalt vahendid konkreetsetele projektidele, mille eesmärk on tõrjuda Venemaa propagandat ja väärinfot ELis ja välismaal ning anda objektiivset teavet üldsusele idapartnerlusriikides, ühtlasi palub komisjonil töötada välja asjakohased vahendid strateegiliseks kommunikatsiooniks; kiidab siinkohal heaks Euroopa Ülemkogu 20. märtsi 2015. aasta järeldused, mis käsitlevad tegevuskava, kuidas tõrjuda desinformatsioonikampaaniaid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles välja töötama kooskõlastatud läbipaistvusmehhanismi, et koguda, kontrollida ja edastada teavet, mis puudutab Venemaa antavat rahalist, poliitilist või tehnilist abi erakondadele ja muudele organisatsioonidele ELis, et hinnata Venemaa osalust ja mõju ELi poliitilises elus ja avalikus arvamuses ning võtta asjakohaseid meetmeid;

| 14. | väljendab sügavat muret seoses Venemaal riigi kontrollitavas meedias viimasel ajal ilmnenud suundumusega kirjutada ümber ja uuesti tõlgendada kahekümnenda sajandi ajaloolisi sündmusi, nagu Molotov-Ribbentropi pakti ja selle salaprotokollide sõlmimine, ning samuti seoses ajaloolise narratiivi valikulise kasutamisega praeguse poliitilise propaganda huvides; |
| --- | --- |

14.

väljendab sügavat muret seoses Venemaal riigi kontrollitavas meedias viimasel ajal ilmnenud suundumusega kirjutada ümber ja uuesti tõlgendada kahekümnenda sajandi ajaloolisi sündmusi, nagu Molotov-Ribbentropi pakti ja selle salaprotokollide sõlmimine, ning samuti seoses ajaloolise narratiivi valikulise kasutamisega praeguse poliitilise propaganda huvides;

| 15. | peab väga murettekitavaks Venemaa juhtkonna nõusolekul toimuvat kontaktide ja koostöö tihenemist ühelt poolt Euroopa populistlike, fašistlike ja paremäärmuslike parteide ning teiselt poolt Venemaa natsionalistlike jõudude vahel; näeb selles ohtu ELi demokraatlikule ja õigusriigi põhimõtetest lähtuvale väärtussüsteemile; kutsub sellega seoses ELi institutsioone ja liikmesriike üles astuma vastu sellise nn natsionalistliku internatsionaali tekkimise ohule; |
| --- | --- |

15.

peab väga murettekitavaks Venemaa juhtkonna nõusolekul toimuvat kontaktide ja koostöö tihenemist ühelt poolt Euroopa populistlike, fašistlike ja paremäärmuslike parteide ning teiselt poolt Venemaa natsionalistlike jõudude vahel; näeb selles ohtu ELi demokraatlikule ja õigusriigi põhimõtetest lähtuvale väärtussüsteemile; kutsub sellega seoses ELi institutsioone ja liikmesriike üles astuma vastu sellise nn natsionalistliku internatsionaali tekkimise ohule;

| 16. | peab väga murettekitavaks asjaolu, et Venemaa toetab ja rahastab radikaalseid ja äärmuslikke erakondi ELi liikmesriikides; peab hiljuti Peterburis toimunud paremäärmuslike parteide kogunemist nende miljonitele venelaste mälestuse solvamiseks, kes ohverdasid oma elu selle nimel, et päästa maailma natsismist; |
| --- | --- |

16.

peab väga murettekitavaks asjaolu, et Venemaa toetab ja rahastab radikaalseid ja äärmuslikke erakondi ELi liikmesriikides; peab hiljuti Peterburis toimunud paremäärmuslike parteide kogunemist nende miljonitele venelaste mälestuse solvamiseks, kes ohverdasid oma elu selle nimel, et päästa maailma natsismist;

| 17. | kutsub ELi üles toetama projekte, mille eesmärk on edendada ja arendada kõrgeid ajakirjanduslikke standardeid, meediavabadust ning erapooletut ja usaldusväärset informatsiooni Venemaal ning paljastada propagandat ELis ja idapartnerluse riikides; kutsub komisjoni üles eraldama piisavalt vahendeid algatusteks, millega arendada venekeelset meediat alternatiivina riiklikult kontrollitavale Vene meediale, et pakkuda venekeelsele publikule usaldusväärseid ja sõltumatuid infoallikaid; |
| --- | --- |

17.

kutsub ELi üles toetama projekte, mille eesmärk on edendada ja arendada kõrgeid ajakirjanduslikke standardeid, meediavabadust ning erapooletut ja usaldusväärset informatsiooni Venemaal ning paljastada propagandat ELis ja idapartnerluse riikides; kutsub komisjoni üles eraldama piisavalt vahendeid algatusteks, millega arendada venekeelset meediat alternatiivina riiklikult kontrollitavale Vene meediale, et pakkuda venekeelsele publikule usaldusväärseid ja sõltumatuid infoallikaid;

| 18. | kordab, et õigusriigi põhimõtte vankumatu järgimine on ELi peamine aluspõhimõte, ning nõuab selle ranget, kiiret ja tingimusteta rakendamist mistahes õigusrikkumise korral; kutsub komisjoni üles kohaldama sama otsustavalt vaba ja õiglase konkurentsi põhimõtet ühtsel turul, sealhulgas menetlustes Gazpromi vastu; on seisukohal, et EL ja liikmesriigid peavad rohkem rõhutama, et Venemaa peab suhtuma konstruktiivselt oma WTO liikmesusse ja täielikult täitma sellest tulenevad kohustused, sealhulgas lõpetama põhjendamatud kaubanduspiirangud ja tagama mittediskrimineeriva juurdepääsu oma turule; |
| --- | --- |

18.

kordab, et õigusriigi põhimõtte vankumatu järgimine on ELi peamine aluspõhimõte, ning nõuab selle ranget, kiiret ja tingimusteta rakendamist mistahes õigusrikkumise korral; kutsub komisjoni üles kohaldama sama otsustavalt vaba ja õiglase konkurentsi põhimõtet ühtsel turul, sealhulgas menetlustes Gazpromi vastu; on seisukohal, et EL ja liikmesriigid peavad rohkem rõhutama, et Venemaa peab suhtuma konstruktiivselt oma WTO liikmesusse ja täielikult täitma sellest tulenevad kohustused, sealhulgas lõpetama põhjendamatud kaubanduspiirangud ja tagama mittediskrimineeriva juurdepääsu oma turule;

| 19. | kutsub Venemaad üles tegema rahvusvahelise kogukonnaga igati koostööd, mis puudutab lendu MH17 sooritanud lennuki allatulistamist, ning mõistab hukka kõik katsed või otsused anda amnestiat või viivitada süüdistuse esitamisega isikutele, kelle süü on tuvastatud; kordab oma üleskutset Venemaale tagastada viivitamata Smolenskis allakukkunud Poola valitsuse lennuki vrakk ja kõik selle mustad kastid; kutsub kõiki ELi institutsioone üles tõstatama neid nõudeid kõigi kahepoolsete kontaktide käigus Venemaa ametivõimudega; |
| --- | --- |

19.

kutsub Venemaad üles tegema rahvusvahelise kogukonnaga igati koostööd, mis puudutab lendu MH17 sooritanud lennuki allatulistamist, ning mõistab hukka kõik katsed või otsused anda amnestiat või viivitada süüdistuse esitamisega isikutele, kelle süü on tuvastatud; kordab oma üleskutset Venemaale tagastada viivitamata Smolenskis allakukkunud Poola valitsuse lennuki vrakk ja kõik selle mustad kastid; kutsub kõiki ELi institutsioone üles tõstatama neid nõudeid kõigi kahepoolsete kontaktide käigus Venemaa ametivõimudega;

| 20. | kutsub Venemaa Föderatsiooni valitsust üles tunnistama LGBTI inimeste vastase vägivalla ja tagakiusamisega seotud probleemi ulatust ja tõsidust Venemaal ning kohustuma astuma samme nende rikkumiste lõpetamiseks ja tunnistama kehtetuks 29. juuni 2013. aasta õigusakti nr 135-FZ (nn geipropaganda seadus) sätted, mis keelavad teabe levitamise LGBTI suhete kohta; kutsub Euroopa välisteenistust, komisjoni ja ELi liikmesriike üles tõstatama homofoobia ja LGBTI inimeste ja aktivistide vastase vägivalla küsimust kohtumistel Venemaa vastavate ametnikega, sealhulgas kõrgeimal tasandil; kutsub Euroopa välisteenistust, komisjoni ja liikmesriike üles – kooskõlas ELi 2013. aasta juuni suunistega – edendama ja kaitsma LGBTI inimeste kõigi inimõiguste kasutamist, aitama kaasa sellele, et võidelda LGBTI inimeste vastu suunatud igasuguse vägivalla vastu, pakkudes sellise vägivalla ohvritele abi ja õiguskaitset, toetades kodanikuühiskonna ja valitsuse algatusi vägivallajuhtumite jälgimisel ning harides õiguskaitseasutuste töötajaid; |
| --- | --- |

20.

kutsub Venemaa Föderatsiooni valitsust üles tunnistama LGBTI inimeste vastase vägivalla ja tagakiusamisega seotud probleemi ulatust ja tõsidust Venemaal ning kohustuma astuma samme nende rikkumiste lõpetamiseks ja tunnistama kehtetuks 29. juuni 2013. aasta õigusakti nr 135-FZ (nn geipropaganda seadus) sätted, mis keelavad teabe levitamise LGBTI suhete kohta; kutsub Euroopa välisteenistust, komisjoni ja ELi liikmesriike üles tõstatama homofoobia ja LGBTI inimeste ja aktivistide vastase vägivalla küsimust kohtumistel Venemaa vastavate ametnikega, sealhulgas kõrgeimal tasandil; kutsub Euroopa välisteenistust, komisjoni ja liikmesriike üles – kooskõlas ELi 2013. aasta juuni suunistega – edendama ja kaitsma LGBTI inimeste kõigi inimõiguste kasutamist, aitama kaasa sellele, et võidelda LGBTI inimeste vastu suunatud igasuguse vägivalla vastu, pakkudes sellise vägivalla ohvritele abi ja õiguskaitset, toetades kodanikuühiskonna ja valitsuse algatusi vägivallajuhtumite jälgimisel ning harides õiguskaitseasutuste töötajaid;

| 21. | arvestades, kui rikastavalt mõjub ühiskonnale tõelise ja sõltumatu kodanikuühiskonna teke, väljendab sügavat muret selle pärast, et halvenemas on inimõiguste olukord, sealhulgas õigus kasutada sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadust, LGBTI inimeste õigused ja õigusriigi põhimõtte järgimine Venemaal ja Krimmis pärast selle ebaseaduslikku annekteerimist; mõistab teravalt hukka selle, kuidas valitsus jätkab teisitimõtlejate mahasurumist ja on nn välisagentide seadusega sihikule võtnud sõltumatud vabaühendused, taunib aktivistide, poliitiliste oponentide ja režiimi kriitikute pidevat ja erilaadset represseerimist; juhib eriti tähelepanu Anna Politkovskaja, Natalja Estemirova, Boriss Nemtsovi, Sergei Magnitski, Aleksandr Litvinenko ja teiste mõrvamisele; nõuab kõikide poliitiliste aktivistide, ajakirjanike ja rikkumistest teatajate mõrvade nõuetekohast ja sõltumatut uurimist ning nende mõrvade eest vastutajate kohtu alla andmist, mis oleks märgiks kompromissitust võitlusest karistamatuse vastu, ühtlasi nõuab sihipäraste piiravate meetmete kaalumist, kui läbiviidavad uurimised ei ole kooskõlas rahvusvaheliste normidega; kordab oma üleskutset nõukogule täita oma lubadus neid põhimõtteid kaitsta ning võtta ettepaneku alusel, mille peaks viivitamata esitama komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, vastu piiravad meetmed põhjalikult dokumenteeritud Magnitski juhtumiga seotud ametiisikute suhtes; rõhutab, et Venemaa kohustus järgida inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid tuleneb otseselt tema ÜRO, Euroopa Nõukogu ja OSCE liikmesusest; |
| --- | --- |

21.

arvestades, kui rikastavalt mõjub ühiskonnale tõelise ja sõltumatu kodanikuühiskonna teke, väljendab sügavat muret selle pärast, et halvenemas on inimõiguste olukord, sealhulgas õigus kasutada sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadust, LGBTI inimeste õigused ja õigusriigi põhimõtte järgimine Venemaal ja Krimmis pärast selle ebaseaduslikku annekteerimist; mõistab teravalt hukka selle, kuidas valitsus jätkab teisitimõtlejate mahasurumist ja on nn välisagentide seadusega sihikule võtnud sõltumatud vabaühendused, taunib aktivistide, poliitiliste oponentide ja režiimi kriitikute pidevat ja erilaadset represseerimist; juhib eriti tähelepanu Anna Politkovskaja, Natalja Estemirova, Boriss Nemtsovi, Sergei Magnitski, Aleksandr Litvinenko ja teiste mõrvamisele; nõuab kõikide poliitiliste aktivistide, ajakirjanike ja rikkumistest teatajate mõrvade nõuetekohast ja sõltumatut uurimist ning nende mõrvade eest vastutajate kohtu alla andmist, mis oleks märgiks kompromissitust võitlusest karistamatuse vastu, ühtlasi nõuab sihipäraste piiravate meetmete kaalumist, kui läbiviidavad uurimised ei ole kooskõlas rahvusvaheliste normidega; kordab oma üleskutset nõukogule täita oma lubadus neid põhimõtteid kaitsta ning võtta ettepaneku alusel, mille peaks viivitamata esitama komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, vastu piiravad meetmed põhjalikult dokumenteeritud Magnitski juhtumiga seotud ametiisikute suhtes; rõhutab, et Venemaa kohustus järgida inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid tuleneb otseselt tema ÜRO, Euroopa Nõukogu ja OSCE liikmesusest;

| 22. | rõhutab, kui oluline on jätkuvalt poliitiliselt ja rahaliselt toetada sõltumatuid kodanikuühiskonna aktiviste, inimõiguste kaitsjaid, blogijaid, sõltumatut meediat, oma arvamust avaldavaid akadeemikuid ja avaliku elu tegelasi ning vabaühendusi, et edendada Venemaal ja okupeeritud Krimmis demokraatlikke väärtusi, põhivabadusi ja inimõigusi; kutsub komisjoni üles kavandama suuremat finantsabi Venemaa kodanikuühiskonnale, kasutades selleks olemasolevaid välisrahastamisvahendeid; ergutab ELi pöörduma selliste Venemaa ametiisikute ja kodanikuühiskonna organisatsioonide poole, kes oleksid valmis töötama välja partnerlusel ja koostööl põhineva lähenemisviisi poliitilistele ja diplomaatilistele suhetele ELiga; rõhutab, et vaja on võimalikult palju edendada inimestevahelisi kontakte ning jätkata suhete praegusest seisust hoolimata ELi ja Venemaa üliõpilaste ja teadlaste vahelist, kodanikuühiskondade vahelist ja kohalike omavalitsuste vahelist tihedat dialoogi ja koostööd, et leevendada pingeid ja parandada vastastikust mõistmist; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, kui oluline on jätkuvalt poliitiliselt ja rahaliselt toetada sõltumatuid kodanikuühiskonna aktiviste, inimõiguste kaitsjaid, blogijaid, sõltumatut meediat, oma arvamust avaldavaid akadeemikuid ja avaliku elu tegelasi ning vabaühendusi, et edendada Venemaal ja okupeeritud Krimmis demokraatlikke väärtusi, põhivabadusi ja inimõigusi; kutsub komisjoni üles kavandama suuremat finantsabi Venemaa kodanikuühiskonnale, kasutades selleks olemasolevaid välisrahastamisvahendeid; ergutab ELi pöörduma selliste Venemaa ametiisikute ja kodanikuühiskonna organisatsioonide poole, kes oleksid valmis töötama välja partnerlusel ja koostööl põhineva lähenemisviisi poliitilistele ja diplomaatilistele suhetele ELiga; rõhutab, et vaja on võimalikult palju edendada inimestevahelisi kontakte ning jätkata suhete praegusest seisust hoolimata ELi ja Venemaa üliõpilaste ja teadlaste vahelist, kodanikuühiskondade vahelist ja kohalike omavalitsuste vahelist tihedat dialoogi ja koostööd, et leevendada pingeid ja parandada vastastikust mõistmist;

| 23. | kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku, millega tagatakse kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitusega ELis poliitilise ja erakondade rahastamise täielik läbipaistvus iseäranis seoses väljaspool ELi paiknevate poliitiliste ja majanduslike sidusrühmadega; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku, millega tagatakse kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitusega ELis poliitilise ja erakondade rahastamise täielik läbipaistvus iseäranis seoses väljaspool ELi paiknevate poliitiliste ja majanduslike sidusrühmadega;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile ning idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile ning idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0505.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0383.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0101.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0025.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0074

(6)  5. septembril 2014 allkirjastatud kolmepoolse kontaktrühma konsultatsioonide tulemuste protokoll ning 12. veebruaril 2015 vastu võetud Minski kokkulepete rakendamismeetmete pakett.

(7)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/68/262 Ukraina territoriaalse terviklikkuse kohta.

(8)  ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon S/RES/2202(2015).

(9)  Ühised meetmed viisanõude kaotamiseks Venemaa ja ELi kodanike lühiajaliste reiside puhul.

---

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/42 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/42

---

P8_TA(2015)0226

OLAFi järelevalvekomitee 2014. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta resolutsioon OLAFi järelevalvekomitee 2014. aasta aruande kohta (2015/2699(RSP))

(2016/C 407/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (1),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta otsust Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon ja rakendusametid (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta otsust Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon ja rakendusametid (2),

| — | võttes arvesse oma 3. aprilli 2014. aasta otsust Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon ja rakendusametid (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. aprilli 2014. aasta otsust Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon ja rakendusametid (3),

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu finantshuvide kaitset ja pettustevastast võitlust käsitleva 2011. aasta aruande kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu finantshuvide kaitset ja pettustevastast võitlust käsitleva 2011. aasta aruande kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu finantshuvide kaitset ja pettusevastast võitlust käsitleva 2013. aasta aruande kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu finantshuvide kaitset ja pettusevastast võitlust käsitleva 2013. aasta aruande kohta (5),

| — | võttes arvesse OLAFi järelevalvekomitee (edaspidi „järelevalvekomitee“) 2014. aasta tegevusaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OLAFi järelevalvekomitee (edaspidi „järelevalvekomitee“) 2014. aasta tegevusaruannet,

| — | võttes arvesse järelevalvekomitee arvamust nr 4/2014 „Euroopa Pettustevastase Ameti korraldatud juurdluste kestuse kontroll“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järelevalvekomitee arvamust nr 4/2014 „Euroopa Pettustevastase Ameti korraldatud juurdluste kestuse kontroll“,

| — | võttes arvesse OLAFi vastust järelevalvekomitee arvamusele nr 4/2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OLAFi vastust järelevalvekomitee arvamusele nr 4/2014,

| — | võttes arvesse järelevalvekomitee arvamust nr 5/2014 „OLAFi välisaruandlus juurdluste kestuse kohta“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järelevalvekomitee arvamust nr 5/2014 „OLAFi välisaruandlus juurdluste kestuse kohta“,

| — | võttes arvesse OLAFi vastust järelevalvekomitee arvamusele nr 5/2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OLAFi vastust järelevalvekomitee arvamusele nr 5/2014,

| — | võttes arvesse järelevalvekomitee aruannet nr 1/2014 „OLAFi juurdluste sõltumatuse kaitse“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järelevalvekomitee aruannet nr 1/2014 „OLAFi juurdluste sõltumatuse kaitse“,

| — | võttes arvesse järelevalvekomitee aruannet nr 2/2014 „Järelevalvekomitee soovituste täitmine OLAFi poolt“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järelevalvekomitee aruannet nr 2/2014 „Järelevalvekomitee soovituste täitmine OLAFi poolt“,

| — | võttes arvesse järelevalvekomitee aruannet nr 3/2014 „OLAFi juurdluste algatamine 2012. aastal“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järelevalvekomitee aruannet nr 3/2014 „OLAFi juurdluste algatamine 2012. aastal“,

| — | võttes arvesse OLAFi vastust järelevalvekomitee aruandele nr 3/2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OLAFi vastust järelevalvekomitee aruandele nr 3/2014,

| — | võttes arvesse järelevalvekomitee teatist oma analüüsi kohta, mis käsitleb OLAFi 2015. aasta juurdlusprioriteetide projekti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järelevalvekomitee teatist oma analüüsi kohta, mis käsitleb OLAFi 2015. aasta juurdlusprioriteetide projekti,

| — | võttes arvesse järelevalvekomitee 2013. aasta tegevusaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järelevalvekomitee 2013. aasta tegevusaruannet,

| — | võttes arvesse järelevalvekomitee arvamust nr 2/2013 „OLAFi-sisese kaebuste käsitlemise menetluse kehtestamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järelevalvekomitee arvamust nr 2/2013 „OLAFi-sisese kaebuste käsitlemise menetluse kehtestamine“,

| — | võttes arvesse järelevalvekomitee arvamust nr 1/2014 „OLAFi juurdlusprioriteedid“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järelevalvekomitee arvamust nr 1/2014 „OLAFi juurdlusprioriteedid“,

| — | võttes arvesse järelevalvekomitee arvamust nr 2/2014 „Juhtumite valimine OLAFis“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järelevalvekomitee arvamust nr 2/2014 „Juhtumite valimine OLAFis“,

| — | võttes arvesse järelevalvekomitee tähelepanekuid OLAFi juurdlusmenetluste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järelevalvekomitee tähelepanekuid OLAFi juurdlusmenetluste kohta,

| — | võttes arvesse järelevalvekomitee 2012. aasta soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järelevalvekomitee 2012. aasta soovitusi,

| — | võttes arvesse järelevalvekomitee dokumenti „Euroopa Pettustevastase Ameti järelevalvekomitee missioon, pädevus ja eesmärgid – keskpika tähtajaga strateegia (2014–2015)“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järelevalvekomitee dokumenti „Euroopa Pettustevastase Ameti järelevalvekomitee missioon, pädevus ja eesmärgid – keskpika tähtajaga strateegia (2014–2015)“,

| — | võttes arvesse järelevalvekomitee ja OLAFi vahelist töökorraldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järelevalvekomitee ja OLAFi vahelist töökorraldust,

| — | võttes arvesse komisjonile ja nõukogule esitatud küsimusi OLAFi järelevalvekomitee 2014. aasta aruande kohta (O-000060/2015 – B8-0553/2015, O-000061/2015 – B8-0554/2015 ja O-000066/2015 – B8-0555/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile ja nõukogule esitatud küsimusi OLAFi järelevalvekomitee 2014. aasta aruande kohta (O-000060/2015 – B8-0553/2015, O-000061/2015 – B8-0554/2015 ja O-000066/2015 – B8-0555/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et OLAFi järelevalvekomitee (edaspidi „järelevalvekomitee“) märkis oma 2014. aasta tegevusaruandes, et OLAFi ümberkorraldamise ajal (1. veebruaril 2012. aastal) algatati OLAFi peadirektori üheainsa otsuse alusel ühel ja samal päeval 423 juurdlust; arvestades, et oma analüüsile tuginedes leidis järelevalvekomitee, et i) OLAF ei korraldanud ühegi järelevalvekomitee analüüsitud juhtumi kohta väljastpoolt laekunud teabe asjakohast hindamist, ii) valdava enamiku juhtumite puhul ei leitud märkigi nende mingisugusestki hindamisest ning iii) OLAFi peadirektor algatas kõik kõnealused juurdlused, ilma et oleks eelnevalt kindlaks teinud, kas esineb piisavalt tõsine pettuse, korruptsiooni või muu liidu finantshuve mõjutava ebaseadusliku tegevuse kahtlus – mis on vastuolus sellel ajal OLAFi juurdluse algatamiseks kehtinud õigusliku nõudega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et OLAFi järelevalvekomitee (edaspidi „järelevalvekomitee“) märkis oma 2014. aasta tegevusaruandes, et OLAFi ümberkorraldamise ajal (1. veebruaril 2012. aastal) algatati OLAFi peadirektori üheainsa otsuse alusel ühel ja samal päeval 423 juurdlust; arvestades, et oma analüüsile tuginedes leidis järelevalvekomitee, et i) OLAF ei korraldanud ühegi järelevalvekomitee analüüsitud juhtumi kohta väljastpoolt laekunud teabe asjakohast hindamist, ii) valdava enamiku juhtumite puhul ei leitud märkigi nende mingisugusestki hindamisest ning iii) OLAFi peadirektor algatas kõik kõnealused juurdlused, ilma et oleks eelnevalt kindlaks teinud, kas esineb piisavalt tõsine pettuse, korruptsiooni või muu liidu finantshuve mõjutava ebaseadusliku tegevuse kahtlus – mis on vastuolus sellel ajal OLAFi juurdluse algatamiseks kehtinud õigusliku nõudega;

| B. | arvestades, et järelevalvekomitee juhtis oma teatistes ELi institutsioonidele tähelepanu asjaolule, et määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 17 lõikes 5 sätestatud selgest kohustusest hoolimata ei teavitanud OLAFi peadirektor 2014. aastal järelevalvekomiteed täitmata jäetud OLAFi soovitustest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et järelevalvekomitee juhtis oma teatistes ELi institutsioonidele tähelepanu asjaolule, et määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 17 lõikes 5 sätestatud selgest kohustusest hoolimata ei teavitanud OLAFi peadirektor 2014. aastal järelevalvekomiteed täitmata jäetud OLAFi soovitustest;

| C. | arvestades, et järelevalvekomitee andis oma ametiaja esimesel poolel OLAFile 50 soovitust, millest ainult kaheksa täideti täielikult, kuus täideti osaliselt, ühe täitmine on praegu pooleli ja 20 jäid täitmata, ning arvestades, et 15 juhul ei saanud järelevalvekomitee soovituste täitmist kontrollida sisulise teabe puudulikkuse tõttu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et järelevalvekomitee andis oma ametiaja esimesel poolel OLAFile 50 soovitust, millest ainult kaheksa täideti täielikult, kuus täideti osaliselt, ühe täitmine on praegu pooleli ja 20 jäid täitmata, ning arvestades, et 15 juhul ei saanud järelevalvekomitee soovituste täitmist kontrollida sisulise teabe puudulikkuse tõttu;

| D. | arvestades, et järelevalvekomitee on oma teatises OLAFi 2015. aasta juurdlusprioriteetide projekti kohta täheldanud, et OLAF ei ole võtnud arvesse kolme järelevalvekomitee arvamuses nr 1/2014 esitatud soovitust: i) OLAFi peadirektor ei ole välja andnud määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 sätestatud valikupõhimõtete (vahendite tõhus kasutamine, proportsionaalsus/subsidiaarsus ja lisaväärtus) kohaldamise suuniseid ning finantsnäitajate läbivaatamise ja rahastamisprogrammide tegelike asjaoludega kohandamise asemel oli need täielikult kõrvale jätnud, ii) 2015. aasta juurdlusprioriteetide projektis võeti küll nähtavasti arvesse mitmeid sidusrühmade dokumente, kuid tundub, et sidusrühmadega ei peetud mingeid arutelusid finantsnäitajate ega selliste piisavalt pettusekahtlust äratavate juhtumite järelmeetmete suhtes, mis olid juurdlusprioriteetide või valikupõhimõtete alusel kõrvale jäetud, iii) OLAFi peadirektor ei olnud edastanud järelevalvekomiteele varasemate juurdlusprioriteetide kohaldamise hinnangut ega kokkuvõtet sidusrühmadelt saadud tagasiside kohta, kuigi ta oli varem lubanud seda teha; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et järelevalvekomitee on oma teatises OLAFi 2015. aasta juurdlusprioriteetide projekti kohta täheldanud, et OLAF ei ole võtnud arvesse kolme järelevalvekomitee arvamuses nr 1/2014 esitatud soovitust: i) OLAFi peadirektor ei ole välja andnud määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 sätestatud valikupõhimõtete (vahendite tõhus kasutamine, proportsionaalsus/subsidiaarsus ja lisaväärtus) kohaldamise suuniseid ning finantsnäitajate läbivaatamise ja rahastamisprogrammide tegelike asjaoludega kohandamise asemel oli need täielikult kõrvale jätnud, ii) 2015. aasta juurdlusprioriteetide projektis võeti küll nähtavasti arvesse mitmeid sidusrühmade dokumente, kuid tundub, et sidusrühmadega ei peetud mingeid arutelusid finantsnäitajate ega selliste piisavalt pettusekahtlust äratavate juhtumite järelmeetmete suhtes, mis olid juurdlusprioriteetide või valikupõhimõtete alusel kõrvale jäetud, iii) OLAFi peadirektor ei olnud edastanud järelevalvekomiteele varasemate juurdlusprioriteetide kohaldamise hinnangut ega kokkuvõtet sidusrühmadelt saadud tagasiside kohta, kuigi ta oli varem lubanud seda teha;

| E. | arvestades, et järelevalvekomitee on pidevalt juhtinud tähelepanu asjaolule, et tal ei ole võimalik teostada järelevalvet OLAFi sõltumatuse, juurdlusülesannete, menetluslike tagatiste kohaldamise ega juurdluste kestuse üle, sest vajalik teave ei ole kättesaadav; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et järelevalvekomitee on pidevalt juhtinud tähelepanu asjaolule, et tal ei ole võimalik teostada järelevalvet OLAFi sõltumatuse, juurdlusülesannete, menetluslike tagatiste kohaldamise ega juurdluste kestuse üle, sest vajalik teave ei ole kättesaadav;

| F. | arvestades, et järelevalvekomitee on märkinud, et tema järelevalverolli tulemuslikkusega seotud peamine probleem ei seisne mitte töökorralduse puudulikus rakendamises, vaid järelevalvekomitee ja OLAFi peadirektori seisukohtade täielikus lahknevuses selles osas, milline peaks olema järelevalvekomitee roll; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et järelevalvekomitee on märkinud, et tema järelevalverolli tulemuslikkusega seotud peamine probleem ei seisne mitte töökorralduse puudulikus rakendamises, vaid järelevalvekomitee ja OLAFi peadirektori seisukohtade täielikus lahknevuses selles osas, milline peaks olema järelevalvekomitee roll;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlament on oma eespool nimetatud resolutsioonides Euroopa Liidu finantshuvide kaitset ja pettusevastast võitlust käsitleva 2011. aasta ja 2013. aasta aruande kohta nõudnud, et suurendataks järelevalvekomitee suutlikkust oma rolli täita; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlament on oma eespool nimetatud resolutsioonides Euroopa Liidu finantshuvide kaitset ja pettusevastast võitlust käsitleva 2011. aasta ja 2013. aasta aruande kohta nõudnud, et suurendataks järelevalvekomitee suutlikkust oma rolli täita;

| H. | arvestades, et järelevalvekomitee on mitmel korral palunud ELi institutsioonidel kas tugevdada tema pädevust, eelkõige OLAFi juurdlustoimikutele täieliku juurdepääsu tagamisega, või võtta OLAFi aruandluskohustuse tagamiseks muid meetmeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et järelevalvekomitee on mitmel korral palunud ELi institutsioonidel kas tugevdada tema pädevust, eelkõige OLAFi juurdlustoimikutele täieliku juurdepääsu tagamisega, või võtta OLAFi aruandluskohustuse tagamiseks muid meetmeid;

| I. | arvestades, et OLAFi peadirektor võttis 2014. aasta märtsis kohustuse anda järelevalvekomiteele kord aastas aru saabunud kaebuste arvu, nende menetlemise õigeaegsuse ja nende põhjendatuks või põhjendamatuks lugemise kohta; arvestades, et järelevalvekomitee kohaselt ei ole aga talle sellist teavet esitatud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et OLAFi peadirektor võttis 2014. aasta märtsis kohustuse anda järelevalvekomiteele kord aastas aru saabunud kaebuste arvu, nende menetlemise õigeaegsuse ja nende põhjendatuks või põhjendamatuks lugemise kohta; arvestades, et järelevalvekomitee kohaselt ei ole aga talle sellist teavet esitatud;

| J. | arvestades, et määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 tugevdati järelevalvekomitee rolli OLAFi juurdluste kestuse jälgimisel; arvestades, et kuigi OLAF pidas ametlikult kinni oma kohustusest anda järelevalvekomiteele korrapäraselt aru rohkem kui 12 kuud kestvatest juurdlustest, järeldas järelevalvekomitee oma arvamuses nr 4/2014 „Euroopa Pettustevastase Ameti korraldatud juurdluste kestuse kontroll“, et talle antud teave on olnud ebapiisav selleks, et ta saaks nõuetekohaselt ja tulemuslikult OLAFi juurdluste kestust jälgida; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 tugevdati järelevalvekomitee rolli OLAFi juurdluste kestuse jälgimisel; arvestades, et kuigi OLAF pidas ametlikult kinni oma kohustusest anda järelevalvekomiteele korrapäraselt aru rohkem kui 12 kuud kestvatest juurdlustest, järeldas järelevalvekomitee oma arvamuses nr 4/2014 „Euroopa Pettustevastase Ameti korraldatud juurdluste kestuse kontroll“, et talle antud teave on olnud ebapiisav selleks, et ta saaks nõuetekohaselt ja tulemuslikult OLAFi juurdluste kestust jälgida;

| K. | arvestades, et oma arvamuses nr 5/2014 „OLAFi välisaruandlus juurdluste kestuse kohta“ jõudis järelevalvekomitee järeldusele, et OLAFi edastatud andmed juurdluste kestuse kohta ei võimaldanud põhjaliku ülevaate saamist OLAFi juurdluste tulemuslikkusest; arvestades, et kuigi OLAF märkis oma aastaaruandes, et „juurdlused viiakse lõpule kiiremini“, leidis järelevalvekomitee, et OLAFi juurdlustega seotud tulemused paranesid tänu uute arvutusmeetodite kasutuselevõtule; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et oma arvamuses nr 5/2014 „OLAFi välisaruandlus juurdluste kestuse kohta“ jõudis järelevalvekomitee järeldusele, et OLAFi edastatud andmed juurdluste kestuse kohta ei võimaldanud põhjaliku ülevaate saamist OLAFi juurdluste tulemuslikkusest; arvestades, et kuigi OLAF märkis oma aastaaruandes, et „juurdlused viiakse lõpule kiiremini“, leidis järelevalvekomitee, et OLAFi juurdlustega seotud tulemused paranesid tänu uute arvutusmeetodite kasutuselevõtule;

| L. | arvestades, et oma aruandes nr 1/2014 „OLAFi juurdluste sõltumatuse kaitse“ nõudis järelevalvekomitee selgitust selle kohta, milline on OLAFi roll komisjoni pettustevastase poliitika rakendamises sigaretisektoris; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et oma aruandes nr 1/2014 „OLAFi juurdluste sõltumatuse kaitse“ nõudis järelevalvekomitee selgitust selle kohta, milline on OLAFi roll komisjoni pettustevastase poliitika rakendamises sigaretisektoris;

| M. | arvestades, et järelevalvekomitee on kaks aastat järjest väljendanud oma aasta tegevusaruandes muret selle pärast, et OLAFi osalemine komisjoni Clearing House’i koosolekutel ei ole läbipaistev, ja OLAFi juurdluste sõltumatusega seotud olemuslike ohtude pärast; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et järelevalvekomitee on kaks aastat järjest väljendanud oma aasta tegevusaruandes muret selle pärast, et OLAFi osalemine komisjoni Clearing House’i koosolekutel ei ole läbipaistev, ja OLAFi juurdluste sõltumatusega seotud olemuslike ohtude pärast;

| N. | arvestades, et järelevalvekomitee on juhtinud ELi institutsioonide tähelepanu vajadusele rakendada järelevalvekomitee sekretariaadi sõltumatu toimimisega seotud nõudeid, mis on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 883/2013; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et järelevalvekomitee on juhtinud ELi institutsioonide tähelepanu vajadusele rakendada järelevalvekomitee sekretariaadi sõltumatu toimimisega seotud nõudeid, mis on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 883/2013;

| O. | arvestades, et järelevalvekomitee on teinud kindlaks neli sekretariaadi sõltumatu toimimise tagamise põhitingimust: i) sekretariaadi juhi töölevõtmine, hindamine ja edutamine järelevalvekomitee otsuste põhjal, ii) sekretariaadi juhi ametikoha ümberklassifitseerimine kõrgema astme juhi ametikohaks, iii) sekretariaadi töötajate töölevõtmine, hindamine ja edutamine sekretariaadi juhi poolt ning iv) sekretariaadi eelarve täitmise edasidelegeerimine sekretariaadi juhile; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et järelevalvekomitee on teinud kindlaks neli sekretariaadi sõltumatu toimimise tagamise põhitingimust: i) sekretariaadi juhi töölevõtmine, hindamine ja edutamine järelevalvekomitee otsuste põhjal, ii) sekretariaadi juhi ametikoha ümberklassifitseerimine kõrgema astme juhi ametikohaks, iii) sekretariaadi töötajate töölevõtmine, hindamine ja edutamine sekretariaadi juhi poolt ning iv) sekretariaadi eelarve täitmise edasidelegeerimine sekretariaadi juhile;

| P. | arvestades, et Euroopa Parlament on talle edastatud OLAFi vastused järelevalvekomitee aruannetele ja arvamustele läbi vaadanud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Parlament on talle edastatud OLAFi vastused järelevalvekomitee aruannetele ja arvamustele läbi vaadanud;

| 1. | rõhutab tungivalt, et OLAFil on kohustus järgida juurdluse algatamise õiguslikke nõudeid; tuletab meelde, et 423 ühel ja samal päeval algatatud juurdluse puhul olid lõpuleviidud juurdlustest ainult 8,4 % sellised, mille tulemusena esitati soovitused; palub järelevalvekomiteel võtta õiguslikest nõuetest kinnipidamise suhtes korrapäraselt järelmeetmeid; |
| --- | --- |

1.

rõhutab tungivalt, et OLAFil on kohustus järgida juurdluse algatamise õiguslikke nõudeid; tuletab meelde, et 423 ühel ja samal päeval algatatud juurdluse puhul olid lõpuleviidud juurdlustest ainult 8,4 % sellised, mille tulemusena esitati soovitused; palub järelevalvekomiteel võtta õiguslikest nõuetest kinnipidamise suhtes korrapäraselt järelmeetmeid;

| 2. | osutab oma eespool nimetatud 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonile Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta ja nõuab tungivalt, et OLAF esitaks põhjendamatu viivituseta põhjendused juhtumite kohta, mille puhul ta ei ole täitnud järelevalvekomitee soovitusi; |
| --- | --- |

2.

osutab oma eespool nimetatud 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonile Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta ja nõuab tungivalt, et OLAF esitaks põhjendamatu viivituseta põhjendused juhtumite kohta, mille puhul ta ei ole täitnud järelevalvekomitee soovitusi;

| 3. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et järelevalvekomitee pidas võimatuks teha kindlaks, kas juurdlusprioriteedid olid kehtestatud nõuetekohaselt ning kas nende kohaldamisel oli pettuste ja korruptsiooni vastu võitlemisele positiivne või negatiivne mõju; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et järelevalvekomitee pidas võimatuks teha kindlaks, kas juurdlusprioriteedid olid kehtestatud nõuetekohaselt ning kas nende kohaldamisel oli pettuste ja korruptsiooni vastu võitlemisele positiivne või negatiivne mõju;

| 4. | taunib asjaolu, et järelevalvekomitee ei ole suuteline oma volitusi täielikult täitma; viitab oma eespool nimetatud resolutsioonidele Euroopa Liidu finantshuvide kaitset ja pettusevastast võitlust käsitleva 2011. aasta ja 2013. aasta aruande kohta ning palub komisjonil võtta meetmeid, et parandada järelevalvekomitee suutlikkust teostada OLAFi sõltumatuse, juurdlusülesannete, menetluslike tagatiste kohaldamise ja juurdluste kestuse üle järelevalvet, seejuures siiski OLAFi sõltumatust ohustamata; |
| --- | --- |

4.

taunib asjaolu, et järelevalvekomitee ei ole suuteline oma volitusi täielikult täitma; viitab oma eespool nimetatud resolutsioonidele Euroopa Liidu finantshuvide kaitset ja pettusevastast võitlust käsitleva 2011. aasta ja 2013. aasta aruande kohta ning palub komisjonil võtta meetmeid, et parandada järelevalvekomitee suutlikkust teostada OLAFi sõltumatuse, juurdlusülesannete, menetluslike tagatiste kohaldamise ja juurdluste kestuse üle järelevalvet, seejuures siiski OLAFi sõltumatust ohustamata;

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon hõlbustaks OLAFi ja järelevalvekomitee vahelisi kõnelusi, koostades 31. detsembriks 2015. aastal tegevuskava, mille eesmärk on muuta töökorraldust, et luua töökeskkond, milles järelevalvekomitee saab oma volitusi täita; on seisukohal, et muudetud töökorralduses tuleks kõigile asjaosalistele teha selgeks järelevalvekomitee roll; märgib, et järelevalveorgani sekretariaat on allutatud selle sama organi kontrollile (halduskontrollile), kelle üle järelevalvet teostatakse; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et komisjon hõlbustaks OLAFi ja järelevalvekomitee vahelisi kõnelusi, koostades 31. detsembriks 2015. aastal tegevuskava, mille eesmärk on muuta töökorraldust, et luua töökeskkond, milles järelevalvekomitee saab oma volitusi täita; on seisukohal, et muudetud töökorralduses tuleks kõigile asjaosalistele teha selgeks järelevalvekomitee roll; märgib, et järelevalveorgani sekretariaat on allutatud selle sama organi kontrollile (halduskontrollile), kelle üle järelevalvet teostatakse;

| 6. | nõuab, et OLAFi peadirektor täidaks oma lubaduse anda järelevalvekomiteele aru saadud kaebuste arvu, nende menetlemise õigeaegsuse ja nende põhjendatuks või põhjendamatuks lugemise kohta; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et OLAFi peadirektor täidaks oma lubaduse anda järelevalvekomiteele aru saadud kaebuste arvu, nende menetlemise õigeaegsuse ja nende põhjendatuks või põhjendamatuks lugemise kohta;

| 7. | nõuab tungivalt, et OLAF täidaks õiguslikke nõudeid, nii et järelevalvekomitee saaks täita üht oma põhiülesannet – teostada järelevalvet OLAFi juurdluste kestuse üle; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et OLAF täidaks õiguslikke nõudeid, nii et järelevalvekomitee saaks täita üht oma põhiülesannet – teostada järelevalvet OLAFi juurdluste kestuse üle;

| 8. | peab siiski tervitatavaks asjaolu, et OLAF ja järelevalvekomitee on alustanud koostööd, et parandada teavet, mida OLAF järelevalvekomiteele annab, ja muuta rohkem kui 12 kuud kestvaid juurdlusi käsitlevad aruanded sisukamaks; |
| --- | --- |

8.

peab siiski tervitatavaks asjaolu, et OLAF ja järelevalvekomitee on alustanud koostööd, et parandada teavet, mida OLAF järelevalvekomiteele annab, ja muuta rohkem kui 12 kuud kestvaid juurdlusi käsitlevad aruanded sisukamaks;

| 9. | märgib, et 2014. aasta lõpul töötas 134 juurdlejast 13 (10 %) tubaka ja võltsitud kaupade üksuses ning 44 (33 %) põllumajanduse ja struktuurifondide üksustes, mis hõlmab 86 % (1,9 miljardit eurot) kaalulolevatest majanduslikest huvidest; soovitab seetõttu OLAFil vaadata oma ressursside eraldamine uuesti läbi; |
| --- | --- |

9.

märgib, et 2014. aasta lõpul töötas 134 juurdlejast 13 (10 %) tubaka ja võltsitud kaupade üksuses ning 44 (33 %) põllumajanduse ja struktuurifondide üksustes, mis hõlmab 86 % (1,9 miljardit eurot) kaalulolevatest majanduslikest huvidest; soovitab seetõttu OLAFil vaadata oma ressursside eraldamine uuesti läbi;

| 10. | väljendab muret läbipaistvuse pärast seoses OLAFi osalemisega komisjoni Clearing House’i koosolekutel; |
| --- | --- |

10.

väljendab muret läbipaistvuse pärast seoses OLAFi osalemisega komisjoni Clearing House’i koosolekutel;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja OLAFi järelevalvekomiteele. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja OLAFi järelevalvekomiteele.

---

(1)  ELT L 248, 18.9.2013, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0118.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0287.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0318.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0062.

---

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/46 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/46

---

P8_TA(2015)0227

Olukord Ungaris

Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Ungaris (2015/2700(RSP))

(2016/C 407/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu preambulit, eriti selle teist ja neljandat kuni seitsmendat taanet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu preambulit, eriti selle teist ja neljandat kuni seitsmendat taanet,

| — | võttes arvesse eelkõige Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning artikleid 6 ja 7, samuti Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu ELis põhiõiguste austamist, edendamist ja kaitset käsitlevaid artikleid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelkõige Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning artikleid 6 ja 7, samuti Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu ELis põhiõiguste austamist, edendamist ja kaitset käsitlevaid artikleid,

| — | võttes arvesse 7. detsembri 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, mis kuulutati välja 12. detsembril 2007. aastal Strasbourgis ja jõustus koos Lissaboni lepinguga 2009. aasta detsembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembri 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, mis kuulutati välja 12. detsembril 2007. aastal Strasbourgis ja jõustus koos Lissaboni lepinguga 2009. aasta detsembris,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 1, 2 ja 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 1, 2 ja 19,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli nr 13, mis käsitleb surmanuhtluse igas olukorras kaotamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli nr 13, mis käsitleb surmanuhtluse igas olukorras kaotamist,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee, ministrite komitee, inimõiguste voliniku ja Veneetsia komisjoni konventsioone, soovitusi, resolutsioone ja aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee, ministrite komitee, inimõiguste voliniku ja Veneetsia komisjoni konventsioone, soovitusi, resolutsioone ja aruandeid,

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra ning sellekohaste standardite ja tavade kohta Ungaris (vastavalt Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2012. aasta resolutsioonile) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra ning sellekohaste standardite ja tavade kohta Ungaris (vastavalt Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2012. aasta resolutsioonile) (1),

| — | võttes arvesse oma 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2012) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2012) (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2014. aasta teatist „ELi uus õigusriigi tugevdamise raamistik“ (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2014. aasta teatist „ELi uus õigusriigi tugevdamise raamistik“ (COM(2014)0158),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 16. detsembri 2014. aasta aruannet oma lähetuse kohta Ungarisse 1.–4. juulil 2014. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 16. detsembri 2014. aasta aruannet oma lähetuse kohta Ungarisse 1.–4. juulil 2014. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide 16. detsembri 2014. aasta järeldusi õigusriigi põhimõtte austamise tagamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide 16. detsembri 2014. aasta järeldusi õigusriigi põhimõtte austamise tagamise kohta,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis 22. jaanuaril 2015. aastal toimunud kuulamist inimõiguste olukorra kohta Ungaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis 22. jaanuaril 2015. aastal toimunud kuulamist inimõiguste olukorra kohta Ungaris,

| — | võttes arvesse nõukogu ja komisjoni avaldusi, mis esitati 11. veebruaril 2015. aastal Euroopa Parlamendi täiskogu arutelul ELi demokraatia, õigusriikluse ja põhiõiguste raamistiku üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja komisjoni avaldusi, mis esitati 11. veebruaril 2015. aastal Euroopa Parlamendi täiskogu arutelul ELi demokraatia, õigusriikluse ja põhiõiguste raamistiku üle,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi 30. aprilli 2015. aasta otsuse alusel 7. mail 2015. aastal kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni korraldatud arvamuste vahetust selle üle, millised tagajärjed oleksid liikmesriigi otsusel taastada surmanuhtlus, kaasa arvatud tagajärjed selle riigi õigustele ja seisundile Euroopa Liidu liikmena, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi 30. aprilli 2015. aasta otsuse alusel 7. mail 2015. aastal kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni korraldatud arvamuste vahetust selle üle, millised tagajärjed oleksid liikmesriigi otsusel taastada surmanuhtlus, kaasa arvatud tagajärjed selle riigi õigustele ja seisundile Euroopa Liidu liikmena,

| — | võttes arvesse nõukogu ja komisjoni avaldusi, mis tehti Euroopa Parlamendi 19. mail 2015. aastal toimunud täiskogu arutelul olukorra kohta Ungaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja komisjoni avaldusi, mis tehti Euroopa Parlamendi 19. mail 2015. aastal toimunud täiskogu arutelul olukorra kohta Ungaris,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, ning arvestades, et need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus (ELi lepingu artikkel 2); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, ning arvestades, et need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus (ELi lepingu artikkel 2);

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga on keelustatud igasugune diskrimineerimine soo, rassi, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga on keelustatud igasugune diskrimineerimine soo, rassi, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu;

| C. | arvestades, et surmanuhtluse kaotamine on ELi liikmeks saamise eeltingimus, sest EL on surmanuhtluse vastu tugeval ja põhimõttelisel seisukohal ning surmanuhtluse kaotamine on tema inimõiguste poliitika põhieesmärk; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et surmanuhtluse kaotamine on ELi liikmeks saamise eeltingimus, sest EL on surmanuhtluse vastu tugeval ja põhimõttelisel seisukohal ning surmanuhtluse kaotamine on tema inimõiguste poliitika põhieesmärk;

| D. | arvestades, et varjupaigaõigus on tagatud 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni ja selle 31. jaanuari 1967. aasta pagulasseisundi protokolli kohaselt ning kooskõlas Euroopa Liidu lepinguga ja Euroopa Liidu toimimise lepinguga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et varjupaigaõigus on tagatud 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni ja selle 31. jaanuari 1967. aasta pagulasseisundi protokolli kohaselt ning kooskõlas Euroopa Liidu lepinguga ja Euroopa Liidu toimimise lepinguga;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon on täielikult inkorporeeritud Ungari põhiseadusesse; arvestades, et hiljutine areng Ungaris on põhjustanud muret olukorra pärast riigis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon on täielikult inkorporeeritud Ungari põhiseadusesse; arvestades, et hiljutine areng Ungaris on põhjustanud muret olukorra pärast riigis;

| F. | arvestades, et pärast hiljutisi sündmusi Ungaris tegi Ungari peaminister Viktor Orbán 28. aprillil 2015. aastal avalduse vajaduse kohta korraldada surmanuhtluse küsimuses avalik arutelu; arvestades, et 30. aprillil 2015. aastal avaldas Euroopa Parlamendi president Martin Schulz pressiteate, milles ta märkis, et Viktor Orbán oli kinnitanud, et Ungari valitsus ei kavatse võtta meetmeid surmanuhtluse taastamiseks ning järgib ja austab kõiki ELi aluslepinguid ja õigusakte; arvestades, et Viktor Orbán tegi siiski taas sarnase avalduse 1. mail 2015 avalik-õiguslikus raadios antud intervjuus, lisades, et otsus surmanuhtluse taaskehtestamise kohta peaks kuuluma liikmesriikide ainupädevusse, kaldudes sellega kõrvale ELi aluslepingute sätetest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pärast hiljutisi sündmusi Ungaris tegi Ungari peaminister Viktor Orbán 28. aprillil 2015. aastal avalduse vajaduse kohta korraldada surmanuhtluse küsimuses avalik arutelu; arvestades, et 30. aprillil 2015. aastal avaldas Euroopa Parlamendi president Martin Schulz pressiteate, milles ta märkis, et Viktor Orbán oli kinnitanud, et Ungari valitsus ei kavatse võtta meetmeid surmanuhtluse taastamiseks ning järgib ja austab kõiki ELi aluslepinguid ja õigusakte; arvestades, et Viktor Orbán tegi siiski taas sarnase avalduse 1. mail 2015 avalik-õiguslikus raadios antud intervjuus, lisades, et otsus surmanuhtluse taaskehtestamise kohta peaks kuuluma liikmesriikide ainupädevusse, kaldudes sellega kõrvale ELi aluslepingute sätetest;

| G. | arvestades, et 2015. aasta mais algatas Ungari valitsus rändeteemalise avaliku konsultatsiooni, olles eelnevalt korraldanud sarnaseid konsultatsioone muudel teemadel; arvestades, et avalik konsultatsioon võib olla oluline ja väärtuslik vahend, mis aitab valitsustel välja töötada selliseid poliitikameetmeid, mida elanikkond toetab; arvestades, et küsimusi on kritiseeritud nende suunava ja retoorilise sisu pärast, sest need loovad otsese seose rändenähtuse ja julgeolekuohtude vahel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2015. aasta mais algatas Ungari valitsus rändeteemalise avaliku konsultatsiooni, olles eelnevalt korraldanud sarnaseid konsultatsioone muudel teemadel; arvestades, et avalik konsultatsioon võib olla oluline ja väärtuslik vahend, mis aitab valitsustel välja töötada selliseid poliitikameetmeid, mida elanikkond toetab; arvestades, et küsimusi on kritiseeritud nende suunava ja retoorilise sisu pärast, sest need loovad otsese seose rändenähtuse ja julgeolekuohtude vahel;

| H. | arvestades, et kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis korraldatud arvamuste vahetusel toetas enamik fraktsioone seisukohta, et surmanuhtluse taastamine ning avalikul konsultatsioonil esitatud küsimused on vastuvõetamatud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis korraldatud arvamuste vahetusel toetas enamik fraktsioone seisukohta, et surmanuhtluse taastamine ning avalikul konsultatsioonil esitatud küsimused on vastuvõetamatud;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta Ungari olukorra teemalisel täiskogu arutelul teatas Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja, et nõukogu ei ole Ungari olukorda arutanud ja ei ole seepärast selle teema kohta ametlikku seisukohta vastu võtnud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta Ungari olukorra teemalisel täiskogu arutelul teatas Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja, et nõukogu ei ole Ungari olukorda arutanud ja ei ole seepärast selle teema kohta ametlikku seisukohta vastu võtnud;

| J. | arvestades, et Ungari praeguse olukorraga tegelemise alased jõupingutused ei peaks olema suunatud üksiku liikmesriigi või valitsuse isoleerimisele, vaid sellele, et täita kõigi ELi institutsioonide ja eriti komisjoni kui aluslepingute järelevalvaja ühist kohustust tagada aluslepingute ja harta kohaldamine ja järgimine kogu liidus ning igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Ungari praeguse olukorraga tegelemise alased jõupingutused ei peaks olema suunatud üksiku liikmesriigi või valitsuse isoleerimisele, vaid sellele, et täita kõigi ELi institutsioonide ja eriti komisjoni kui aluslepingute järelevalvaja ühist kohustust tagada aluslepingute ja harta kohaldamine ja järgimine kogu liidus ning igas liikmesriigis;

| 1. | jääb kindlaks põhimõttele, et surmanuhtlus on vastuolus inimväärikuse austamise, vabaduse, demokraatia, võrdsuse, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste austamise kui väärtustega, millele liit on rajatud, ning surmanuhtluse taaskehtestamine ühes liikmesriigis tähendaks seepärast aluslepingute ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta rikkumist; kinnitab taas vankumatult, et surmanuhtluse kaotamine on põhiõiguste arendamise nurgakivi Euroopas; |
| --- | --- |

1.

jääb kindlaks põhimõttele, et surmanuhtlus on vastuolus inimväärikuse austamise, vabaduse, demokraatia, võrdsuse, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste austamise kui väärtustega, millele liit on rajatud, ning surmanuhtluse taaskehtestamine ühes liikmesriigis tähendaks seepärast aluslepingute ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta rikkumist; kinnitab taas vankumatult, et surmanuhtluse kaotamine on põhiõiguste arendamise nurgakivi Euroopas;

| 2. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud väärtuste tõsine rikkumine liikmesriigi poolt tooks kaasa artikli 7 kohase menetluse algatamise; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud väärtuste tõsine rikkumine liikmesriigi poolt tooks kaasa artikli 7 kohase menetluse algatamise;

| 3. | mõistab hukka Ungari peaministri Viktor Orbáni korduvad avaldused, milles õhutatakse arutelu surmanuhtluse võimaliku taaskehtestamise üle Ungaris, suurendades niisuguse arusaama ametlikkust ja veenvust, mis on vastuolus liidu alusväärtustega; võtab teadmiseks Ungari peaministri Viktor Orbáni lubaduse Ungaris surmanuhtlust mitte taastada ja rõhutab, et valitsusjuhina vastutab peaminister ELi väärtuste edendamise ja juhina eeskujuks olemise eest; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka Ungari peaministri Viktor Orbáni korduvad avaldused, milles õhutatakse arutelu surmanuhtluse võimaliku taaskehtestamise üle Ungaris, suurendades niisuguse arusaama ametlikkust ja veenvust, mis on vastuolus liidu alusväärtustega; võtab teadmiseks Ungari peaministri Viktor Orbáni lubaduse Ungaris surmanuhtlust mitte taastada ja rõhutab, et valitsusjuhina vastutab peaminister ELi väärtuste edendamise ja juhina eeskujuks olemise eest;

| 4. | märgib, et liikmesriikidel on suveräänne õigus algatada siseriiklikke konsultatsioone; tuletab siiski meelde, et konsultatsioonid peaksid kajastama valitsuste valmisolekut vastutustundlikult valitseda, et tagada demokraatlikud poliitilised lahendused ja Euroopa põhiväärtuste austamine; |
| --- | --- |

4.

märgib, et liikmesriikidel on suveräänne õigus algatada siseriiklikke konsultatsioone; tuletab siiski meelde, et konsultatsioonid peaksid kajastama valitsuste valmisolekut vastutustundlikult valitseda, et tagada demokraatlikud poliitilised lahendused ja Euroopa põhiväärtuste austamine;

| 5. | mõistab hukka Ungari valitsuse algatatud rändealase konsultatsiooni ja sellega seotud riigiülese reklaamitahvlite kampaania ning rõhutab, et Ungaris algatatud sisserännet ja terrorismi käsitlev konsultatsioon on sisult ja keelekasutuselt väga eksitav, kallutatud ja tasakaalustamata, luues erapooliku ja otsese seose rändenähtuse ja julgeolekuohtude vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et veebipõhise küsimustiku vastustele tuleb lisada isikuandmed, millega paljastatakse inimese poliitilised arvamused, rikkudes andmekaitse eeskirju; nõuab seepärast kõnealuse konsultatsiooni lõpetamist; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka Ungari valitsuse algatatud rändealase konsultatsiooni ja sellega seotud riigiülese reklaamitahvlite kampaania ning rõhutab, et Ungaris algatatud sisserännet ja terrorismi käsitlev konsultatsioon on sisult ja keelekasutuselt väga eksitav, kallutatud ja tasakaalustamata, luues erapooliku ja otsese seose rändenähtuse ja julgeolekuohtude vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et veebipõhise küsimustiku vastustele tuleb lisada isikuandmed, millega paljastatakse inimese poliitilised arvamused, rikkudes andmekaitse eeskirju; nõuab seepärast kõnealuse konsultatsiooni lõpetamist;

| 6. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et avaliku konsultatsiooniga süüdistatakse ELi institutsioone ja nende poliitikat, ilma et tunnistataks ka liikmesriikide vastutust selles valdkonnas; tuletab meelde, et liikmesriigid on täielikult kaasatud ELi õigusloome protsessi; |
| --- | --- |

6.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et avaliku konsultatsiooniga süüdistatakse ELi institutsioone ja nende poliitikat, ilma et tunnistataks ka liikmesriikide vastutust selles valdkonnas; tuletab meelde, et liikmesriigid on täielikult kaasatud ELi õigusloome protsessi;

| 7. | kutsub kõiki liikmesriike üles osalema konstruktiivselt käimasolevas arutelus Euroopa rände tegevuskava üle, mis mõjutab ühtviisi ELis rakendatavat sise-, välis- ja arengupoliitikat; |
| --- | --- |

7.

kutsub kõiki liikmesriike üles osalema konstruktiivselt käimasolevas arutelus Euroopa rände tegevuskava üle, mis mõjutab ühtviisi ELis rakendatavat sise-, välis- ja arengupoliitikat;

| 8. | on veendunud, et kõik liikmesriigid peavad oma õigusloome- ja haldustavades täiel määral järgima ELi õigust, ning et kõik seadused, sealhulgas kõigi liikmesriikide või kandidaatriikide esmased õigusaktid peavad kajastama Euroopa põhiväärtusi (nimelt demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning põhiõiguseid) ja olema nendega kooskõlas; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et kõik liikmesriigid peavad oma õigusloome- ja haldustavades täiel määral järgima ELi õigust, ning et kõik seadused, sealhulgas kõigi liikmesriikide või kandidaatriikide esmased õigusaktid peavad kajastama Euroopa põhiväärtusi (nimelt demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning põhiõiguseid) ja olema nendega kooskõlas;

| 9. | taunib asjaolu, et nõukogu ei ole Ungaris viimati aset leidnud sündmustele reageerinud, ning mõistab hukka liikmesriikide vähese pühendumuse kohustusele tagada õigusriigi põhimõtte austamine, nagu on sedastatud Euroopa Liidu Nõukogu 16. detsembri 2014. aasta järeldustes; nõuab tungivalt, et Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ülemkogu korraldaksid arutelu ja võtaksid vastu järeldused olukorra kohta Ungaris; |
| --- | --- |

9.

taunib asjaolu, et nõukogu ei ole Ungaris viimati aset leidnud sündmustele reageerinud, ning mõistab hukka liikmesriikide vähese pühendumuse kohustusele tagada õigusriigi põhimõtte austamine, nagu on sedastatud Euroopa Liidu Nõukogu 16. detsembri 2014. aasta järeldustes; nõuab tungivalt, et Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ülemkogu korraldaksid arutelu ja võtaksid vastu järeldused olukorra kohta Ungaris;

| 10. | märgib murelikult, et need hiljutised sündmused on tekitanud muret möödunud aastal Ungaris aset leidnud õigusriigi ja demokraatia põhimõtete ning põhiõiguste rikkumiste pärast, mis üheskoos võivad kujutada endast tekkivat süsteemset ohtu õigusriigi põhimõttele selles liikmesriigis; |
| --- | --- |

10.

märgib murelikult, et need hiljutised sündmused on tekitanud muret möödunud aastal Ungaris aset leidnud õigusriigi ja demokraatia põhimõtete ning põhiõiguste rikkumiste pärast, mis üheskoos võivad kujutada endast tekkivat süsteemset ohtu õigusriigi põhimõttele selles liikmesriigis;

| 11. | nõuab tungivalt, et komisjon aktiveeriks ELi raamistiku esimese etapi, et tugevdada õigusriigi põhimõtet, ning algataks seepärast viivitamata põhjaliku järelevalveprotsessi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste olukorra üle Ungaris, hinnates Euroopa Liidu lepingu artikli 2 kohaste liidu alusväärtuste potentsiaalseid olulisi rikkumisi, sh demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste olukorda halvendavate meetmete ühismõju, ning hinnates selles liikmesriigis õigusriigi põhimõttele süsteemse ohu tekkimist, millest võib kujuneda olulise rikkumise selge oht Euroopa Liidu lepingu artikli 7 tähenduses; palub komisjonil esitada enne 2015. aasta septembrit sel teemal parlamendile ja nõukogule aruanne; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et komisjon aktiveeriks ELi raamistiku esimese etapi, et tugevdada õigusriigi põhimõtet, ning algataks seepärast viivitamata põhjaliku järelevalveprotsessi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste olukorra üle Ungaris, hinnates Euroopa Liidu lepingu artikli 2 kohaste liidu alusväärtuste potentsiaalseid olulisi rikkumisi, sh demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste olukorda halvendavate meetmete ühismõju, ning hinnates selles liikmesriigis õigusriigi põhimõttele süsteemse ohu tekkimist, millest võib kujuneda olulise rikkumise selge oht Euroopa Liidu lepingu artikli 7 tähenduses; palub komisjonil esitada enne 2015. aasta septembrit sel teemal parlamendile ja nõukogule aruanne;

| 12. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomiseks, mis oleks vahend kõikide liikmesriikide poolt allkirjastatud harta ja aluslepingute täitmiseks ja jõustamiseks ning mis põhineks ühistel ja objektiivsetel näitajatel, ning hindama igal aastal vahet tegemata ja võrdsetel alustel põhiõiguste, demokraatia ja õigusriigi olukorda igas liikmesriigis, mis hõlmaks ka Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti hinnangut, ning rakendama asjakohaseid siduvaid ja parandusmehhanisme, et kaotada olemasolevad puudused ning võimaldada õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste rikkumisele liikmesriigi tasandil automaatselt ja järkjärguliselt reageerida; teeb kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks anda panus selle seadusandliku ettepaneku koostamisse ja sõnastamisse seadusandliku algatusraporti abil, mis tuleks vastu võtta enne käesoleva aasta lõppu; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomiseks, mis oleks vahend kõikide liikmesriikide poolt allkirjastatud harta ja aluslepingute täitmiseks ja jõustamiseks ning mis põhineks ühistel ja objektiivsetel näitajatel, ning hindama igal aastal vahet tegemata ja võrdsetel alustel põhiõiguste, demokraatia ja õigusriigi olukorda igas liikmesriigis, mis hõlmaks ka Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti hinnangut, ning rakendama asjakohaseid siduvaid ja parandusmehhanisme, et kaotada olemasolevad puudused ning võimaldada õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste rikkumisele liikmesriigi tasandil automaatselt ja järkjärguliselt reageerida; teeb kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks anda panus selle seadusandliku ettepaneku koostamisse ja sõnastamisse seadusandliku algatusraporti abil, mis tuleks vastu võtta enne käesoleva aasta lõppu;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Ungari presidendile, valitsusele ja parlamendile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Ungari presidendile, valitsusele ja parlamendile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0315.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0173.

---

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/50

---

P8_TA(2015)0228

Türgi 2014. aasta eduaruanne

Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta resolutsioon komisjoni Türgit käsitleva 2014. aasta eduaruande kohta (2014/2953(RSP))

(2016/C 407/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 2014. aasta eduaruannet Türgi kohta (SWD(2014)0307), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2014. aasta eduaruannet Türgi kohta (SWD(2014)0307),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2014-15“ (COM(2014)0700), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2014-15“ (COM(2014)0700),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eriti 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Türgi 2009. aasta eduaruande kohta (1), 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Türgi 2010. aasta eduaruande kohta (2), 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Türgi 2011. aasta eduaruande kohta (3), 18. aprilli 2013. aasta resolutsiooni Türgi 2012. aasta eduaruande kohta (4), 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni olukorra kohta Türgis (5), 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Türgi 2013. aasta eduaruande kohta (6), 13. novembri 2014. aasta resolutsiooni Türgi pingeid tekitava tegevuse kohta Küprose majandusvööndis (7) ning 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni sõnavabaduse kohta Türgis (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eriti 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Türgi 2009. aasta eduaruande kohta (1), 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Türgi 2010. aasta eduaruande kohta (2), 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Türgi 2011. aasta eduaruande kohta (3), 18. aprilli 2013. aasta resolutsiooni Türgi 2012. aasta eduaruande kohta (4), 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni olukorra kohta Türgis (5), 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Türgi 2013. aasta eduaruande kohta (6), 13. novembri 2014. aasta resolutsiooni Türgi pingeid tekitava tegevuse kohta Küprose majandusvööndis (7) ning 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni sõnavabaduse kohta Türgis (8),

| — | võttes arvesse oma 15. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Armeenia genotsiidi 100. aastapäeva kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Armeenia genotsiidi 100. aastapäeva kohta (9),

| — | võttes arvesse Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005. aastal,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/157/EÜ, millega sätestatakse Türgi Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused („ühinemispartnerlus“) (10), ning nõukogu varasemaid, 2001., 2003. ja 2006. aasta otsuseid ühinemispartnerluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/157/EÜ, millega sätestatakse Türgi Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused („ühinemispartnerlus“) (10), ning nõukogu varasemaid, 2001., 2003. ja 2006. aasta otsuseid ühinemispartnerluse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2010. aasta, 5. detsembri 2011. aasta, 11. detsembri 2012. aasta, 25. juuni 2013. aasta, 24. oktoobri 2014. aasta ja 16. detsembri 2014. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2010. aasta, 5. detsembri 2011. aasta, 11. detsembri 2012. aasta, 25. juuni 2013. aasta, 24. oktoobri 2014. aasta ja 16. detsembri 2014. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 46, milles on sätestatud, et konventsiooniosalised peavad järgima Euroopa Inimõiguste Kohtu lõplikke otsuseid kõigis nende osalusega kohtuasjades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 46, milles on sätestatud, et konventsiooniosalised peavad järgima Euroopa Inimõiguste Kohtu lõplikke otsuseid kõigis nende osalusega kohtuasjades,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Maailmapanga 28. märtsi 2014. aasta aruannet „ELi-Türgi tolliliidu hindamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga 28. märtsi 2014. aasta aruannet „ELi-Türgi tolliliidu hindamine“,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Türgi edusammude kohta viisanõude kaotamise tegevuskava nõuete täitmisel (COM(2014)0646), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Türgi edusammude kohta viisanõude kaotamise tegevuskava nõuete täitmisel (COM(2014)0646),

| — | võttes arvesse Kati Piri tööd väliskomisjoni alalise raportöörina Türgi küsimustes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kati Piri tööd väliskomisjoni alalise raportöörina Türgi küsimustes,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ühinemisläbirääkimisi Türgiga alustati 3. oktoobril 2005. aastal ning et selliste läbirääkimiste alustamine on lähtepunkt õiglasel ja rangel tingimuslikkusel ning reformimise kohustusel põhinevale pikaajalisele protsessile, mille tulemusi ei saa ette ennustada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühinemisläbirääkimisi Türgiga alustati 3. oktoobril 2005. aastal ning et selliste läbirääkimiste alustamine on lähtepunkt õiglasel ja rangel tingimuslikkusel ning reformimise kohustusel põhinevale pikaajalisele protsessile, mille tulemusi ei saa ette ennustada;

| B. | arvestades, et EL on endiselt valmis laienema, kuna see on oluline poliitikavahend rahu, demokraatia, julgeoleku ja heaolu edendamiseks Euroopas; arvestades, et iga kandidaatriiki hinnatakse tema saavutuste põhjal, ning et sellest lähtuvalt ei näe Euroopa Komisjon ette ELi laienemist praeguse parlamendikoosseisu ametiajal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on endiselt valmis laienema, kuna see on oluline poliitikavahend rahu, demokraatia, julgeoleku ja heaolu edendamiseks Euroopas; arvestades, et iga kandidaatriiki hinnatakse tema saavutuste põhjal, ning et sellest lähtuvalt ei näe Euroopa Komisjon ette ELi laienemist praeguse parlamendikoosseisu ametiajal;

| C. | arvestades, et Türgi on võtnud endale kohustuse täita Kopenhaageni kriteeriumid, viia ellu piisavad ja tulemuslikud reformid ning edendada heanaaberlikke suhteid ja ühtlustada õigusaktid järk-järgult ELi omadega; arvestades, et nendes jõupingutustes tuleks näha Türgi võimalust tugevdada oma institutsioone ja jätkata demokratiseerimis- ning moderniseerimisprotsessi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Türgi on võtnud endale kohustuse täita Kopenhaageni kriteeriumid, viia ellu piisavad ja tulemuslikud reformid ning edendada heanaaberlikke suhteid ja ühtlustada õigusaktid järk-järgult ELi omadega; arvestades, et nendes jõupingutustes tuleks näha Türgi võimalust tugevdada oma institutsioone ja jätkata demokratiseerimis- ning moderniseerimisprotsessi;

| D. | arvestades, et Freedom House’i pressi- ja meediavabaduse viimase hinnangu kohaselt ei ole Türgi press vaba ning internet on ainult osaliselt vaba; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Freedom House’i pressi- ja meediavabaduse viimase hinnangu kohaselt ei ole Türgi press vaba ning internet on ainult osaliselt vaba;

| E. | arvestades, et Piirideta Ajakirjanikud klassifitseerisid Türgi 2014. aastal üheks neist riikidest, kus ajakirjanikke kõige rohkem ähvardati ja füüsiliselt rünnati; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Piirideta Ajakirjanikud klassifitseerisid Türgi 2014. aastal üheks neist riikidest, kus ajakirjanikke kõige rohkem ähvardati ja füüsiliselt rünnati;

| F. | arvestades, et EL peaks jääma Türgi reformide võrdlusaluseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL peaks jääma Türgi reformide võrdlusaluseks;

| G. | arvestades, et Kopenhaageni kriteeriumide täielik täitmine ning ELi võime võtta vastu uusi liikmeid kooskõlas 2006. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu järeldustega jääb ELiga ühinemise aluseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Kopenhaageni kriteeriumide täielik täitmine ning ELi võime võtta vastu uusi liikmeid kooskõlas 2006. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu järeldustega jääb ELiga ühinemise aluseks;

| H. | arvestades, et keskne tähtsus ühinemisprotsessis on õigusriigi põhimõttel, mis hõlmab eelkõige võimude lahusust, võitlust korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega, kogunemisvabadust ja rahumeelse protestimise vabadust, sõna- ja meediavabadust, naiste õigusi, usuvabadust, (rahvus)vähemuste hulka kuuluvate isikute õigusi ning võitlust haavatavate rühmade, nagu romade, lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste diskrimineerimisega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et keskne tähtsus ühinemisprotsessis on õigusriigi põhimõttel, mis hõlmab eelkõige võimude lahusust, võitlust korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega, kogunemisvabadust ja rahumeelse protestimise vabadust, sõna- ja meediavabadust, naiste õigusi, usuvabadust, (rahvus)vähemuste hulka kuuluvate isikute õigusi ning võitlust haavatavate rühmade, nagu romade, lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste diskrimineerimisega;

| I. | arvestades, et oma teatises „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2014–15“ järeldas komisjon, et Türgi on ELi strateegiline partner majanduse ja energiajulgeoleku vallas ning Türgiga välispoliitilistes küsimustes koostööd teha on äärmiselt oluline; arvestades, et komisjon väljendas samas teatises muret seoses selliste teemadega nagu põhiõiguste kaitsmine, kohtusüsteemi sõltumatus, õigusriigi põhimõtte järgimine, kogunemisvabadus ja sõnavabadus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et oma teatises „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2014–15“ järeldas komisjon, et Türgi on ELi strateegiline partner majanduse ja energiajulgeoleku vallas ning Türgiga välispoliitilistes küsimustes koostööd teha on äärmiselt oluline; arvestades, et komisjon väljendas samas teatises muret seoses selliste teemadega nagu põhiõiguste kaitsmine, kohtusüsteemi sõltumatus, õigusriigi põhimõtte järgimine, kogunemisvabadus ja sõnavabadus;

| J. | arvestades, et Türgi ei ole siiani, juba üheksandat aastat järjest, rakendanud EÜ ja Türgi assotsiatsieerimislepingu ning selle lisaprotokolli sätteid; tuletab meelde, et sel keeldumisel on endiselt tugev mõju läbirääkimistele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Türgi ei ole siiani, juba üheksandat aastat järjest, rakendanud EÜ ja Türgi assotsiatsieerimislepingu ning selle lisaprotokolli sätteid; tuletab meelde, et sel keeldumisel on endiselt tugev mõju läbirääkimistele;

| K. | arvestades, et Türgi peab stabiilsuse tugevdamiseks ning heanaaberlike suhete edendamiseks rohkem pingutama, et lahendada kooskõlas ÜRO põhikirja sätete ja rahvusvahelise õigusega veel lahendamata kahepoolsed küsimused, sealhulgas täitmata õiguslikud kohustused ning vaidlused lähinaabritega maa- ja merepiiride ning õhuruumi üle; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Türgi peab stabiilsuse tugevdamiseks ning heanaaberlike suhete edendamiseks rohkem pingutama, et lahendada kooskõlas ÜRO põhikirja sätete ja rahvusvahelise õigusega veel lahendamata kahepoolsed küsimused, sealhulgas täitmata õiguslikud kohustused ning vaidlused lähinaabritega maa- ja merepiiride ning õhuruumi üle;

| L. | arvestades, et Türgi ametivõimud ei nõustunud õigeusu seminari taasavamisega Heybeliada saarel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Türgi ametivõimud ei nõustunud õigeusu seminari taasavamisega Heybeliada saarel;

ELi-Türgi suhete hetkeseis

| 1. | väljendab heameelt komisjoni Türgit käsitleva 2014. aasta eduaruande üle ning toetab selle järeldust, et Türgi on ELi oluline strateegiline partner ning aktiivsed ja usaldusväärsed ühinemisläbirääkimised on ELi-Türgi suhete täieliku potentsiaali ärakasutamiseks sobiv raamistik; rõhutab, et reformiprotsess ELiga ühinemise läbirääkimiste raames on Türgile märkimisväärne võimalus arendada välja kindlate institutsioonidega tugev pluralistlik demokraatlik süsteem, millest saaksid kasu kõik Türgi kodanikud, ning saavutada tihedamad suhted ELiga; palub komisjonil senine läbirääkimiste pidamise viis läbi vaadata ning hinnata, kuidas ELi-Türgi suhteid ja koostööd saaks parandada ja intensiivistada; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni Türgit käsitleva 2014. aasta eduaruande üle ning toetab selle järeldust, et Türgi on ELi oluline strateegiline partner ning aktiivsed ja usaldusväärsed ühinemisläbirääkimised on ELi-Türgi suhete täieliku potentsiaali ärakasutamiseks sobiv raamistik; rõhutab, et reformiprotsess ELiga ühinemise läbirääkimiste raames on Türgile märkimisväärne võimalus arendada välja kindlate institutsioonidega tugev pluralistlik demokraatlik süsteem, millest saaksid kasu kõik Türgi kodanikud, ning saavutada tihedamad suhted ELiga; palub komisjonil senine läbirääkimiste pidamise viis läbi vaadata ning hinnata, kuidas ELi-Türgi suhteid ja koostööd saaks parandada ja intensiivistada;

| 2. | rõhutab, et dialoogil, tihedal koostööl, vastastikusel kohustuste võtmisel ja läbirääkimistel põhinevad ELi ja Türgi tõhusad ja toimivad suhted tuleksid kasuks mõlemale, pidades silmas nende geograafilist lähedust, ajaloolisi sidemeid, ELis elavat suurt türgi kogukonda, tihedaid majandussidemeid ja ühiseid strateegilisi huve; kutsub Türgit üles käsitama reformiprotsessi oma sisepoliitiliste otsuste keskse osana; on seisukohal, et EL peaks kasutama võimalust saada Türgi edasise demokratiseerimise protsessi peamiseks toetajaks, edendades universaalseid väärtusi ja Euroopa regulatiivseid standardeid reformiprotsessi võrdlusalustena ning toetades Türgit kindlate, demokraatlike institutsioonide ja tõhusate õigusaktide väljatöötamisel, mis põhinevad põhiõiguste, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamisel ning esindavad ja kaitsevad Türgi ühiskonna kõigi sektorite huve; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et dialoogil, tihedal koostööl, vastastikusel kohustuste võtmisel ja läbirääkimistel põhinevad ELi ja Türgi tõhusad ja toimivad suhted tuleksid kasuks mõlemale, pidades silmas nende geograafilist lähedust, ajaloolisi sidemeid, ELis elavat suurt türgi kogukonda, tihedaid majandussidemeid ja ühiseid strateegilisi huve; kutsub Türgit üles käsitama reformiprotsessi oma sisepoliitiliste otsuste keskse osana; on seisukohal, et EL peaks kasutama võimalust saada Türgi edasise demokratiseerimise protsessi peamiseks toetajaks, edendades universaalseid väärtusi ja Euroopa regulatiivseid standardeid reformiprotsessi võrdlusalustena ning toetades Türgit kindlate, demokraatlike institutsioonide ja tõhusate õigusaktide väljatöötamisel, mis põhinevad põhiõiguste, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamisel ning esindavad ja kaitsevad Türgi ühiskonna kõigi sektorite huve;

| 3. | ergutab Türgi valitsust kiirendama läbirääkimiste kulgu ning võtma selge kohustuse austada ELi jaoks keskseid demokraatlikke väärtusi ja põhimõtteid; toetab uut Euroopa Komisjoni suhete tugevdamisel Türgiga, pidades silmas ühiseid huve ja probleeme; võtab teadmiseks 22. peatükki (regionaalpoliitika) käsitlevate läbirääkimiste alustamise 2013. aasta novembris; |
| --- | --- |

3.

ergutab Türgi valitsust kiirendama läbirääkimiste kulgu ning võtma selge kohustuse austada ELi jaoks keskseid demokraatlikke väärtusi ja põhimõtteid; toetab uut Euroopa Komisjoni suhete tugevdamisel Türgiga, pidades silmas ühiseid huve ja probleeme; võtab teadmiseks 22. peatükki (regionaalpoliitika) käsitlevate läbirääkimiste alustamise 2013. aasta novembris;

| 4. | väljendab heameelt kõige kaasavama ja esinduslikuma parlamendi valimise üle Türgi lähiajaloos, mis kajastab riigi mitmekesisust; tunnustab Türgi demokraatia tugevust ja tema kodanike demokraatlikku vaimu, millest andis tunnistust väga kõrge valimisaktiivsus ja kodanikuühiskonna vabatahtlike muljetavaldav osalus valimispäeval; kutsub kõiki erakondi üles töötama stabiilse ja kaasava valitsuse moodustamise nimel, eesmärgiga taaselustada Türgi demokratiseerimisprotsess ja ELiga peetav reformidealane dialoog; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt kõige kaasavama ja esinduslikuma parlamendi valimise üle Türgi lähiajaloos, mis kajastab riigi mitmekesisust; tunnustab Türgi demokraatia tugevust ja tema kodanike demokraatlikku vaimu, millest andis tunnistust väga kõrge valimisaktiivsus ja kodanikuühiskonna vabatahtlike muljetavaldav osalus valimispäeval; kutsub kõiki erakondi üles töötama stabiilse ja kaasava valitsuse moodustamise nimel, eesmärgiga taaselustada Türgi demokratiseerimisprotsess ja ELiga peetav reformidealane dialoog;

| 5. | toonitab, et oluline on teha rohkem pingutusi inimestevaheliste otsekontaktide loomisel, et tekitada Türgi ja ELi vahel soodne koostöökeskkond; rõhutab sellega seoses, et ELi ja Türgi tihedamate suhete huvides tuleks teha konkreetseid edusamme viisanõude kaotamiseks vastavalt sellele, kuidas täidetakse nõudeid, mis on sätestatud Türgiga viisavabaduse kehtestamise tegevuskavas; rõhutab, et vahepealsel ajal peaks EL lihtsustama viisa saamise korda ettevõtjatele ning edendama aktiivselt üliõpilaste ja akadeemilisi vahetusprogramme ning kodanikuühiskonna ELi pääsu võimalusi; on veendunud, et parem pääs ELi annaks laiema toetuse reformiprotsessile Türgis; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et oluline on teha rohkem pingutusi inimestevaheliste otsekontaktide loomisel, et tekitada Türgi ja ELi vahel soodne koostöökeskkond; rõhutab sellega seoses, et ELi ja Türgi tihedamate suhete huvides tuleks teha konkreetseid edusamme viisanõude kaotamiseks vastavalt sellele, kuidas täidetakse nõudeid, mis on sätestatud Türgiga viisavabaduse kehtestamise tegevuskavas; rõhutab, et vahepealsel ajal peaks EL lihtsustama viisa saamise korda ettevõtjatele ning edendama aktiivselt üliõpilaste ja akadeemilisi vahetusprogramme ning kodanikuühiskonna ELi pääsu võimalusi; on veendunud, et parem pääs ELi annaks laiema toetuse reformiprotsessile Türgis;

Õigusriik ja demokraatia

| 6. | võtab teadmiseks, et Türgi on jätkanud varasematel aastatel alustatud reformide elluviimist; kiidab sellega seoses erakondi ja valimiskampaaniaid käsitlevas õigusraamistikus tehtud muudatusi, mille kohaselt nüüd on lubatud teha poliitilisi kampaaniaid muudes keeltes kui türgi keel, legaliseeritakse erakonna kaasjuhtimine ja lihtsustatakse erakondade kohalikke organisatsioone reguleerivaid eeskirju; kordab, et tähtis on alandada 10 % valimiskünnist, et anda poliitilise osalemise võimalus Türgi ühiskonna kõigile liikmetele; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks, et Türgi on jätkanud varasematel aastatel alustatud reformide elluviimist; kiidab sellega seoses erakondi ja valimiskampaaniaid käsitlevas õigusraamistikus tehtud muudatusi, mille kohaselt nüüd on lubatud teha poliitilisi kampaaniaid muudes keeltes kui türgi keel, legaliseeritakse erakonna kaasjuhtimine ja lihtsustatakse erakondade kohalikke organisatsioone reguleerivaid eeskirju; kordab, et tähtis on alandada 10 % valimiskünnist, et anda poliitilise osalemise võimalus Türgi ühiskonna kõigile liikmetele;

| 7. | rõhutab, et uus, pluralistlikku, kaasavat ja sallivat ühiskonda edendavatel sätetel põhinev põhiseadus toetaks reformiprotsessi ja annaks kindla aluse põhivabadustele ja õigusriigile; tunnustab tööd, mida tegi põhiseaduslik lepituskomitee, kes jõudis enne laialisaatmist konsensusele põhiseaduse 60 muudatuse suhtes; kordab üleskutset jätkata põhiseaduse reformiprotsessi, ning toonitab, et uus põhiseadus peab tuginema laiale konsensusele kogu poliitilise spektri ulatuses ja ühiskonnas tervikuna; ergutab Türgit konsulteerima põhiseaduse reformiprotsessi raames Veneetsia komisjoniga; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et uus, pluralistlikku, kaasavat ja sallivat ühiskonda edendavatel sätetel põhinev põhiseadus toetaks reformiprotsessi ja annaks kindla aluse põhivabadustele ja õigusriigile; tunnustab tööd, mida tegi põhiseaduslik lepituskomitee, kes jõudis enne laialisaatmist konsensusele põhiseaduse 60 muudatuse suhtes; kordab üleskutset jätkata põhiseaduse reformiprotsessi, ning toonitab, et uus põhiseadus peab tuginema laiale konsensusele kogu poliitilise spektri ulatuses ja ühiskonnas tervikuna; ergutab Türgit konsulteerima põhiseaduse reformiprotsessi raames Veneetsia komisjoniga;

| 8. | väljendab heameelt Türgi valitsuse välja töötatud uue strateegia üle korraldada kõigi uute õigusaktide liikumine ELi asjade ministeeriumi kaudu, mille eesmärk on suurendada ministeeriumi koordineerivat rolli ning tõhustada õigusaktide eelnõude vastavust ELi standarditele; soovitab sellega seoses konsulteerida võimaluse korral alati tihedalt Veneetsia komisjoniga ja pidada intensiivsemat dialoogi Euroopa Komisjoniga väljatöötamisel olevate uute seaduste ja olemasolevate seaduste rakendamise üle, et tagada kooskõla ELi õigustikuga; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt Türgi valitsuse välja töötatud uue strateegia üle korraldada kõigi uute õigusaktide liikumine ELi asjade ministeeriumi kaudu, mille eesmärk on suurendada ministeeriumi koordineerivat rolli ning tõhustada õigusaktide eelnõude vastavust ELi standarditele; soovitab sellega seoses konsulteerida võimaluse korral alati tihedalt Veneetsia komisjoniga ja pidada intensiivsemat dialoogi Euroopa Komisjoniga väljatöötamisel olevate uute seaduste ja olemasolevate seaduste rakendamise üle, et tagada kooskõla ELi õigustikuga;

| 9. | rõhutab, et õigusloomeprotsessi käigus on oluline piisavalt konsulteerida kodanikuühiskonnaga; soovitab seetõttu töötada välja struktureeritud kodanikuühiskonnaga konsulteerimise mehhanismid, mis oleksid seadusandliku ja poliitikakujundamise protsessi ning uute õigusaktide rakendamise üks osa; kiidab Türgi ärksat kodanikuühiskonda; toonitab, et viivitamatult on vaja mõjusaid reforme ühinemisvabaduse ja sõnavabaduse tagamiseks, et võimaldada kodanikuühiskonna organisatsioonidel tegutseda vabalt ja parandada nende juurdepääsu rahastamisele; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et õigusloomeprotsessi käigus on oluline piisavalt konsulteerida kodanikuühiskonnaga; soovitab seetõttu töötada välja struktureeritud kodanikuühiskonnaga konsulteerimise mehhanismid, mis oleksid seadusandliku ja poliitikakujundamise protsessi ning uute õigusaktide rakendamise üks osa; kiidab Türgi ärksat kodanikuühiskonda; toonitab, et viivitamatult on vaja mõjusaid reforme ühinemisvabaduse ja sõnavabaduse tagamiseks, et võimaldada kodanikuühiskonna organisatsioonidel tegutseda vabalt ja parandada nende juurdepääsu rahastamisele;

| 10. | toetab kindlalt ja ergutab Türgi valitsuse ja kõigi teiste huvirühmade pingutusi, et saavutada terviklik ja kestlik tulemus kurdi kogukonna rahuprotsessis, toetudes läbirääkimistele ELi keelatud terroriorganisatsioonide nimekirja kuuluva Kurdistani Töölisparteiga (PKK), ning kurdi kogukonna sotsiaalmajanduslik ja poliitiline integreerimine; toetab kindlalt Rahvaste Demokraatliku Partei (HDP) teadet PKK erakorralise kongressi kohta, et relvad maha panna ja edendada demokraatliku poliitika meetodit; soovitab tungivalt, et valitsus käsitaks endiselt prioriteedina ja jätkaks kurdi päritolu kodanike sotsiaalsete, kultuuriliste ja poliitiliste õiguste tugevdamist ning võrdset kohtlemist; väljendab heameelt Türgi Suure Rahvuskogu poolt 11. juunil 2014 vastu võetud seaduse üle, mille eesmärk on „anda leppimisprotsessile tugevam õiguslik alus“ ning mis hõlmab meetmeid terrorismi likvideerimiseks, sotsiaalse kaasatuse tugevdamiseks, nende reintegreerimiseks, kes lahkuvad PKKst ja panevad relvad maha, ning endiste võitlejate naasmise suhtes avaliku arvamuse ettevalmistamiseks; on seisukohal, et kurdi küsimuse lahendamine on esmatähtis ning annaks olulise positiivse panuse demokraatia, rahu, stabiilsuse ja inimõiguste kaitsmise heaks Türgis; ergutab seepärast kõiki erakondi seda protsessi toetama; palub komisjonil anda tehnilist tuge ja eraldada vahendeid, mis on kättesaadavad muu hulgas ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames, sotsiaal-majandusliku integratsiooni ja haridusprogrammidele Türgi kaguosas eesmärgiga tugevdada kurdi küsimuse lahendamise protsessi; märgib, et 22. peatükki (regionaalpoliitika) käsitlevad läbirääkimised võivad aidata Türgil määratleda tõhusa ühtekuuluvusprogrammi riigi kaguosa jaoks; |
| --- | --- |

10.

toetab kindlalt ja ergutab Türgi valitsuse ja kõigi teiste huvirühmade pingutusi, et saavutada terviklik ja kestlik tulemus kurdi kogukonna rahuprotsessis, toetudes läbirääkimistele ELi keelatud terroriorganisatsioonide nimekirja kuuluva Kurdistani Töölisparteiga (PKK), ning kurdi kogukonna sotsiaalmajanduslik ja poliitiline integreerimine; toetab kindlalt Rahvaste Demokraatliku Partei (HDP) teadet PKK erakorralise kongressi kohta, et relvad maha panna ja edendada demokraatliku poliitika meetodit; soovitab tungivalt, et valitsus käsitaks endiselt prioriteedina ja jätkaks kurdi päritolu kodanike sotsiaalsete, kultuuriliste ja poliitiliste õiguste tugevdamist ning võrdset kohtlemist; väljendab heameelt Türgi Suure Rahvuskogu poolt 11. juunil 2014 vastu võetud seaduse üle, mille eesmärk on „anda leppimisprotsessile tugevam õiguslik alus“ ning mis hõlmab meetmeid terrorismi likvideerimiseks, sotsiaalse kaasatuse tugevdamiseks, nende reintegreerimiseks, kes lahkuvad PKKst ja panevad relvad maha, ning endiste võitlejate naasmise suhtes avaliku arvamuse ettevalmistamiseks; on seisukohal, et kurdi küsimuse lahendamine on esmatähtis ning annaks olulise positiivse panuse demokraatia, rahu, stabiilsuse ja inimõiguste kaitsmise heaks Türgis; ergutab seepärast kõiki erakondi seda protsessi toetama; palub komisjonil anda tehnilist tuge ja eraldada vahendeid, mis on kättesaadavad muu hulgas ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames, sotsiaal-majandusliku integratsiooni ja haridusprogrammidele Türgi kaguosas eesmärgiga tugevdada kurdi küsimuse lahendamise protsessi; märgib, et 22. peatükki (regionaalpoliitika) käsitlevad läbirääkimised võivad aidata Türgil määratleda tõhusa ühtekuuluvusprogrammi riigi kaguosa jaoks;

| 11. | peab kahetsusväärseks Türgi riikliku hüdrotööde ameti otsust jätkata Ilisu tammi ehitustöid, millel on laastavad sotsiaalsed, ökoloogilised ja poliitilised tagajärjed; tuletab meelde, et selles piirkonnas elavad peamiselt kurdid ning et tammi ehitusel on tõsised tagajärjed kurdi elanikkonna ja kultuuri jaoks; |
| --- | --- |

11.

peab kahetsusväärseks Türgi riikliku hüdrotööde ameti otsust jätkata Ilisu tammi ehitustöid, millel on laastavad sotsiaalsed, ökoloogilised ja poliitilised tagajärjed; tuletab meelde, et selles piirkonnas elavad peamiselt kurdid ning et tammi ehitusel on tõsised tagajärjed kurdi elanikkonna ja kultuuri jaoks;

| 12. | väljendab muret Transparency International’i poolt 3. detsembril 2014 avaldatud 2014. aasta korruptsiooni tajumise indeksi pärast, mis osutab tajutava korruptsiooni olulisele suurenemisele Türgis viimase aasta jooksul ja paigutab Türgi nüüd 64. kohale; peab äärmiselt kahetsusväärseks viisi, kuidas Türgi valitsus ja parlament reageerisid 2013. aasta detsembris esitatud korruptsioonisüüdistustele, mis olid suunatud muu hulgas valitsusliikmete vastu, ning asjaolu, et äärmiselt tõsiste korruptsioonijuhtumite uurimisele ei järgnenud järelmeetmeid; väljendab muret korruptsioonijuhtumeid käsitlenud uurivatele ajakirjanikele esitatud kriminaalsüüdistuste pärast; nõuab 2013. aasta detsembris esitatud süüdistuste läbipaistvat ja sõltumatut uurimist; rõhutab, et vaja on suuremat poliitilist tahet töötada välja asjakohane õigusraamistik, et võidelda korruptsiooni vastu, mis mitte ainult ei kahjusta institutsioonide demokraatlikku toimimist ja inimeste usaldust demokraatia vastu, vaid võib lisaks kahjustada ka majanduslikku arengut ja soodsat investeerimiskeskkonda; |
| --- | --- |

12.

väljendab muret Transparency International’i poolt 3. detsembril 2014 avaldatud 2014. aasta korruptsiooni tajumise indeksi pärast, mis osutab tajutava korruptsiooni olulisele suurenemisele Türgis viimase aasta jooksul ja paigutab Türgi nüüd 64. kohale; peab äärmiselt kahetsusväärseks viisi, kuidas Türgi valitsus ja parlament reageerisid 2013. aasta detsembris esitatud korruptsioonisüüdistustele, mis olid suunatud muu hulgas valitsusliikmete vastu, ning asjaolu, et äärmiselt tõsiste korruptsioonijuhtumite uurimisele ei järgnenud järelmeetmeid; väljendab muret korruptsioonijuhtumeid käsitlenud uurivatele ajakirjanikele esitatud kriminaalsüüdistuste pärast; nõuab 2013. aasta detsembris esitatud süüdistuste läbipaistvat ja sõltumatut uurimist; rõhutab, et vaja on suuremat poliitilist tahet töötada välja asjakohane õigusraamistik, et võidelda korruptsiooni vastu, mis mitte ainult ei kahjusta institutsioonide demokraatlikku toimimist ja inimeste usaldust demokraatia vastu, vaid võib lisaks kahjustada ka majanduslikku arengut ja soodsat investeerimiskeskkonda;

| 13. | väljendab muret kohtunike ja prokuröride kõrget nõukogu käsitlevasse seadusesse tehtud hiljutiste muudatuste pärast ning sellele järgnenud mitmete kohtunike ja prokuröride ülesannete muutmise ja vallandamise ning politseiametnike vahistamise, ülesannete muutmise ja vallandamise pärast, mis tekitab tõsiseid ja põhjendatud kahtlusi seoses kohtusüsteemi sõltumatuse, erapooletuse ja tõhususe ning võimude lahususe ja õigusriigi põhimõtte järgimisega, mis on Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumide kese; väljendab muret selle pärast, et olulistesse õigusaktidesse tehakse sageli muudatusi ilma asjaomaste huvirühmadega konsulteerimata; kiidab heaks terrorismivastase seaduse artikli 10 tühistamise; väljendab sellegipoolest muret seoses asjaoluga, et mõistete ulatuslikud määratlused muudavad terrorismivastase seaduse kohaldamisala ülemäära laiaks ning võimaldavad erakordselt laia tõlgendamist; tuletab meelde vajadust reformida karistusseadustiku artiklit 314, nii et kohtulikult jälitada saaks ainult neid, kes on terrori- või relvastatud organisatsioonide liikmed või aitavad nende tegevusele kaasa; nõuab, et koostöös kõigi asjaomaste huvirühmadega võetaks vastu ELi nõuetele vastav kohtureformi strateegia; kiidab esimesi samme, mis on tehtud eelvangistuse maksimaalse pikkuse vähendamiseks 10 aastalt 5 aastale, kuid rõhutab tungivalt, et eelvangistuse kestust tuleb veelgi vähendada, et seda ei kasutataks de facto karistusena; toonitab piirkondlike apellatsioonikohtute loomise tähtsust ning kõikide asjaomaste meetmete võtmise olulisust, et tagada nõuetekohane menetlus; ergutab Türgit jätkama kohtusüsteemi reformi, et tagada õiguskaitse õiglane ja tulemuslik kättesaadavus kõikide laste jaoks; |
| --- | --- |

13.

väljendab muret kohtunike ja prokuröride kõrget nõukogu käsitlevasse seadusesse tehtud hiljutiste muudatuste pärast ning sellele järgnenud mitmete kohtunike ja prokuröride ülesannete muutmise ja vallandamise ning politseiametnike vahistamise, ülesannete muutmise ja vallandamise pärast, mis tekitab tõsiseid ja põhjendatud kahtlusi seoses kohtusüsteemi sõltumatuse, erapooletuse ja tõhususe ning võimude lahususe ja õigusriigi põhimõtte järgimisega, mis on Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumide kese; väljendab muret selle pärast, et olulistesse õigusaktidesse tehakse sageli muudatusi ilma asjaomaste huvirühmadega konsulteerimata; kiidab heaks terrorismivastase seaduse artikli 10 tühistamise; väljendab sellegipoolest muret seoses asjaoluga, et mõistete ulatuslikud määratlused muudavad terrorismivastase seaduse kohaldamisala ülemäära laiaks ning võimaldavad erakordselt laia tõlgendamist; tuletab meelde vajadust reformida karistusseadustiku artiklit 314, nii et kohtulikult jälitada saaks ainult neid, kes on terrori- või relvastatud organisatsioonide liikmed või aitavad nende tegevusele kaasa; nõuab, et koostöös kõigi asjaomaste huvirühmadega võetaks vastu ELi nõuetele vastav kohtureformi strateegia; kiidab esimesi samme, mis on tehtud eelvangistuse maksimaalse pikkuse vähendamiseks 10 aastalt 5 aastale, kuid rõhutab tungivalt, et eelvangistuse kestust tuleb veelgi vähendada, et seda ei kasutataks de facto karistusena; toonitab piirkondlike apellatsioonikohtute loomise tähtsust ning kõikide asjaomaste meetmete võtmise olulisust, et tagada nõuetekohane menetlus; ergutab Türgit jätkama kohtusüsteemi reformi, et tagada õiguskaitse õiglane ja tulemuslik kättesaadavus kõikide laste jaoks;

| 14. | väljendab tõsist muret 26. aprillil 2014 jõustunud seaduse 6532 üle, mis suurendas märkimisväärselt riikliku luureameti (MİT) volitusi ning kahjustas meediavabadust, sõnavabadust ja üldsusele huvi pakkuvale teabele juurdepääsu õigust, mistõttu selle ameti personal on praktiliselt kohtulikult puutumatu ja millega rikutakse eraelu puutumatuse kaitse eeskirju, sest amet võib hankida isikuandmeid ilma kohtuotsuseta; on arvamusel, et need sätted rikuvad Türgi kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelisest humanitaarõigusest ja ka siseriiklikest seadustest; |
| --- | --- |

14.

väljendab tõsist muret 26. aprillil 2014 jõustunud seaduse 6532 üle, mis suurendas märkimisväärselt riikliku luureameti (MİT) volitusi ning kahjustas meediavabadust, sõnavabadust ja üldsusele huvi pakkuvale teabele juurdepääsu õigust, mistõttu selle ameti personal on praktiliselt kohtulikult puutumatu ja millega rikutakse eraelu puutumatuse kaitse eeskirju, sest amet võib hankida isikuandmeid ilma kohtuotsuseta; on arvamusel, et need sätted rikuvad Türgi kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelisest humanitaarõigusest ja ka siseriiklikest seadustest;

| 15. | peab kiiduväärseks Türgi konstitutsioonikohtu arvukaid tähtsaid otsuseid, millega kaitstakse õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi, nagu sõnavabadus, ning mis näitavad põhiseadusliku süsteemi vastupidavust; märgib lisaks, et konstitutsioonikohtu otsustes toodi esile uurimise ja järgnenud kohtuprotsesside halb korraldus Energekoni ja Sledgehammeri kohtuasjades; väljendab heameelt selle üle, et konstitutsioonikohus võtab jätkuvalt vastu individuaalseid kaebusi; väljendab muret karistusseadustiku muutmise pärast ja eelkõige termini „õigustatud kahtlus“ kasutamise pärast, mis annab võimaluse opositsiooni meelevaldseks ründamiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et muudatused võeti vastu Euroopa Komisjoniga konsulteerimata, mis on läbirääkimistel kokkulepituga vastuolus; |
| --- | --- |

15.

peab kiiduväärseks Türgi konstitutsioonikohtu arvukaid tähtsaid otsuseid, millega kaitstakse õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi, nagu sõnavabadus, ning mis näitavad põhiseadusliku süsteemi vastupidavust; märgib lisaks, et konstitutsioonikohtu otsustes toodi esile uurimise ja järgnenud kohtuprotsesside halb korraldus Energekoni ja Sledgehammeri kohtuasjades; väljendab heameelt selle üle, et konstitutsioonikohus võtab jätkuvalt vastu individuaalseid kaebusi; väljendab muret karistusseadustiku muutmise pärast ja eelkõige termini „õigustatud kahtlus“ kasutamise pärast, mis annab võimaluse opositsiooni meelevaldseks ründamiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et muudatused võeti vastu Euroopa Komisjoniga konsulteerimata, mis on läbirääkimistel kokkulepituga vastuolus;

| 16. | väljendab tõsist muret suure poliitilise polariseerumise pärast Türgis; tuletab meelde, et mis tahes demokraatliku režiimi keskmes peaks olema pluralism; nõuab seetõttu tungivalt, et edendataks dialoogi kogu Türgi poliitilise spektri ulatuses; rõhutab, et olulise tähtsusega pikaajaliste reformiprotsesside, uue põhiseaduse ja kurdi küsimuse lahendamiseks peetavate kõneluste puhul on selline dialoog vältimatult vajalik; kutsub valitsevat erakonda ja opositsiooni tegema koostööd ja jõudma konsensusele ning kaasama kodanikuühiskonna aktiivselt otsustusprotsessidesse; |
| --- | --- |

16.

väljendab tõsist muret suure poliitilise polariseerumise pärast Türgis; tuletab meelde, et mis tahes demokraatliku režiimi keskmes peaks olema pluralism; nõuab seetõttu tungivalt, et edendataks dialoogi kogu Türgi poliitilise spektri ulatuses; rõhutab, et olulise tähtsusega pikaajaliste reformiprotsesside, uue põhiseaduse ja kurdi küsimuse lahendamiseks peetavate kõneluste puhul on selline dialoog vältimatult vajalik; kutsub valitsevat erakonda ja opositsiooni tegema koostööd ja jõudma konsensusele ning kaasama kodanikuühiskonna aktiivselt otsustusprotsessidesse;

Inimõiguste ja põhivabaduste austamine

| 17. | väljendab heameelt selle üle, et 2014. aasta märtsis võeti vastu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni rikkumise ärahoidmise tegevuskava, mis on oluline samm, et ühtlustada Türgi õigusraamistik Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtulahenditega, ning ootab, et valitsus võtaks edasisi meetmeid selle soovituste rakendamiseks; rõhutab, et Türgi Euroopa Nõukogu liikmesus kohustab riiki järgima kõrgeid poliitilisi ja õiguslikke standardeid ning palub Türgil teha reformide vallas täielikku koostööd Euroopa Nõukogu ja Veneetsia komisjoniga; toonitab, et läbirääkimiste edenemine sõltub õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste austamisest; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt selle üle, et 2014. aasta märtsis võeti vastu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni rikkumise ärahoidmise tegevuskava, mis on oluline samm, et ühtlustada Türgi õigusraamistik Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtulahenditega, ning ootab, et valitsus võtaks edasisi meetmeid selle soovituste rakendamiseks; rõhutab, et Türgi Euroopa Nõukogu liikmesus kohustab riiki järgima kõrgeid poliitilisi ja õiguslikke standardeid ning palub Türgil teha reformide vallas täielikku koostööd Euroopa Nõukogu ja Veneetsia komisjoniga; toonitab, et läbirääkimiste edenemine sõltub õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste austamisest;

| 18. | märgib murega, et enamik uurimisi seoses Gezi pargis 2013. aasta mais ja juunis toimunud sündmustega ning ülemäärase jõu kasutamise ning politseipoolse kuritarvitamise süüdistustega on ikka veel pooleli ja nende käigus on tehtud vähe edusamme väidetavate toimepanijate kindlakstegemisel; toonitab, et pärast arvukaid kaebusi politseiametnike poolt jõu kasutamise kohta Gezi protestide ajal avaldas ombudsman aruande, milles leidis, et jõu kasutamine oli ebaproportsionaalne; kutsub Türgi ametivõime üles seda kõigile nendele kannatanutele heastama, kes olid vägivallatud protestijad või kes ei olnud protestijate seas, vaid sattusid sündmuspaigale kogemata; nõuab, et riigiametnike poolt toime pandud väidetava väärkohtlemise kõikide juhtude tõhus ja erapooletu uurimine viidaks lõpule ning vastutajad antaks kohtu alla; toonitab vajadust võtta seejärel kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste standarditega vastu selged eeskirjad jõu kasutamise ja politsei rolli kohta; nõuab rahumeelse kogunemise suhtes kehtestatud piirangute kaotamist ning rõhutab, et muid seadusi, nagu nt terrorismivastaseid seadusi, ei tohiks kasutada selleks, et takistada inimeste õigust rahumeelselt protestida, samuti ei tohiks rahumeelsed meeleavaldused anda põhjust vahistamiseks; kutsub Türgi valitsust üles tagama õiguskaitseasutuste võimu piisava, objektiivse ja läbipaistva kontrolli ja tasakaalu; soovitab Türgi ametiasutustel luua sõltumatu ja tõhus politseiga seotud kaebuste mehhanism; väljendab sügavat muret siseriikliku julgeoleku õigusaktide paketi pärast, millega rikutakse põhimõtet, mille kohaselt politsei tegevusele tuleb kohaldada kohtulikku järelevalvet, samuti on paketi reguleerimisala ülemäära ulatuslik; |
| --- | --- |

18.

märgib murega, et enamik uurimisi seoses Gezi pargis 2013. aasta mais ja juunis toimunud sündmustega ning ülemäärase jõu kasutamise ning politseipoolse kuritarvitamise süüdistustega on ikka veel pooleli ja nende käigus on tehtud vähe edusamme väidetavate toimepanijate kindlakstegemisel; toonitab, et pärast arvukaid kaebusi politseiametnike poolt jõu kasutamise kohta Gezi protestide ajal avaldas ombudsman aruande, milles leidis, et jõu kasutamine oli ebaproportsionaalne; kutsub Türgi ametivõime üles seda kõigile nendele kannatanutele heastama, kes olid vägivallatud protestijad või kes ei olnud protestijate seas, vaid sattusid sündmuspaigale kogemata; nõuab, et riigiametnike poolt toime pandud väidetava väärkohtlemise kõikide juhtude tõhus ja erapooletu uurimine viidaks lõpule ning vastutajad antaks kohtu alla; toonitab vajadust võtta seejärel kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste standarditega vastu selged eeskirjad jõu kasutamise ja politsei rolli kohta; nõuab rahumeelse kogunemise suhtes kehtestatud piirangute kaotamist ning rõhutab, et muid seadusi, nagu nt terrorismivastaseid seadusi, ei tohiks kasutada selleks, et takistada inimeste õigust rahumeelselt protestida, samuti ei tohiks rahumeelsed meeleavaldused anda põhjust vahistamiseks; kutsub Türgi valitsust üles tagama õiguskaitseasutuste võimu piisava, objektiivse ja läbipaistva kontrolli ja tasakaalu; soovitab Türgi ametiasutustel luua sõltumatu ja tõhus politseiga seotud kaebuste mehhanism; väljendab sügavat muret siseriikliku julgeoleku õigusaktide paketi pärast, millega rikutakse põhimõtet, mille kohaselt politsei tegevusele tuleb kohaldada kohtulikku järelevalvet, samuti on paketi reguleerimisala ülemäära ulatuslik;

| 19. | toonitab vajadust vaadata läbi Türgi riiklikku inimõiguste institutsiooni käsitlev seadus, et muuta see institutsioon sõltumatuks asutuseks, mida rahastatakse piisavalt, mis on avalikkuse ees aruandekohustuslik ja milles osalevad kodanikuühiskonna rühmad; võtab teadmiseks ombudsmani aruandes antud soovitused, sealhulgas nõudmise, et politsei kasutaks jõudu diferentseeritult ja proportsionaalselt ning üksnes viimase abinõuna ja järelevalve all; rõhutab, et on tähtis tugevdada ombudsmani algatusõigust, tema võimet viia läbi kohapealseid kontrolle ja tagatisi, et ombudsmani otsuste suhtes võetakse asjakohaseid järelmeetmeid; |
| --- | --- |

19.

toonitab vajadust vaadata läbi Türgi riiklikku inimõiguste institutsiooni käsitlev seadus, et muuta see institutsioon sõltumatuks asutuseks, mida rahastatakse piisavalt, mis on avalikkuse ees aruandekohustuslik ja milles osalevad kodanikuühiskonna rühmad; võtab teadmiseks ombudsmani aruandes antud soovitused, sealhulgas nõudmise, et politsei kasutaks jõudu diferentseeritult ja proportsionaalselt ning üksnes viimase abinõuna ja järelevalve all; rõhutab, et on tähtis tugevdada ombudsmani algatusõigust, tema võimet viia läbi kohapealseid kontrolle ja tagatisi, et ombudsmani otsuste suhtes võetakse asjakohaseid järelmeetmeid;

| 20. | tunnustab Türgit kasvava roma kodanikuühiskonna eest; loodab, et uutele roma organisatsioonidele antakse toetust ja aega, et nad saaksid võtta sisukalt osa koostööalgatustest, et kavandada ja rakendada meetmeid kohalikul ja riigi tasandil; soovitab valitsusel ühendada olemasolevad eluasemeprojektid sotsiaalsete ja pikaajaliste aspektidega, nagu tervishoid ja haridus; kiidab heaks üldised tegevuskavad, mille eesmärk on võidelda diskrimineerimisega ja mis võivad anda romadele suurema juurdepääsu tööturule; |
| --- | --- |

20.

tunnustab Türgit kasvava roma kodanikuühiskonna eest; loodab, et uutele roma organisatsioonidele antakse toetust ja aega, et nad saaksid võtta sisukalt osa koostööalgatustest, et kavandada ja rakendada meetmeid kohalikul ja riigi tasandil; soovitab valitsusel ühendada olemasolevad eluasemeprojektid sotsiaalsete ja pikaajaliste aspektidega, nagu tervishoid ja haridus; kiidab heaks üldised tegevuskavad, mille eesmärk on võidelda diskrimineerimisega ja mis võivad anda romadele suurema juurdepääsu tööturule;

| 21. | nõuab, et Türgi valitsus võtaks meediavabaduse tagamist prioriteetse ülesandena ning looks asjakohase õigusraamistiku, mis kindlustab rahvusvahelistele standarditele vastava pluralismi; mõistab hukka Türgi valitsuse püüded keelata juurdepääs sotsiaalmeediale ja veebisaitidele või sulgeda veebisaidid ilma kohtu korralduseta, piirava lähenemise sõnavabadusele ning surve meediaväljaannetele ja ajakirjanikele, mis viib tihti ajakirjanike hirmutamise, koondamise või vahistamiseni ja ulatusliku enesetsensuurini; juhib tähelepanu sellele, et sõnavabaduse rikkumised sagenesid pärast 2013. aasta detsembri korruptsiooniskandaali; peab vajalikuks õigusraamistiku loomist, millega reguleeritaks meediagruppide omandisuhteid; kordab uuesti, et EL seisab sõnavabaduse eest selle kõigis väljendustes ning palub ELi delegatsioonil Türgis jätkata ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate kohtuasjade menetlemise jälgimist; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et Türgi valitsus võtaks meediavabaduse tagamist prioriteetse ülesandena ning looks asjakohase õigusraamistiku, mis kindlustab rahvusvahelistele standarditele vastava pluralismi; mõistab hukka Türgi valitsuse püüded keelata juurdepääs sotsiaalmeediale ja veebisaitidele või sulgeda veebisaidid ilma kohtu korralduseta, piirava lähenemise sõnavabadusele ning surve meediaväljaannetele ja ajakirjanikele, mis viib tihti ajakirjanike hirmutamise, koondamise või vahistamiseni ja ulatusliku enesetsensuurini; juhib tähelepanu sellele, et sõnavabaduse rikkumised sagenesid pärast 2013. aasta detsembri korruptsiooniskandaali; peab vajalikuks õigusraamistiku loomist, millega reguleeritaks meediagruppide omandisuhteid; kordab uuesti, et EL seisab sõnavabaduse eest selle kõigis väljendustes ning palub ELi delegatsioonil Türgis jätkata ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate kohtuasjade menetlemise jälgimist;

| 22. | mõistab hukka hiljutised politseihaarangud ning mitmete ajakirjanike ja meediaesindajate kinnipidamise 14. detsembril 2014; tuletab meelde, et vaba ja mitmekesine ajakirjandus on iga demokraatia aluspõhimõte, nagu ka nõuetekohane kohtumenetlus ja kohtusüsteemi sõltumatus; rõhutab seepärast, et kõikidel juhtudel tuleb i) esitada põhjalik ja läbipaistev teave süüdistatavate vastu esitatud süüdistuste kohta, ii) anda süüalustele täielik juurdepääs süüstavatele tõenditele ja kõik kaitseõigused ning iii) tagada juhtumite asjakohane käsitlemine, et selgitada viivitamata ja kahtluseta välja, kas süüdistused vastavad tõele; kutsub Türgi ametivõime üles neid juhtumeid võimalikult kiiresti läbi vaatama ja lahendama ning järgima asjakohaseid rahvusvahelisi menetlusnõudeid nende juhtumite käsitlemisel, mille puhul nõutakse kohtumenetluse jätkamist; |
| --- | --- |

22.

mõistab hukka hiljutised politseihaarangud ning mitmete ajakirjanike ja meediaesindajate kinnipidamise 14. detsembril 2014; tuletab meelde, et vaba ja mitmekesine ajakirjandus on iga demokraatia aluspõhimõte, nagu ka nõuetekohane kohtumenetlus ja kohtusüsteemi sõltumatus; rõhutab seepärast, et kõikidel juhtudel tuleb i) esitada põhjalik ja läbipaistev teave süüdistatavate vastu esitatud süüdistuste kohta, ii) anda süüalustele täielik juurdepääs süüstavatele tõenditele ja kõik kaitseõigused ning iii) tagada juhtumite asjakohane käsitlemine, et selgitada viivitamata ja kahtluseta välja, kas süüdistused vastavad tõele; kutsub Türgi ametivõime üles neid juhtumeid võimalikult kiiresti läbi vaatama ja lahendama ning järgima asjakohaseid rahvusvahelisi menetlusnõudeid nende juhtumite käsitlemisel, mille puhul nõutakse kohtumenetluse jätkamist;

| 23. | kinnitab, et Türgi valitsuse hiljutised ajakirjandusvabaduse ja arvamuste paljususe vastased sammud ei ole kooskõlas Euroopa Liidu põhiõigustega ning seega läbirääkimiste pidamise mõttega; |
| --- | --- |

23.

kinnitab, et Türgi valitsuse hiljutised ajakirjandusvabaduse ja arvamuste paljususe vastased sammud ei ole kooskõlas Euroopa Liidu põhiõigustega ning seega läbirääkimiste pidamise mõttega;

| 24. | on seisukohal, et ELile omaste põhiväärtuste ja õigusriigi põhimõtte järgimiseks on Türgis tingimata vajalikud reformid kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas; on ka kindlalt seisukohal, et 23. peatüki (kohtusüsteem ja põhiõigused) ja 24. peatüki (õigus, vabadus ja turvalisus) ametlike avamiskriteeriumide täitmine on tähtis samm edendamaks tõeliselt tulemuslikke reforme ja tagamaks, et Türgi reformiprotsessi kujundatakse Euroopa väärtuste ja standardite alusel; kutsub nõukogu veel kord üles alustama kohe pärast nende kriteeriumide täitmist läbirääkimisi kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse üle; kutsub Türgit üles sel eesmärgil võimalikult palju koostööd tegema; kutsub komisjoni üles jätkama viivitamata dialoogi ja koostööd Türgiga valdkondades, mida hõlmavad 23. ja 24. peatükk, et edendada ühist arusaamist vajalikest reformidest; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et ELile omaste põhiväärtuste ja õigusriigi põhimõtte järgimiseks on Türgis tingimata vajalikud reformid kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas; on ka kindlalt seisukohal, et 23. peatüki (kohtusüsteem ja põhiõigused) ja 24. peatüki (õigus, vabadus ja turvalisus) ametlike avamiskriteeriumide täitmine on tähtis samm edendamaks tõeliselt tulemuslikke reforme ja tagamaks, et Türgi reformiprotsessi kujundatakse Euroopa väärtuste ja standardite alusel; kutsub nõukogu veel kord üles alustama kohe pärast nende kriteeriumide täitmist läbirääkimisi kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse üle; kutsub Türgit üles sel eesmärgil võimalikult palju koostööd tegema; kutsub komisjoni üles jätkama viivitamata dialoogi ja koostööd Türgiga valdkondades, mida hõlmavad 23. ja 24. peatükk, et edendada ühist arusaamist vajalikest reformidest;

| 25. | tervitab otsust, et õigusriigi põhimõtte ja põhiõigustega, siseküsimustega ja kodanikuühiskonnaga seotud reformideks eraldatakse ajavahemikuks 2014–2020 ühinemiseelse abi II rahastamisvahendi (IPA II) raames rohkem rahalisi vahendeid; rõhutab, et õigusriigi, demokraatia ja põhivabaduste edendamine on ühinemiseelse abi rahastamisvahendist toetuse saamise põhitingimused; kordab nõukogu 2014. aasta detsembris avaldatud järeldust, et hakatakse taotlema suuremat sidusust finantsabi ja ühinemiseelse strateegia rakendamisel tervikuna saavutatud edu vahel ning sealjuures peetakse silmas ka õigusriigi põhimõtte ja põhivabaduste täielikku järgimist; kutsub komisjoni sellele lisaks üles hoolikalt jälgima IPA II rakendamist kõigis kandidaatriikides ning suunama demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) olemasolevad vahendid sõnavabaduse toetamiseks, nii et see hõlmaks meediavabadust, meedia mitmekesisust, kogunemis- ja ühinemisvabadust, ametiühingutega seotud õigusi ja mõttevabadust; |
| --- | --- |

25.

tervitab otsust, et õigusriigi põhimõtte ja põhiõigustega, siseküsimustega ja kodanikuühiskonnaga seotud reformideks eraldatakse ajavahemikuks 2014–2020 ühinemiseelse abi II rahastamisvahendi (IPA II) raames rohkem rahalisi vahendeid; rõhutab, et õigusriigi, demokraatia ja põhivabaduste edendamine on ühinemiseelse abi rahastamisvahendist toetuse saamise põhitingimused; kordab nõukogu 2014. aasta detsembris avaldatud järeldust, et hakatakse taotlema suuremat sidusust finantsabi ja ühinemiseelse strateegia rakendamisel tervikuna saavutatud edu vahel ning sealjuures peetakse silmas ka õigusriigi põhimõtte ja põhivabaduste täielikku järgimist; kutsub komisjoni sellele lisaks üles hoolikalt jälgima IPA II rakendamist kõigis kandidaatriikides ning suunama demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) olemasolevad vahendid sõnavabaduse toetamiseks, nii et see hõlmaks meediavabadust, meedia mitmekesisust, kogunemis- ja ühinemisvabadust, ametiühingutega seotud õigusi ja mõttevabadust;

| 26. | märgib, et Türgi aitas kaasa sellele, et 1. augustil 2014 jõustus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsioon (Istanbuli konventsioon); väljendab aga muret naistevastase vägivalla püsivalt kõrge taseme pärast Türgis ning selle pärast, et naistevastase vägivalla vältimiseks ei rakendata oma riigi kaitsvaid õigusnorme; kutsub Türgi ametivõime üles looma piisavalt varjupaiku vägivallaohvriks langenud naiste ja alaealiste kaitsmiseks; soovitab Türgi valitsusel edendada soolist võrdõiguslikkust poliitikas, majanduses, sotsiaal- ja kultuurisfääris, kodanikuühiskonnas ja muudes valdkondades; kutsub Türgi valitsust üles koos kodanikuühiskonna ja asjaomaste ettevõtjate ühendustega soodustama naiste ettevõtlust ning kõrvaldama takistused, mis raskendavad naiste juurdepääsu majandustegevusele, ning nõuab, et Türgi valitsus seaks endale sellega seoses nõudliku eesmärgi parandada naiste tööhõive võimalusi; juhib tähelepanu sellele, et Maailma Majandusfoorumi 2014. aasta ülemaailmses soolise ebavõrdsuse aruandes oli Türgi 142 riigi seas 125. kohal; peab ülimalt kahetsusväärseks mõnede Türgi ametiisikute ja valitsuse esindajate märkusi naiste rolli kohta Türgi ühiskonnas ning rõhutab, et ühiskonnas esinevate naistevastaste stereotüüpide ja eelarvamuste vastu on vaja võidelda; |
| --- | --- |

26.

märgib, et Türgi aitas kaasa sellele, et 1. augustil 2014 jõustus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsioon (Istanbuli konventsioon); väljendab aga muret naistevastase vägivalla püsivalt kõrge taseme pärast Türgis ning selle pärast, et naistevastase vägivalla vältimiseks ei rakendata oma riigi kaitsvaid õigusnorme; kutsub Türgi ametivõime üles looma piisavalt varjupaiku vägivallaohvriks langenud naiste ja alaealiste kaitsmiseks; soovitab Türgi valitsusel edendada soolist võrdõiguslikkust poliitikas, majanduses, sotsiaal- ja kultuurisfääris, kodanikuühiskonnas ja muudes valdkondades; kutsub Türgi valitsust üles koos kodanikuühiskonna ja asjaomaste ettevõtjate ühendustega soodustama naiste ettevõtlust ning kõrvaldama takistused, mis raskendavad naiste juurdepääsu majandustegevusele, ning nõuab, et Türgi valitsus seaks endale sellega seoses nõudliku eesmärgi parandada naiste tööhõive võimalusi; juhib tähelepanu sellele, et Maailma Majandusfoorumi 2014. aasta ülemaailmses soolise ebavõrdsuse aruandes oli Türgi 142 riigi seas 125. kohal; peab ülimalt kahetsusväärseks mõnede Türgi ametiisikute ja valitsuse esindajate märkusi naiste rolli kohta Türgi ühiskonnas ning rõhutab, et ühiskonnas esinevate naistevastaste stereotüüpide ja eelarvamuste vastu on vaja võidelda;

| 27. | rõhutab, et oluline on jätkata reformiprotsessi mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabaduse edendamiseks, võimaldades usukogukondadel registreeruda juriidiliste isikutena, kõrvaldades kõik vaimulike koolitamise, ametisse nimetamise, seadusliku riigis elamise ja ametijärgluse piirangud ning tagades Euroopa Inimõiguste Kohtu kõigi asjaomaste otsuste ja Veneetsia komisjoni soovituste järgimise; rõhutab sellega seoses vajadust arendada dialoogi alaviitide kogukonnaga, tunnustada alaviitide koosoleku- ja palvemaju (Cemevi) palvekohtadena ning lubada uuesti avada kreeka õigeusu Halki seminar, kõrvaldada kõik selle normaalset toimimist takistavad asjaolud ning lubada ametlikult kasutada oikumeenilise patriarhi vaimulikutiitlit; palub Türgi asjaomastel ametiasutustel tegeleda kõigi lahendamata küsimustega, mis on seotud Mor Gabrieli mungakloostrile kuuluva maa tagastamisega ja teiste süüria õigeusu kiriku maanõuetega; tuletab meelde, et tähtis on kohaselt viia ellu Veneetsia komisjoni soovitused Imvrose ja Tenedose saare kohta seoses omandi kaitse ja haridusalaste õigustega; toonitab, et kooskõlas ELi väärtustega tuleb täielikult austada õigust teistsugustele eluviisidele, nii ilmalikele kui ka usupõhistele, ja säilitada riigi ja kiriku lahutatus; rõhutab vähemuste õiguste kaitse tähtsust; väljendab kahetsust selle pärast, et pärast varasema seaduse tühistamist kaks aastat tagasi ning praegusest õigusvaakumist tingituna ei ole mittemoslemite heategevuslikel sihtasutustel võimalik valida oma juhtorganeid; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et oluline on jätkata reformiprotsessi mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabaduse edendamiseks, võimaldades usukogukondadel registreeruda juriidiliste isikutena, kõrvaldades kõik vaimulike koolitamise, ametisse nimetamise, seadusliku riigis elamise ja ametijärgluse piirangud ning tagades Euroopa Inimõiguste Kohtu kõigi asjaomaste otsuste ja Veneetsia komisjoni soovituste järgimise; rõhutab sellega seoses vajadust arendada dialoogi alaviitide kogukonnaga, tunnustada alaviitide koosoleku- ja palvemaju (Cemevi) palvekohtadena ning lubada uuesti avada kreeka õigeusu Halki seminar, kõrvaldada kõik selle normaalset toimimist takistavad asjaolud ning lubada ametlikult kasutada oikumeenilise patriarhi vaimulikutiitlit; palub Türgi asjaomastel ametiasutustel tegeleda kõigi lahendamata küsimustega, mis on seotud Mor Gabrieli mungakloostrile kuuluva maa tagastamisega ja teiste süüria õigeusu kiriku maanõuetega; tuletab meelde, et tähtis on kohaselt viia ellu Veneetsia komisjoni soovitused Imvrose ja Tenedose saare kohta seoses omandi kaitse ja haridusalaste õigustega; toonitab, et kooskõlas ELi väärtustega tuleb täielikult austada õigust teistsugustele eluviisidele, nii ilmalikele kui ka usupõhistele, ja säilitada riigi ja kiriku lahutatus; rõhutab vähemuste õiguste kaitse tähtsust; väljendab kahetsust selle pärast, et pärast varasema seaduse tühistamist kaks aastat tagasi ning praegusest õigusvaakumist tingituna ei ole mittemoslemite heategevuslikel sihtasutustel võimalik valida oma juhtorganeid;

| 28. | rõhutab, et vaja on tunnustada inimese õigust keelduda kohustuslikust sõjaväeteenistusest oma veendumuste tõttu; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et vaja on tunnustada inimese õigust keelduda kohustuslikust sõjaväeteenistusest oma veendumuste tõttu;

| 29. | palub Türgil teha tugevaid jõupingutusi selleks, et kaitsta lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI) kogukonna õigusi, ning on seisukohal, et eraldi asutuse loomine võitluseks diskrimineerimise, vihkamist õhutavate avalduste, rassismi, ksenofoobia, antisemitismi ja sallimatusega aitaks tugevdada üksikisikute õigusi Türgis; kutsub Türgit üles vastu võtma ulatuslikke diskrimineerimisvastaseid õigusakte, millega keelataks ka diskrimineerimine ja vihkamist õhutavad avaldused etnilistel, usulistel, seksuaalse sättumusega seotud, soolistel või soolise identiteediga seotud põhjustel, ning võtma sellise diskrimineerimise keelu uude põhiseadusse; väljendab muret sagedaste rünnakute pärast transseksuaalide vastu ning selle pärast, et LGBTI-inimesed ei ole nende vastu suunatud vägivallaaktide eest kaitstud; peab väga kahetsusväärseks, et sallimatusest tulenev kuritegevus LGBTI-inimeste vastu jääb sageli karistamata või selliste õigusrikkujate karistust vähendatakse ohvri nn õigustamatu provokatsiooni tõttu; kordab oma üleskutset Türgi valitsusele anda Türgi relvajõududele korraldus lõpetada homoseksuaalsuse ja transseksuaalsuse liigitamine nn psühhoseksuaalseteks haigusteks; |
| --- | --- |

29.

palub Türgil teha tugevaid jõupingutusi selleks, et kaitsta lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI) kogukonna õigusi, ning on seisukohal, et eraldi asutuse loomine võitluseks diskrimineerimise, vihkamist õhutavate avalduste, rassismi, ksenofoobia, antisemitismi ja sallimatusega aitaks tugevdada üksikisikute õigusi Türgis; kutsub Türgit üles vastu võtma ulatuslikke diskrimineerimisvastaseid õigusakte, millega keelataks ka diskrimineerimine ja vihkamist õhutavad avaldused etnilistel, usulistel, seksuaalse sättumusega seotud, soolistel või soolise identiteediga seotud põhjustel, ning võtma sellise diskrimineerimise keelu uude põhiseadusse; väljendab muret sagedaste rünnakute pärast transseksuaalide vastu ning selle pärast, et LGBTI-inimesed ei ole nende vastu suunatud vägivallaaktide eest kaitstud; peab väga kahetsusväärseks, et sallimatusest tulenev kuritegevus LGBTI-inimeste vastu jääb sageli karistamata või selliste õigusrikkujate karistust vähendatakse ohvri nn õigustamatu provokatsiooni tõttu; kordab oma üleskutset Türgi valitsusele anda Türgi relvajõududele korraldus lõpetada homoseksuaalsuse ja transseksuaalsuse liigitamine nn psühhoseksuaalseteks haigusteks;

| 30. | väljendab kahetsust paljude hukkunute pärast Soma ja Ermeneki kaevanduste õnnetustes; väljendab rahulolu selle üle, et Türgi on ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni ohutuse ja tervishoiu kohta kaevandustes, ning nõuab selle kiiret rakendamist; rõhutab, et tähtis on tegeleda töötervishoiu ja -ohutuse küsimustega kõigis sektorites, ning kutsub Türgi ametiasutusi üles läbipaistvamalt korraldama surmaga lõppenud tööõnnetuste kontrolli; on seisukohal, et ametiühinguvabadus, sotsiaaldialoog ja sotsiaalpartnerite kaasamine on majanduslikult eduka ja pluralistliku ühiskonna arengu seisukohalt ülimalt oluline, ning toonitab, et tähtis on teha edasisi edusamme sotsiaalpoliitika ja tööhõive alal, toetudes ILO konventsioonide asjakohasele ja õigeaegsele rakendamisele; märgib, et tööõiguse ja ametiühingute õiguste osas esineb seadusandlikke puudujääke; rõhutab, et erasektori töötajate ja avalike teenistujate õigus organiseeruda, õigus alustada kollektiivläbirääkimisi ning õigus streikida tuleb viia kooskõlla ELi õigustiku ja rahvusvaheliste standarditega; nõuab, et Türgi valitsus töötaks välja tegevuskava seaduste parandamiseks ja nende ILO standarditega vastavusse viimiseks; rõhutab, kui tähtis on sotsiaalpoliitikat ja tööhõivet käsitleva peatüki avamiskriteeriumide täitmine Türgi poolt; palub komisjonil anda Türgile asjakohast tehnilist abi tööreformi alal ja edendada ELi nõuete rakendamist; |
| --- | --- |

30.

väljendab kahetsust paljude hukkunute pärast Soma ja Ermeneki kaevanduste õnnetustes; väljendab rahulolu selle üle, et Türgi on ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni ohutuse ja tervishoiu kohta kaevandustes, ning nõuab selle kiiret rakendamist; rõhutab, et tähtis on tegeleda töötervishoiu ja -ohutuse küsimustega kõigis sektorites, ning kutsub Türgi ametiasutusi üles läbipaistvamalt korraldama surmaga lõppenud tööõnnetuste kontrolli; on seisukohal, et ametiühinguvabadus, sotsiaaldialoog ja sotsiaalpartnerite kaasamine on majanduslikult eduka ja pluralistliku ühiskonna arengu seisukohalt ülimalt oluline, ning toonitab, et tähtis on teha edasisi edusamme sotsiaalpoliitika ja tööhõive alal, toetudes ILO konventsioonide asjakohasele ja õigeaegsele rakendamisele; märgib, et tööõiguse ja ametiühingute õiguste osas esineb seadusandlikke puudujääke; rõhutab, et erasektori töötajate ja avalike teenistujate õigus organiseeruda, õigus alustada kollektiivläbirääkimisi ning õigus streikida tuleb viia kooskõlla ELi õigustiku ja rahvusvaheliste standarditega; nõuab, et Türgi valitsus töötaks välja tegevuskava seaduste parandamiseks ja nende ILO standarditega vastavusse viimiseks; rõhutab, kui tähtis on sotsiaalpoliitikat ja tööhõivet käsitleva peatüki avamiskriteeriumide täitmine Türgi poolt; palub komisjonil anda Türgile asjakohast tehnilist abi tööreformi alal ja edendada ELi nõuete rakendamist;

| 31. | kutsub Türgit üles reguleerima nende osalise tööajaga töötajate töötingimusi, kes praegu kannatavad näiteks nõuetele mittevastavate tingimuste ja puuduliku tööturvalisuse tõttu ning kellel on raske ametiühingu liikmeks astuda; märgib, et kaevandus- ja ehitussektor on Türgi kõige ohtlikumad tööstussektorid, ning nõuab surmaga lõppenud tööõnnetuste läbipaistvat uurimist; |
| --- | --- |

31.

kutsub Türgit üles reguleerima nende osalise tööajaga töötajate töötingimusi, kes praegu kannatavad näiteks nõuetele mittevastavate tingimuste ja puuduliku tööturvalisuse tõttu ning kellel on raske ametiühingu liikmeks astuda; märgib, et kaevandus- ja ehitussektor on Türgi kõige ohtlikumad tööstussektorid, ning nõuab surmaga lõppenud tööõnnetuste läbipaistvat uurimist;

| 32. | kutsub Türgi valitsust üles peatama oma Akkuyuy tuumaelektrijaama ehitamise kavad; juhib tähelepanu, et see jaam on kavandatud piirkonda, kus on karta raskeid maavärinaid, ja oleks seetõttu suureks ohuks mitte ainult Türgile, vaid kogu Vahemere piirkonnale; sellest tulenevalt palub Türgi valitsusel ühineda Espoo konventsiooniga, mis kohustab osapooli üksteist teavitama ja üksteisega konsulteerima kõikide oluliste kaalumisel olevate projektide puhul, millel on tõenäoliselt märkimisväärne piiriülene kahjulik keskkonnamõju; sellega seoses palub Türgi valitsusel kaasata oma naaberriikide, eelkõige Kreeka ja Küprose valitsused Akkuyu projekti jätkamise kavadesse või vähemalt nendega konsulteerida; |
| --- | --- |

32.

kutsub Türgi valitsust üles peatama oma Akkuyuy tuumaelektrijaama ehitamise kavad; juhib tähelepanu, et see jaam on kavandatud piirkonda, kus on karta raskeid maavärinaid, ja oleks seetõttu suureks ohuks mitte ainult Türgile, vaid kogu Vahemere piirkonnale; sellest tulenevalt palub Türgi valitsusel ühineda Espoo konventsiooniga, mis kohustab osapooli üksteist teavitama ja üksteisega konsulteerima kõikide oluliste kaalumisel olevate projektide puhul, millel on tõenäoliselt märkimisväärne piiriülene kahjulik keskkonnamõju; sellega seoses palub Türgi valitsusel kaasata oma naaberriikide, eelkõige Kreeka ja Küprose valitsused Akkuyu projekti jätkamise kavadesse või vähemalt nendega konsulteerida;

Ühised huvid ja probleemid

| 33. | rõhutab ELi ja Türgi tolliliidu olulisi eeliseid; tuletab meelde, et alates tolliliidu algusest 1996. aastal on Türgi ja ELi vahelise kahepoolse kaubanduse maht rohkem kui neljakordistunud, samal ajal on oluliselt suurenenud EList lähtuvad välismaised otseinvesteeringud Türki ning süvenenud Türgi ja Euroopa firmade lõimumine, millest on kasu saanud mõlemad; rõhutab sellega seoses siiski ka seda, et tolliliidu positiivse mõju suurendamine on tihedalt seotud tolliliidus kokku lepitud reeglite ja normide järgimisega, ning on seetõttu äärmiselt mures Euroopa ettevõtete kasvavate probleemide pärast kaubanduses Türgiga; osutab Maailmapanga hiljuti tolliliidule antud hinnangut, milles rõhutatakse vajadust viia läbi rida reforme, et säilitada ka tulevikus tihedat majanduskoostööd soodustav keskkond; osutab eelkõige vajadusele i) laiendada tolliliitu põllumajandustoodetele, teenustele ja riigihangetele, ii) luua soodsad tingimused kaubanduse jätkuvaks kasvuks, sealhulgas viisalihtsustus ärireisijatele, ning iii) jätkata intensiivselt konsultatsioone ELi ja Türgi vahel selle kohta, kuidas ELi poolt kolmandate riikidega allkirjastatud vabakaubanduslepingud mõjutavad Türgit; |
| --- | --- |

33.

rõhutab ELi ja Türgi tolliliidu olulisi eeliseid; tuletab meelde, et alates tolliliidu algusest 1996. aastal on Türgi ja ELi vahelise kahepoolse kaubanduse maht rohkem kui neljakordistunud, samal ajal on oluliselt suurenenud EList lähtuvad välismaised otseinvesteeringud Türki ning süvenenud Türgi ja Euroopa firmade lõimumine, millest on kasu saanud mõlemad; rõhutab sellega seoses siiski ka seda, et tolliliidu positiivse mõju suurendamine on tihedalt seotud tolliliidus kokku lepitud reeglite ja normide järgimisega, ning on seetõttu äärmiselt mures Euroopa ettevõtete kasvavate probleemide pärast kaubanduses Türgiga; osutab Maailmapanga hiljuti tolliliidule antud hinnangut, milles rõhutatakse vajadust viia läbi rida reforme, et säilitada ka tulevikus tihedat majanduskoostööd soodustav keskkond; osutab eelkõige vajadusele i) laiendada tolliliitu põllumajandustoodetele, teenustele ja riigihangetele, ii) luua soodsad tingimused kaubanduse jätkuvaks kasvuks, sealhulgas viisalihtsustus ärireisijatele, ning iii) jätkata intensiivselt konsultatsioone ELi ja Türgi vahel selle kohta, kuidas ELi poolt kolmandate riikidega allkirjastatud vabakaubanduslepingud mõjutavad Türgit;

| 34. | on seisukohal, et Türgi ja ELi poliitilist dialoogi peaks täiendama korrapärane struktureeritud kõrgetasemeline majandusdialoog mõlema poole jaoks olulistes küsimustes, mille hulka kuuluvad ka kaubandussuhted kolmandate riikidega; rõhutab sellega seoses õigusriigi korraliku toimimise ja majandusarengu vastastikust mõju; usub, et on tähtis arendada ja tugevdada Türgi majanduslikku, institutsioonilist ja õigusraamistikku majandus- ja rahapoliitika valdkonnas, pidades eriti silmas keskpanga sõltumatust, ning usub, et see võiks anda olulise panuse Türgi õigusaktide vastavusseviimisse liidu õigustikuga; märgib, et majanduskoostööd aitaks oluliselt edendada see, kui Türgi järgiks piisavalt ELi standardeid riigihangete, konkurentsi ning tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et Türgi ja ELi poliitilist dialoogi peaks täiendama korrapärane struktureeritud kõrgetasemeline majandusdialoog mõlema poole jaoks olulistes küsimustes, mille hulka kuuluvad ka kaubandussuhted kolmandate riikidega; rõhutab sellega seoses õigusriigi korraliku toimimise ja majandusarengu vastastikust mõju; usub, et on tähtis arendada ja tugevdada Türgi majanduslikku, institutsioonilist ja õigusraamistikku majandus- ja rahapoliitika valdkonnas, pidades eriti silmas keskpanga sõltumatust, ning usub, et see võiks anda olulise panuse Türgi õigusaktide vastavusseviimisse liidu õigustikuga; märgib, et majanduskoostööd aitaks oluliselt edendada see, kui Türgi järgiks piisavalt ELi standardeid riigihangete, konkurentsi ning tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas;

| 35. | kinnitab veel kord, et toetab Türgi ja ELi vahel sõlmitud tagasivõtulepingut, mis jõustus 1. oktoobril 2014; ergutab komisjoni jätkama Türgi edusammude jälgimist viisanõude kaotamise tegevuskava nõuete täitmisel; tunneb heameelt tulemuslike jõupingutuste üle, mida on tehtud viisanõude kaotamise tegevuskavas määratletud kriteeriumide täitmisel; tuletab meelde, et viisanõude kaotamise dialoog on tulemuspõhine ning et Türgi peab täitma kõiki nõudeid, mis on kehtestatud viisanõude kaotamise tegevuskavas, sealhulgas eelkõige tagasivõtulepingu kõigi sätete täielikku ja tõhusat rakendamist; kordab, et Türgil on kohustus rakendada tagasivõtulepingut ja viisanõude kaotamist täielikult ja efektiivselt kõigi liikmesriikide suhtes, ning see tähendab ka kõigi ELi liikmesriikide kodanike mittediskrimineerivat viisavaba pääsu Türgi territooriumile; kutsub Türgit üles olemasolevaid kahepoolseid tagasivõtulepinguid täielikult ja tõhusalt rakendama; tuletab meelde, et Türgi on ELi suunduva ebaseadusliku rände üks peamisi transiidiriike, ning nõuab sellega seoses Türgi ja naabruses olevate ELi liikmesriikide piiriülese koostöö parandamist; väljendab rahulolu selle üle, et 2014. aasta aprillis jõustus Türgis välismaalaste ja rahvusvahelise kaitse seadus ning asutati rände juhtimise peadirektoraat, kuna tegemist on oluliste sammudega seaduslike ja ebaseaduslike rändajate rahvusvahelist kaitset käsitlevate ELi normide järgimise suunas; märgib, et vaja on tihendada Türgi ja kõigi ELi liikmesriikide vahelist koostööd, mille esmane eesmärk on tugevdada Türgi ja ELi liikmesriikide ühiste piiride haldamist; rõhutab, et Türgi peab veelgi suurendama piirijulgeolekut, et võidelda ELi riikidesse suunduva ebaseadusliku rändega; |
| --- | --- |

35.

kinnitab veel kord, et toetab Türgi ja ELi vahel sõlmitud tagasivõtulepingut, mis jõustus 1. oktoobril 2014; ergutab komisjoni jätkama Türgi edusammude jälgimist viisanõude kaotamise tegevuskava nõuete täitmisel; tunneb heameelt tulemuslike jõupingutuste üle, mida on tehtud viisanõude kaotamise tegevuskavas määratletud kriteeriumide täitmisel; tuletab meelde, et viisanõude kaotamise dialoog on tulemuspõhine ning et Türgi peab täitma kõiki nõudeid, mis on kehtestatud viisanõude kaotamise tegevuskavas, sealhulgas eelkõige tagasivõtulepingu kõigi sätete täielikku ja tõhusat rakendamist; kordab, et Türgil on kohustus rakendada tagasivõtulepingut ja viisanõude kaotamist täielikult ja efektiivselt kõigi liikmesriikide suhtes, ning see tähendab ka kõigi ELi liikmesriikide kodanike mittediskrimineerivat viisavaba pääsu Türgi territooriumile; kutsub Türgit üles olemasolevaid kahepoolseid tagasivõtulepinguid täielikult ja tõhusalt rakendama; tuletab meelde, et Türgi on ELi suunduva ebaseadusliku rände üks peamisi transiidiriike, ning nõuab sellega seoses Türgi ja naabruses olevate ELi liikmesriikide piiriülese koostöö parandamist; väljendab rahulolu selle üle, et 2014. aasta aprillis jõustus Türgis välismaalaste ja rahvusvahelise kaitse seadus ning asutati rände juhtimise peadirektoraat, kuna tegemist on oluliste sammudega seaduslike ja ebaseaduslike rändajate rahvusvahelist kaitset käsitlevate ELi normide järgimise suunas; märgib, et vaja on tihendada Türgi ja kõigi ELi liikmesriikide vahelist koostööd, mille esmane eesmärk on tugevdada Türgi ja ELi liikmesriikide ühiste piiride haldamist; rõhutab, et Türgi peab veelgi suurendama piirijulgeolekut, et võidelda ELi riikidesse suunduva ebaseadusliku rändega;

| 36. | tuletab meelde Türgi strateegilist tähtsust ELi energiajulgeolekule ning peab Türgit energeetikasektoris tähtsaks partneriks; osutab kolmele lõunapoolse gaasikoridori projektile, mis kiideti heaks 2013. aasta lõpus ja mis aitavad suurendada Türgi gaasitarnete kindlust ja parandavad juurdepääsu ELile kui peamisele energiaturule; on seisukohal, et pidades silmas üha suuremal määral omavahel konkureerivaid energiaturge ning vajadust mitmekesistatud energiaallikate ja tarneteede järele, võib Türgi oma tohutu taastuvate energiaallikate potentsiaaliga anda olulise panuse ELi energiajulgeolekusse ja tema ambitsioonidesse energiavarustuse mitmekesistamise osas kooskõlas rahvusvahelise õigusega; väljendab muret Türgi ja Venemaa vahelise tihedama energiaalase koostöö pärast ning on seetõttu seisukohal, et EL peaks kiirendama läbirääkimisi energia üle; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde Türgi strateegilist tähtsust ELi energiajulgeolekule ning peab Türgit energeetikasektoris tähtsaks partneriks; osutab kolmele lõunapoolse gaasikoridori projektile, mis kiideti heaks 2013. aasta lõpus ja mis aitavad suurendada Türgi gaasitarnete kindlust ja parandavad juurdepääsu ELile kui peamisele energiaturule; on seisukohal, et pidades silmas üha suuremal määral omavahel konkureerivaid energiaturge ning vajadust mitmekesistatud energiaallikate ja tarneteede järele, võib Türgi oma tohutu taastuvate energiaallikate potentsiaaliga anda olulise panuse ELi energiajulgeolekusse ja tema ambitsioonidesse energiavarustuse mitmekesistamise osas kooskõlas rahvusvahelise õigusega; väljendab muret Türgi ja Venemaa vahelise tihedama energiaalase koostöö pärast ning on seetõttu seisukohal, et EL peaks kiirendama läbirääkimisi energia üle;

| 37. | tuletab meelde Türgi strateegilist positsiooni ELi partneri ja NATO liikmena ning tema sellest tulenevat ülisuurt geopoliitilist tähtsust ja olulist rolli kõikehõlmavas strateegias, millega püütakse saavutada julgeolekut ja stabiilsust Türgi ida- ja lõunapoolsetes naaberriikides, eelkõige Süürias ja Iraagis; toonitab, et selle piirkonna ülimalt raske sündmuste arengu ja Euroopas toime pandud rünnakute tõttu on väga oluline suurendada ELi ja Türgi poliitilise dialoogi raames dialoogi ja koostööd välispoliitika küsimustes; kutsub Türgit üles etendama aktiivset osa ISILi taoliste terrorirühmituste vastases rahvusvahelises koalitsioonis ning kasutama selleks kõiki enda käsutuses olevaid vahendeid; kutsub Türgit üles tõhustama meetmeid, millega takistada nn võõrvõitlejate, raha või varustuse jõudmist oma territooriumi kaudu ISILi või teiste äärmusrühmitusteni; rõhutab vajadust jätkata ja tõhustada ELi ja Türgi korralist terrorismivastast dialoogi ning rakendada konkreetseid meetmeid ja aktsioone osana meie ühistest jõupingutustest võidelda terrorismi kõikide vormidega; kutsub Türgit üles tagama hästitoimiva piirikontrolli ja samal ajal jätkama humanitaarabi vahendeid kasutades hädavajaliku abi andmist Süüriast tulevatele põgenikele ning tagama turvalisuse Süüria kodusõja tõttu kannatanutele; rõhutab, et oluline on, et ELi ja Türgi kõrgetasemelised dialoogid ja konsultatsioonid välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes toimuksid tihedamini, et tagada kummagi osapoole poliitiliste meetmete vastastikune täiendavus ning see, et Türgi koordineeriks oma välispoliitikat jätkuvalt ELi omaga; |
| --- | --- |

37.

tuletab meelde Türgi strateegilist positsiooni ELi partneri ja NATO liikmena ning tema sellest tulenevat ülisuurt geopoliitilist tähtsust ja olulist rolli kõikehõlmavas strateegias, millega püütakse saavutada julgeolekut ja stabiilsust Türgi ida- ja lõunapoolsetes naaberriikides, eelkõige Süürias ja Iraagis; toonitab, et selle piirkonna ülimalt raske sündmuste arengu ja Euroopas toime pandud rünnakute tõttu on väga oluline suurendada ELi ja Türgi poliitilise dialoogi raames dialoogi ja koostööd välispoliitika küsimustes; kutsub Türgit üles etendama aktiivset osa ISILi taoliste terrorirühmituste vastases rahvusvahelises koalitsioonis ning kasutama selleks kõiki enda käsutuses olevaid vahendeid; kutsub Türgit üles tõhustama meetmeid, millega takistada nn võõrvõitlejate, raha või varustuse jõudmist oma territooriumi kaudu ISILi või teiste äärmusrühmitusteni; rõhutab vajadust jätkata ja tõhustada ELi ja Türgi korralist terrorismivastast dialoogi ning rakendada konkreetseid meetmeid ja aktsioone osana meie ühistest jõupingutustest võidelda terrorismi kõikide vormidega; kutsub Türgit üles tagama hästitoimiva piirikontrolli ja samal ajal jätkama humanitaarabi vahendeid kasutades hädavajaliku abi andmist Süüriast tulevatele põgenikele ning tagama turvalisuse Süüria kodusõja tõttu kannatanutele; rõhutab, et oluline on, et ELi ja Türgi kõrgetasemelised dialoogid ja konsultatsioonid välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes toimuksid tihedamini, et tagada kummagi osapoole poliitiliste meetmete vastastikune täiendavus ning see, et Türgi koordineeriks oma välispoliitikat jätkuvalt ELi omaga;

| 38. | on arvamusel, et Türgi välisminister tuleks vajaduse korral alati kutsuda välisasjade nõukogu istungile; on arvamusel, et on vaja raamistikku struktureeritud dialoogiks, koostööks ja kooskõlastamiseks välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitilistes küsimustes; |
| --- | --- |

38.

on arvamusel, et Türgi välisminister tuleks vajaduse korral alati kutsuda välisasjade nõukogu istungile; on arvamusel, et on vaja raamistikku struktureeritud dialoogiks, koostööks ja kooskõlastamiseks välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitilistes küsimustes;

| 39. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et vaatamata Kreeka ja Türgi dialoogi ja koostöö heale edenemisele ei ole Türgi Suure Rahvuskogu kuulutatud casus belli ähvardust Kreeka vastu ikka veel tühistatud; |
| --- | --- |

39.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et vaatamata Kreeka ja Türgi dialoogi ja koostöö heale edenemisele ei ole Türgi Suure Rahvuskogu kuulutatud casus belli ähvardust Kreeka vastu ikka veel tühistatud;

| 40. | avaldab Türgile tunnustust Iraagist ja Süüriast saabunud hinnanguliselt 1,6 miljoni pagulase jätkuva abistamise ning humanitaarkaalutlustel avatud piiride poliitika jätkamise eest; tunnustab 2014. aasta oktoobris vastu võetud ajutise kaitse direktiivi millega antakse pagulastele kindel õiguslik seisund ning võimalus saada isikutunnistus ja pääseda tööturule; kutsub ELi üles jätkama Türgis asuvatele Süüria ja Iraagi pagulastele mõeldud humanitaarabi rahalist toetamist; juhib tähelepanu sellele, et põgenikelaagrid on maksimaalselt täidetud ning elukoha otsingud raskendavad pagulaste elu ja koormavad nende ressursse; on seisukohal, et EL peaks aktiivselt toetama Türgi valitsust pagulaste abistamise pikaajaliste programmide kindlaksmääramisel ning aitama parandada pagulaste juurdepääsu haridusele, tervishoiule ja (seaduslikule) tööhõivele; kutsub komisjoni üles suurendama ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) ning stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi raames kasutatavaid vahendeid, et aidata anda asjakohast abi kohalikele kogukondadele, kelle elu suur põgenikevool on mõjutanud; kutsub ka ELi liikmesriike üles võimaldama tõelise vastutuse jagamise vaimus kõige haavatavamatele pagulastele (ajutisi) ümberasustamiskohti; |
| --- | --- |

40.

avaldab Türgile tunnustust Iraagist ja Süüriast saabunud hinnanguliselt 1,6 miljoni pagulase jätkuva abistamise ning humanitaarkaalutlustel avatud piiride poliitika jätkamise eest; tunnustab 2014. aasta oktoobris vastu võetud ajutise kaitse direktiivi millega antakse pagulastele kindel õiguslik seisund ning võimalus saada isikutunnistus ja pääseda tööturule; kutsub ELi üles jätkama Türgis asuvatele Süüria ja Iraagi pagulastele mõeldud humanitaarabi rahalist toetamist; juhib tähelepanu sellele, et põgenikelaagrid on maksimaalselt täidetud ning elukoha otsingud raskendavad pagulaste elu ja koormavad nende ressursse; on seisukohal, et EL peaks aktiivselt toetama Türgi valitsust pagulaste abistamise pikaajaliste programmide kindlaksmääramisel ning aitama parandada pagulaste juurdepääsu haridusele, tervishoiule ja (seaduslikule) tööhõivele; kutsub komisjoni üles suurendama ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) ning stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi raames kasutatavaid vahendeid, et aidata anda asjakohast abi kohalikele kogukondadele, kelle elu suur põgenikevool on mõjutanud; kutsub ka ELi liikmesriike üles võimaldama tõelise vastutuse jagamise vaimus kõige haavatavamatele pagulastele (ajutisi) ümberasustamiskohti;

| 41. | kutsub Türgit üles tagama oma partnerite tehnilisel ja rahalisel toel hariduse kättesaadavuse Türgis elavatele Süüria lastele, kelle arv üha suureneb; |
| --- | --- |

41.

kutsub Türgit üles tagama oma partnerite tehnilisel ja rahalisel toel hariduse kättesaadavuse Türgis elavatele Süüria lastele, kelle arv üha suureneb;

Heanaaberlike suhete arendamine

| 42. | nõuab, et Türgi valitsus lõpetaks Kreeka õhuruumi ja territoriaalvete korduvad rikkumised ning Türgi sõjalennukite lennud üle Kreeka saarte; |
| --- | --- |

42.

nõuab, et Türgi valitsus lõpetaks Kreeka õhuruumi ja territoriaalvete korduvad rikkumised ning Türgi sõjalennukite lennud üle Kreeka saarte;

| 43. | kutsub Türgi valitsust üles edasise viivituseta allkirjastama ja ratifitseerima ÜRO mereõiguse konventsiooni, mille on allkirjastanud ja ratifitseerinud EL ja selle 28 liikmesriiki, ning rõhutab Küprose Vabariigi seaduslikku õigust sõlmida kahepoolseid lepinguid oma majandusvööndi kohta; kutsub Türgit taas kord üles austama kõigi ELi liikmesriikide suveräänseid õigusi, sealhulgas neid, mis on seotud loodusvarade uurimise ja kaevandamisega, kui see on kooskõlas ELi õigustiku ja rahvusvahelise õigusega; kutsub Türgit üles hoiduma igasugustest sammudest, mis võiksid kahjustada heanaaberlikke suhteid ja kahepoolsete vaidluste rahumeelset lahendamist soodustavat õhkkonda; |
| --- | --- |

43.

kutsub Türgi valitsust üles edasise viivituseta allkirjastama ja ratifitseerima ÜRO mereõiguse konventsiooni, mille on allkirjastanud ja ratifitseerinud EL ja selle 28 liikmesriiki, ning rõhutab Küprose Vabariigi seaduslikku õigust sõlmida kahepoolseid lepinguid oma majandusvööndi kohta; kutsub Türgit taas kord üles austama kõigi ELi liikmesriikide suveräänseid õigusi, sealhulgas neid, mis on seotud loodusvarade uurimise ja kaevandamisega, kui see on kooskõlas ELi õigustiku ja rahvusvahelise õigusega; kutsub Türgit üles hoiduma igasugustest sammudest, mis võiksid kahjustada heanaaberlikke suhteid ja kahepoolsete vaidluste rahumeelset lahendamist soodustavat õhkkonda;

| 44. | peab taunitavaks, et Türgi keeldub täitmast oma kohustust rakendada täielikult ja mittediskrimineerivalt Euroopa Ühenduse ja Türgi vahelise assotsieerimislepingu lisaprotokolli kõikide liikmesriikide suhtes; tuletab meelde, et sel keeldumisel on läbirääkimisprotsessile jätkuvalt tugev negatiivne mõju; |
| --- | --- |

44.

peab taunitavaks, et Türgi keeldub täitmast oma kohustust rakendada täielikult ja mittediskrimineerivalt Euroopa Ühenduse ja Türgi vahelise assotsieerimislepingu lisaprotokolli kõikide liikmesriikide suhtes; tuletab meelde, et sel keeldumisel on läbirääkimisprotsessile jätkuvalt tugev negatiivne mõju;

| 45. | kordab, et toetab kindlalt Küprose taasühinemist, mille aluseks oleks mõlema sealse kogukonna seisukohast õiglane, kõikehõlmav ja toimiv lahendus ning mis toimuks ÜRO peasekretäri kaitse all ja oleks kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu sellekohaste resolutsioonide ja ELi alusväärtuste ja põhimõtetega, nii et tulemuseks oleks kahest kogukonnast koosnev föderatsioon, millel oleks ühtne suveräänsus, mis oleks rahvusvahelisel areenil ühtne juriidiline isik ja millel oleks ühtne kodakondusus ning kus kaks kogukonda oleksid poliitiliselt võrdõiguslikud ja kõigil kodanikel oleksid võrdsed võimalused; väljendab rahulolu seoses ÜRO erisaadiku Espen Barth Eide teadaandega, et kummagi kogukonna juhid on nõus esimesel võimalusel ÜRO peasekretäri egiidi all läbirääkimisi taasalustama, ning avaldab kindlat toetust jõupingutustele, mida ÜRO erinõunik on teinud kõneluste taasalustamiseks vajalike tingimuste loomiseks; väljendab lootust, et hiljuti valitud Küprose türgi kogukonna juhi taasühinemist ja lepitamist rõhutav sõnum avab läbirääkimisprotsessis uued võimalused; kutsub Türgit ja kõiki asjaosalisi üles taasühinemisläbirääkimisi aktiivselt toetama ning astuma Küprosega suhete normaliseerimiseks vajalikke samme; palub Türgil alustada oma vägede väljatoomist Küproselt ja tagastada Famagusta isoleeritud piirkond ÜRO-le kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 550 (1984); kutsub samal ajal Küprose Vabariiki üles avama ELi tollijärelevalve all Famagusta sadama, et toetada taasühendamisläbirääkimiste edukat lõpuleviimist soodustavat positiivset õhkkonda, ning võimaldama Küprose türklastel ELiga seaduslikult ja kõigile vastuvõetaval moel kaubelda; |
| --- | --- |

45.

kordab, et toetab kindlalt Küprose taasühinemist, mille aluseks oleks mõlema sealse kogukonna seisukohast õiglane, kõikehõlmav ja toimiv lahendus ning mis toimuks ÜRO peasekretäri kaitse all ja oleks kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu sellekohaste resolutsioonide ja ELi alusväärtuste ja põhimõtetega, nii et tulemuseks oleks kahest kogukonnast koosnev föderatsioon, millel oleks ühtne suveräänsus, mis oleks rahvusvahelisel areenil ühtne juriidiline isik ja millel oleks ühtne kodakondusus ning kus kaks kogukonda oleksid poliitiliselt võrdõiguslikud ja kõigil kodanikel oleksid võrdsed võimalused; väljendab rahulolu seoses ÜRO erisaadiku Espen Barth Eide teadaandega, et kummagi kogukonna juhid on nõus esimesel võimalusel ÜRO peasekretäri egiidi all läbirääkimisi taasalustama, ning avaldab kindlat toetust jõupingutustele, mida ÜRO erinõunik on teinud kõneluste taasalustamiseks vajalike tingimuste loomiseks; väljendab lootust, et hiljuti valitud Küprose türgi kogukonna juhi taasühinemist ja lepitamist rõhutav sõnum avab läbirääkimisprotsessis uued võimalused; kutsub Türgit ja kõiki asjaosalisi üles taasühinemisläbirääkimisi aktiivselt toetama ning astuma Küprosega suhete normaliseerimiseks vajalikke samme; palub Türgil alustada oma vägede väljatoomist Küproselt ja tagastada Famagusta isoleeritud piirkond ÜRO-le kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 550 (1984); kutsub samal ajal Küprose Vabariiki üles avama ELi tollijärelevalve all Famagusta sadama, et toetada taasühendamisläbirääkimiste edukat lõpuleviimist soodustavat positiivset õhkkonda, ning võimaldama Küprose türklastel ELiga seaduslikult ja kõigile vastuvõetaval moel kaubelda;

| 46. | kordab Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohaseid otsuseid ja kutsub Türgi valitsust üles lõpetama viivitamata Küprose kodanike inimõiguste rikkumine ja nendelt võimaluse võtmine nautida ja kasutada oma omandi-, usulisi ja muid inimõigusi, mis tulenevad Küprose Vabariigi põhiseaduslikust korrast ja ühenduse õigustikust ning ELi aluspõhimõtetest ja -väärtustest; |
| --- | --- |

46.

kordab Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohaseid otsuseid ja kutsub Türgi valitsust üles lõpetama viivitamata Küprose kodanike inimõiguste rikkumine ja nendelt võimaluse võtmine nautida ja kasutada oma omandi-, usulisi ja muid inimõigusi, mis tulenevad Küprose Vabariigi põhiseaduslikust korrast ja ühenduse õigustikust ning ELi aluspõhimõtetest ja -väärtustest;

| 47. | mõistab hukka Türgi asustuspoliitika ja kutsub Türgit üles vältima Türgi kodanike täiendavat asumist Küprose okupeeritud aladele, kuna see on vastuolus Genfi konventsiooni ja rahvusvahelise õiguse põhimõtetega; nõuab tungivalt, et Türgi lõpetaks kõik tegevused, mis muudavad saarel demograafilist tasakaalu ja takistavad seeläbi tulevaste lahenduste leidmist; |
| --- | --- |

47.

mõistab hukka Türgi asustuspoliitika ja kutsub Türgit üles vältima Türgi kodanike täiendavat asumist Küprose okupeeritud aladele, kuna see on vastuolus Genfi konventsiooni ja rahvusvahelise õiguse põhimõtetega; nõuab tungivalt, et Türgi lõpetaks kõik tegevused, mis muudavad saarel demograafilist tasakaalu ja takistavad seeläbi tulevaste lahenduste leidmist;

| 48. | kutsub Türgit üles võimaldama Küprosel kadunud isikutega tegelevale komisjonile täieliku juurdepääsu kõigile asjasse puutuvatele arhiividele ja militaartsoonidele Küprose põhjaosas, et võimaldada ekshumeerimist, ning esitama kogu asjakohase teabe, mis aitaks leida ümbermaetud säilmeid; nõuab, et kadunud isikutega tegeleva komisjoni tööle pöörataks erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

48.

kutsub Türgit üles võimaldama Küprosel kadunud isikutega tegelevale komisjonile täieliku juurdepääsu kõigile asjasse puutuvatele arhiividele ja militaartsoonidele Küprose põhjaosas, et võimaldada ekshumeerimist, ning esitama kogu asjakohase teabe, mis aitaks leida ümbermaetud säilmeid; nõuab, et kadunud isikutega tegeleva komisjoni tööle pöörataks erilist tähelepanu;

| 49. | nõuab, et Türgi ja Armeenia asuksid omavahelisi suhteid normaliseerima – ratifitseeriksid eeltingimusi seadmata protokollid diplomaatiliste suhete sisseseadmise kohta, avaksid piiri ning parandaksid aktiivselt oma suhteid, eelkõige piiriülese koostöö ja majandusliku integratsiooni vallas; tunnustab Türgi ja Armeenia käimasolevat dialoogi; |
| --- | --- |

49.

nõuab, et Türgi ja Armeenia asuksid omavahelisi suhteid normaliseerima – ratifitseeriksid eeltingimusi seadmata protokollid diplomaatiliste suhete sisseseadmise kohta, avaksid piiri ning parandaksid aktiivselt oma suhteid, eelkõige piiriülese koostöö ja majandusliku integratsiooni vallas; tunnustab Türgi ja Armeenia käimasolevat dialoogi;

o

o o

| 50. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Nõukogu peasekretärile, Euroopa Inimõiguste Kohtu presidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türgi Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

50.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Nõukogu peasekretärile, Euroopa Inimõiguste Kohtu presidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türgi Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 59.

(2)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 98.

(3)  ELT C 257 E, 6.9.2013, lk 38.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0184.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0277.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0235.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0052.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0014.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0094.

(10)  ELT L 51, 26.2.2008, lk 4.

---

Neljapäev, 11. juuni 2015

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/61 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/61

---

P8_TA(2015)0229

Olukord Süürias, Palmyras ja Mazen Darwishi juhtum

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2015. aasta resolutsioon Süüria kohta, olukorra kohta Palmyras ja Mazen Darwishi juhtumi kohta (2015/2732(RSP))

(2016/C 407/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, sealhulgas 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, sealhulgas 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2015. aasta teatist ELi piirkondliku strateegia kohta Süürias ja Iraagis ning Da’eshi ohu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2015. aasta teatist ELi piirkondliku strateegia kohta Süürias ja Iraagis ning Da’eshi ohu kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku avaldusi ja aruandeid Süüria konflikti kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku avaldusi ja aruandeid Süüria konflikti kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu poolt moodustatud Süüria küsimustega tegeleva ÜRO sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu poolt moodustatud Süüria küsimustega tegeleva ÜRO sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni aruandeid,

| — | võttes arvesse 17. juuli 1998. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, eelkõige selle artikli 8 lõike 2 punkti b alapunkti ix, milles on sätestatud, et tahtlik rünnak ajaloomälestiste vastu on sõjakuritegu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. juuli 1998. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, eelkõige selle artikli 8 lõike 2 punkti b alapunkti ix, milles on sätestatud, et tahtlik rünnak ajaloomälestiste vastu on sõjakuritegu,

| — | võttes arvesse oma 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni kultuurimälestiste hävitamise kohta ISISe/Da’eshi poolt (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni kultuurimälestiste hävitamise kohta ISISe/Da’eshi poolt (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 167, milles on sätestatud, et „liit ja liikmesriigid edendavad kultuuri valdkonnas koostööd kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 167, milles on sätestatud, et „liit ja liikmesriigid edendavad kultuuri valdkonnas koostööd kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega“,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 116/2009 kultuuriväärtuste ekspordi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 116/2009 kultuuriväärtuste ekspordi kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 25.–26. oktoobri 2012. aasta kohtumisel vastu võetud resolutsiooni kultuuriväärtuste valdkonnas pädevate õiguskaitseasutuste ja õiguskaitse ekspertide mitteametliku võrgustiku (EU CULTNET) loomise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 25.–26. oktoobri 2012. aasta kohtumisel vastu võetud resolutsiooni kultuuriväärtuste valdkonnas pädevate õiguskaitseasutuste ja õiguskaitse ekspertide mitteametliku võrgustiku (EU CULTNET) loomise kohta,

| — | võttes arvesse relvakonflikti korral kultuuriväärtuste kaitset käsitleva 1954. aasta Haagi konventsiooni 1999. aasta teist protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse relvakonflikti korral kultuuriväärtuste kaitset käsitleva 1954. aasta Haagi konventsiooni 1999. aasta teist protokolli,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini 21. mai 2015. aasta avaldust olukorra kohta Palmyras, võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 17. veebruari 2012. aasta avaldust, milles ta mõistis hukka Mazen Darwichi vahistamise ning 3. aprilli 2012. aasta ELi kohapealset avaldust Mazen Darwishi ja veel seitsme inimõiguste kaitsja jätkuva ilma süüdistuseta kinnipidamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini 21. mai 2015. aasta avaldust olukorra kohta Palmyras, võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 17. veebruari 2012. aasta avaldust, milles ta mõistis hukka Mazen Darwichi vahistamise ning 3. aprilli 2012. aasta ELi kohapealset avaldust Mazen Darwishi ja veel seitsme inimõiguste kaitsja jätkuva ilma süüdistuseta kinnipidamise kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mille nõukogu võttis vastu 2004. aasta juunis ja mida ajakohastati 2008. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mille nõukogu võttis vastu 2004. aasta juunis ja mida ajakohastati 2008. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2222 (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2222 (2015),

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et alates Süüria konflikti puhkemisest 2011. aastal on selles elu kaotanud üle 220 000 inimese, neist enamik tsiviilelanikud; arvestades, et al-Assadi režiim, IS/Da’esh, al-Nusra ja teised konflikti osalised on toime pannud ulatuslikke ja korduvaid inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisi; arvestades, et valdav enamik nendest kuritegudest on senini jäänud karistuseta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates Süüria konflikti puhkemisest 2011. aastal on selles elu kaotanud üle 220 000 inimese, neist enamik tsiviilelanikud; arvestades, et al-Assadi režiim, IS/Da’esh, al-Nusra ja teised konflikti osalised on toime pannud ulatuslikke ja korduvaid inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisi; arvestades, et valdav enamik nendest kuritegudest on senini jäänud karistuseta;

| B. | arvestades, et piinamine, massilised vahistamised ja rahvastatud alade ulatuslik hävitamine on viimastel kuudel järsult suurenenud; arvestades, et arvukalt süürlasi on ümber asunud ja osa neist on sunnitud liikuma kaugemale humanitaarabist, mida nad vajavad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et piinamine, massilised vahistamised ja rahvastatud alade ulatuslik hävitamine on viimastel kuudel järsult suurenenud; arvestades, et arvukalt süürlasi on ümber asunud ja osa neist on sunnitud liikuma kaugemale humanitaarabist, mida nad vajavad;

| C. | arvestades, et IS/Da’esh on pärast iidse Süüria linna Palmyra vallutamist tapnud seal vähemalt 400 inimest, sealhulgas naisi ja lapsi, ning Süüria inimõiguste vaatluskeskuse andmetel on hukatud vähemalt 217 inimest ja vangistatud 600 inimest, sealhulgas naised ja lapsed, keda süüdistatakse koostöös režiimi jõududega ja režiimi esindajate oma majas varjamises; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et IS/Da’esh on pärast iidse Süüria linna Palmyra vallutamist tapnud seal vähemalt 400 inimest, sealhulgas naisi ja lapsi, ning Süüria inimõiguste vaatluskeskuse andmetel on hukatud vähemalt 217 inimest ja vangistatud 600 inimest, sealhulgas naised ja lapsed, keda süüdistatakse koostöös režiimi jõududega ja režiimi esindajate oma majas varjamises;

| D. | arvestades, et Palmyra linna vallutamisele järgnesid al-Assadi režiimi toetavate jõudude raevukad õhurünnakud, milles sai surma üle tosina tsiviilelaniku ja paljud linna jäänud elanikud olid sunnitud põgenema; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Palmyra linna vallutamisele järgnesid al-Assadi režiimi toetavate jõudude raevukad õhurünnakud, milles sai surma üle tosina tsiviilelaniku ja paljud linna jäänud elanikud olid sunnitud põgenema;

| E. | arvestades, et hiljutise, 2015. aasta aprilli-mai rünnaku tulemusel vallutas IS/Da’esh 17. mail 2015 Ramadi ja 21. mail 2015 Palmyra, saades oma kontrolli alla 50 % Süüria territooriumist; arvestades, et nn Islamiriigi rahvusülene olemus, märkimisväärsed rahalised ressursid ning mõningatel andmetel ligi 200 000 võitlejat ohustavad laiemat piirkonda; arvestades, et hinnangute kohaselt võitleb nendes relvarühmitistes tuhandeid välismaalasi, sh ELi kodanikke; arvestades, et IS/Da’eshi esilekerkimine on süvendanud humanitaarkriisi, eelkõige arvukate tsiviilelanikest põgenike näol; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hiljutise, 2015. aasta aprilli-mai rünnaku tulemusel vallutas IS/Da’esh 17. mail 2015 Ramadi ja 21. mail 2015 Palmyra, saades oma kontrolli alla 50 % Süüria territooriumist; arvestades, et nn Islamiriigi rahvusülene olemus, märkimisväärsed rahalised ressursid ning mõningatel andmetel ligi 200 000 võitlejat ohustavad laiemat piirkonda; arvestades, et hinnangute kohaselt võitleb nendes relvarühmitistes tuhandeid välismaalasi, sh ELi kodanikke; arvestades, et IS/Da’eshi esilekerkimine on süvendanud humanitaarkriisi, eelkõige arvukate tsiviilelanikest põgenike näol;

| F. | arvestades, et 5. juunil 2015. aastal väljendasid ÜRO Julgeolekunõukogu liikmed pahameelt vägivalla ulatuslikkuse ja kõikide tsiviilelanike vastu suunatud rünnakute üle Süürias ning mõistsid hukka IS/Da’eshi, al-Nusra ja teiste riigis tegutsevate terrorirühmituste poolt toime pandud terrorirünnakud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 5. juunil 2015. aastal väljendasid ÜRO Julgeolekunõukogu liikmed pahameelt vägivalla ulatuslikkuse ja kõikide tsiviilelanike vastu suunatud rünnakute üle Süürias ning mõistsid hukka IS/Da’eshi, al-Nusra ja teiste riigis tegutsevate terrorirühmituste poolt toime pandud terrorirünnakud;

| G. | arvestades, et Palmyra paikneb Damaskuse ja Süüria idaosa linna Deir al-Zouri vahel ning tema lähedusse jäävad olulised gaasimaardlad ja fosfaadikaevandused; arvestades, et Palmyra vallutamine langes kokku Iraagis Anbari provintsis asuva Ramadi linna vallutamisega IS/Da’eshi poolt, kuid vahetult enne oli IS/Da’esh kaotanud alasid Tikriti ümbruses; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Palmyra paikneb Damaskuse ja Süüria idaosa linna Deir al-Zouri vahel ning tema lähedusse jäävad olulised gaasimaardlad ja fosfaadikaevandused; arvestades, et Palmyra vallutamine langes kokku Iraagis Anbari provintsis asuva Ramadi linna vallutamisega IS/Da’eshi poolt, kuid vahetult enne oli IS/Da’esh kaotanud alasid Tikriti ümbruses;

| H. | arvestades, et üle 2 000 aasta vanune Palmyra on ülioluline kultuuriloolise väärtusega paik, mis on kantud UNESCO maailmapärandi nimekirja; arvestades, et 21. mail 2015 kutsus UNESCO peadirektor üles viivitamatult linnas vaenutegevust lõpetama; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et üle 2 000 aasta vanune Palmyra on ülioluline kultuuriloolise väärtusega paik, mis on kantud UNESCO maailmapärandi nimekirja; arvestades, et 21. mail 2015 kutsus UNESCO peadirektor üles viivitamatult linnas vaenutegevust lõpetama;

| I. | arvestades, et Palmyra on Süüria rikkaliku kultuuripärandi sümbol monumentaalsete varemetega kunagisest suurest linnast, mis oli antiikmaailma üks olulisemaid kultuurikeskusi; arvestades, et IS/Da’eshi toime pandud massilisi tapmisi ja arheoloogilise ja kultuuripärandi hävitamist on käsitatud teatavatel tingimustel inimsusevastaste kuritegudena ja nn kultuurilise puhastusena ning need võib Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi kohaselt lugeda sõjakuritegudeks; arvestades, et UNESCO peadirektor Irina Bokova on nimetanud sellist kultuuripärandi süstemaatilist hävitustööd nn kultuuriliseks puhastuseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Palmyra on Süüria rikkaliku kultuuripärandi sümbol monumentaalsete varemetega kunagisest suurest linnast, mis oli antiikmaailma üks olulisemaid kultuurikeskusi; arvestades, et IS/Da’eshi toime pandud massilisi tapmisi ja arheoloogilise ja kultuuripärandi hävitamist on käsitatud teatavatel tingimustel inimsusevastaste kuritegudena ja nn kultuurilise puhastusena ning need võib Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi kohaselt lugeda sõjakuritegudeks; arvestades, et UNESCO peadirektor Irina Bokova on nimetanud sellist kultuuripärandi süstemaatilist hävitustööd nn kultuuriliseks puhastuseks;

| J. | arvestades, et IS/Da’esh kasutab nii Iraagi kui ka Süüria kultuuripärandi süstemaatilist ründamist ja hävitamist sõjataktikana hirmu ja vihkamise levitamiseks; arvestades, et Palmyra vallutamise tõttu IS/Da’eshi poolt on linna ajalooline pärand hävimisohus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et IS/Da’esh kasutab nii Iraagi kui ka Süüria kultuuripärandi süstemaatilist ründamist ja hävitamist sõjataktikana hirmu ja vihkamise levitamiseks; arvestades, et Palmyra vallutamise tõttu IS/Da’eshi poolt on linna ajalooline pärand hävimisohus;

| K. | arvestades, et välisasjade nõukogu poolt 16. märtsil 2015. aastal vastu võetud Süüriat ja Iraaki ning ISi/Da’eshi ohtu käsitlevas ELi piirkondlikus strateegias mõistab EL karmilt hukka Süüria ja Iraagi arheoloogilise ja kultuuripärandi tahtliku hävitamise ning märgib, et sellist tegevust võib Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi kohaselt lugeda sõjakuriteoks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et välisasjade nõukogu poolt 16. märtsil 2015. aastal vastu võetud Süüriat ja Iraaki ning ISi/Da’eshi ohtu käsitlevas ELi piirkondlikus strateegias mõistab EL karmilt hukka Süüria ja Iraagi arheoloogilise ja kultuuripärandi tahtliku hävitamise ning märgib, et sellist tegevust võib Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi kohaselt lugeda sõjakuriteoks;

| L. | arvestades, et UNESCO on käivitanud koos teiste partneritega Süüria kultuuripärandi erakorralise kaitse kolmeaastase projekti, mille eesmärk on tagada Süüria kultuuripärandi kaitse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et UNESCO on käivitanud koos teiste partneritega Süüria kultuuripärandi erakorralise kaitse kolmeaastase projekti, mille eesmärk on tagada Süüria kultuuripärandi kaitse;

| M. | arvestades, et ebaseaduslik kultuuriväärtustega kaubitsemine on nüüd uimastite ja relvade järel tähtsuselt kolmas ebaseadusliku kauplemise valdkond; arvestades, et seda ebaseaduslikku kaubandust valitsevad organiseeritud kuritegevuse võrgustikud ning et praegustel riiklikel ja rahvusvahelistel mehhanismidel ei ole probleemiga toimetulekuks piisavalt vahendeid ega toetust; arvestades, et EL on võtnud kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2199 (2015) kõik asjakohased meetmed ebaseadusliku kultuuriväärtustega kauplemise ennetamiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ebaseaduslik kultuuriväärtustega kaubitsemine on nüüd uimastite ja relvade järel tähtsuselt kolmas ebaseadusliku kauplemise valdkond; arvestades, et seda ebaseaduslikku kaubandust valitsevad organiseeritud kuritegevuse võrgustikud ning et praegustel riiklikel ja rahvusvahelistel mehhanismidel ei ole probleemiga toimetulekuks piisavalt vahendeid ega toetust; arvestades, et EL on võtnud kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2199 (2015) kõik asjakohased meetmed ebaseadusliku kultuuriväärtustega kauplemise ennetamiseks;

| N. | arvestades, et alates Süüria konflikti puhkemisest 2011. aasta märtsis on Süürias toimunud ulatuslikud ja rasked inimõiguste rikkumised, sealhulgas sõltumatute ajakirjanike, inimõiguste kaitsjate, humanitaar- ja meditsiinitöötajate tahtlik sihikule võtmine, meelevaldne kinnipidamine ja kadumine ning nende ähvardamine, vägivaldne kohtlemine, meelevaldne vahistamine ja kadunuks jäämine; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et alates Süüria konflikti puhkemisest 2011. aasta märtsis on Süürias toimunud ulatuslikud ja rasked inimõiguste rikkumised, sealhulgas sõltumatute ajakirjanike, inimõiguste kaitsjate, humanitaar- ja meditsiinitöötajate tahtlik sihikule võtmine, meelevaldne kinnipidamine ja kadumine ning nende ähvardamine, vägivaldne kohtlemine, meelevaldne vahistamine ja kadunuks jäämine;

| O. | arvestades, et Süüria ajakirjanik ja aktivist ning Süüria meedia- ja sõnavabaduse keskuse president Mazen Darwish viibib oma sõnavabadust kaitsva töö tõttu 2012. aastast saadik vangistuses, nii nagu ka Hani Al-Zaitani ja Hussain Ghrer; arvestades, et Mazen Darwishi suhtes kasutati väidetavalt julma piinamist ja väärkohtlemist ning 6. mail 2015 viidi ta teadmata kohta; arvestades, et Mazen Darwishile anti 2015. aastal UNESCO ajakirjandusvabaduse auhind, samuti on ta saanud muid olulisi rahvusvahelisi auhindu, nagu Preis der Lutherstädte – Das unerschrockene Wort 2015, Bruno-Kreisky-Preis für Verdienste um die Menschenrechte 2013 ja PEN-Pinter Prize 2014; arvestades, et Mazen Darwishi, Hani Al-Zaitani ja Hussain Ghreri jätkuv kinnipidamine on veel üks tõendus Bashar al-Assadi režiimi repressiivse olemuse kohta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Süüria ajakirjanik ja aktivist ning Süüria meedia- ja sõnavabaduse keskuse president Mazen Darwish viibib oma sõnavabadust kaitsva töö tõttu 2012. aastast saadik vangistuses, nii nagu ka Hani Al-Zaitani ja Hussain Ghrer; arvestades, et Mazen Darwishi suhtes kasutati väidetavalt julma piinamist ja väärkohtlemist ning 6. mail 2015 viidi ta teadmata kohta; arvestades, et Mazen Darwishile anti 2015. aastal UNESCO ajakirjandusvabaduse auhind, samuti on ta saanud muid olulisi rahvusvahelisi auhindu, nagu Preis der Lutherstädte – Das unerschrockene Wort 2015, Bruno-Kreisky-Preis für Verdienste um die Menschenrechte 2013 ja PEN-Pinter Prize 2014; arvestades, et Mazen Darwishi, Hani Al-Zaitani ja Hussain Ghreri jätkuv kinnipidamine on veel üks tõendus Bashar al-Assadi režiimi repressiivse olemuse kohta;

| P. | arvestades, et 15. mai 2013. aasta resolutsioonis 67/262 nõudis ÜRO Peaassamblee, et Süüria ametivõimud vabastaksid viivitamatult kõik meelevaldselt kinnipeetavad isikud, sealhulgas Süüria meedia- ja sõnavabaduse keskuse liikmed; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 15. mai 2013. aasta resolutsioonis 67/262 nõudis ÜRO Peaassamblee, et Süüria ametivõimud vabastaksid viivitamatult kõik meelevaldselt kinnipeetavad isikud, sealhulgas Süüria meedia- ja sõnavabaduse keskuse liikmed;

| Q. | arvestades, et 19. veebruaril 2015 nõudis ÜRO inimõiguste ülemvolinik Zeid Ra’ad Al Hussein, et Süüria ametivõimud vabastaksid kõik oma vaadete rahumeelse väljendamise eest vangistatud isikud, sealhulgas Mazen Darwishi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 19. veebruaril 2015 nõudis ÜRO inimõiguste ülemvolinik Zeid Ra’ad Al Hussein, et Süüria ametivõimud vabastaksid kõik oma vaadete rahumeelse väljendamise eest vangistatud isikud, sealhulgas Mazen Darwishi;

| R. | arvestades, et sadu inimõiguste kaitsjaid on Süürias ähvardatud, vägivaldselt koheldud, meelevaldselt vahistatud või kaduma jäänud; arvestades, et nende hulgas on inimõigustele spetsialiseerunud jurist ja 2011. aasta Sahharovi auhinna laureaat Razan Zeitouneh, kes rööviti Dumas 9. detsembril 2013; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et sadu inimõiguste kaitsjaid on Süürias ähvardatud, vägivaldselt koheldud, meelevaldselt vahistatud või kaduma jäänud; arvestades, et nende hulgas on inimõigustele spetsialiseerunud jurist ja 2011. aasta Sahharovi auhinna laureaat Razan Zeitouneh, kes rööviti Dumas 9. detsembril 2013;

| 1. | mõistab otsustavalt hukka räiged, süstemaatilised ja laialdased inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised al-Assadi režiimi, IS/Da’eshi terroristide ja teiste Süürias tegutsevate pühasõdalaste rühmituste poolt, samuti poliitilistele, tsiviil- ja inimõiguste aktivistidele, blogijatele ja ajakirjanikele esitatud süüdistused ja neile määratud karistused; kordab, et mõistab reservatsioonideta hukka Süüria valitsuse korraldatud piinamised, üha intensiivsema suurtükitule ja õhurünnakute, sealhulgas torupommide kasutamise; avaldab sügavat kaastunnet nende tegude ohvritele; on sügavalt vapustatud Süüria konfliktist põhjustatud kohutavate inimlike kannatuste ja kaotatud elude pärast ning on äärmiselt mures humanitaar- ja julgeolekuolukorra halvenemise pärast Süürias; |
| --- | --- |

1.

mõistab otsustavalt hukka räiged, süstemaatilised ja laialdased inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised al-Assadi režiimi, IS/Da’eshi terroristide ja teiste Süürias tegutsevate pühasõdalaste rühmituste poolt, samuti poliitilistele, tsiviil- ja inimõiguste aktivistidele, blogijatele ja ajakirjanikele esitatud süüdistused ja neile määratud karistused; kordab, et mõistab reservatsioonideta hukka Süüria valitsuse korraldatud piinamised, üha intensiivsema suurtükitule ja õhurünnakute, sealhulgas torupommide kasutamise; avaldab sügavat kaastunnet nende tegude ohvritele; on sügavalt vapustatud Süüria konfliktist põhjustatud kohutavate inimlike kannatuste ja kaotatud elude pärast ning on äärmiselt mures humanitaar- ja julgeolekuolukorra halvenemise pärast Süürias;

| 2. | mõistab hukka Palmyra vallutamise IS/Da’eshi poolt 21. mail 2015, pärast üheksa päeva kestnud ohvriterohket rünnakut, ning asjaolu, et pärast seda on organisatsioon linnas ja selle ümbruses mõrvanud vähemalt 217 inimest, samuti jätkuvalt sooritanud arvukalt metsikusi ja vägivallategusid tema kontrolli all olevatel Süüria ja Iraagi aladel väljakuulutatud nn kalifaadis; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka Palmyra vallutamise IS/Da’eshi poolt 21. mail 2015, pärast üheksa päeva kestnud ohvriterohket rünnakut, ning asjaolu, et pärast seda on organisatsioon linnas ja selle ümbruses mõrvanud vähemalt 217 inimest, samuti jätkuvalt sooritanud arvukalt metsikusi ja vägivallategusid tema kontrolli all olevatel Süüria ja Iraagi aladel väljakuulutatud nn kalifaadis;

| 3. | väljendab muret olukorra pärast Palmyras ja tuhandete linna jäänud elanike pärast, IS/Da’eshi rünnaku tõttu põgenenute ning Palmyras asuvate naiste ja laste pärast, arvestades, et IS/Da’esh on varem naisi ja lapsi röövinud, ekspluateerinud ja kuritarvitanud, sealhulgas vägistanud, seksuaalselt väärkohelnud, abielluma sundinud ja lapsi väevõimuga võitlejateks värvanud; |
| --- | --- |

3.

väljendab muret olukorra pärast Palmyras ja tuhandete linna jäänud elanike pärast, IS/Da’eshi rünnaku tõttu põgenenute ning Palmyras asuvate naiste ja laste pärast, arvestades, et IS/Da’esh on varem naisi ja lapsi röövinud, ekspluateerinud ja kuritarvitanud, sealhulgas vägistanud, seksuaalselt väärkohelnud, abielluma sundinud ja lapsi väevõimuga võitlejateks värvanud;

| 4. | soovitab nõukogul, komisjonil ja kõrgel esindajal teha pagulaste aitamiseks kättesaadavaks kõik vajalikud rahalised ja inimressursid; |
| --- | --- |

4.

soovitab nõukogul, komisjonil ja kõrgel esindajal teha pagulaste aitamiseks kättesaadavaks kõik vajalikud rahalised ja inimressursid;

| 5. | tervitab Pariisis 2. juunil 2015 toimunud IS/Da’eshi vastase rahvusvahelise koalitsiooni ministrite kohtumisel antud lubadust kahekordistada kollektiivseid jõupingutusi IS/Da’eshi purustamiseks; kutsub koalitsiooni üles intensiivistama tegevust ühise mitmemõõtmelise ja pikaajalise strateegia elluviimiseks, mille eesmärk on IS/Da’eshi nõrgestada ja ta lõpuks hävitada; rõhutab vajadust strateegiale lisaks intensiivistada koostööd kõigi piirkonnas IS/Da’eshi vastu võitlevate riiklike ja mitteriiklike osapooltega; |
| --- | --- |

5.

tervitab Pariisis 2. juunil 2015 toimunud IS/Da’eshi vastase rahvusvahelise koalitsiooni ministrite kohtumisel antud lubadust kahekordistada kollektiivseid jõupingutusi IS/Da’eshi purustamiseks; kutsub koalitsiooni üles intensiivistama tegevust ühise mitmemõõtmelise ja pikaajalise strateegia elluviimiseks, mille eesmärk on IS/Da’eshi nõrgestada ja ta lõpuks hävitada; rõhutab vajadust strateegiale lisaks intensiivistada koostööd kõigi piirkonnas IS/Da’eshi vastu võitlevate riiklike ja mitteriiklike osapooltega;

| 6. | on jätkuvalt veendunud, et ei konflikti tulemuslik lahendamine ega püsiv rahu Süürias ei ole võimalik, kui konflikti käigus selle kõigi osapoolte toime pandud kuritegude sooritajaid vastutusele ei võeta; |
| --- | --- |

6.

on jätkuvalt veendunud, et ei konflikti tulemuslik lahendamine ega püsiv rahu Süürias ei ole võimalik, kui konflikti käigus selle kõigi osapoolte toime pandud kuritegude sooritajaid vastutusele ei võeta;

| 7. | juhib tähelepanu sellele, et püsiva lahenduse Süüria kriisile võib tuua üksnes kaasav poliitiline kokkulepe, mille aluseks on 30. juuni 2012. aasta Genfi kommünikee ja mida toetab rahvusvaheline üldsus; palub ÜRO erisaadikul Staffan de Mistural teha kõigi osapooltega koostööd, et saavutada tegelik poliitiline üleminek, mis vastab Süüria rahva õigustatud püüdlustele ning lubab neil sõltumatult ja demokraatlikult oma tuleviku üle otsustada; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu sellele, et püsiva lahenduse Süüria kriisile võib tuua üksnes kaasav poliitiline kokkulepe, mille aluseks on 30. juuni 2012. aasta Genfi kommünikee ja mida toetab rahvusvaheline üldsus; palub ÜRO erisaadikul Staffan de Mistural teha kõigi osapooltega koostööd, et saavutada tegelik poliitiline üleminek, mis vastab Süüria rahva õigustatud püüdlustele ning lubab neil sõltumatult ja demokraatlikult oma tuleviku üle otsustada;

| 8. | on tõsiselt mures ÜRO Süüriaga seotud 2014. aasta taotluste tõsise alarahastamise pärast, mille tõttu ajutiselt peatati Süüria pagulaste abistamine Maailma Toiduprogrammi raames; nõuab seepärast tungivalt, et rahvusvaheline üldsus annaks vastusena tulevastele taotlustele rohkem raha ja abi; |
| --- | --- |

8.

on tõsiselt mures ÜRO Süüriaga seotud 2014. aasta taotluste tõsise alarahastamise pärast, mille tõttu ajutiselt peatati Süüria pagulaste abistamine Maailma Toiduprogrammi raames; nõuab seepärast tungivalt, et rahvusvaheline üldsus annaks vastusena tulevastele taotlustele rohkem raha ja abi;

| 9. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles intensiivistama tegevust lahenduste leidmiseks, et leevendada kriisi ja lõpetada sõda Süürias, ning väljendab toetust neile, kes võitlevad Süürias ja Iraagis IS/Da’eshi vastu; kutsub piirkonna valitsusi üles üheskoos tegutsema, kuna üksnes tihe koostöö julgeolekuküsimustes võib tuua piirkonda rahu ja julgeoleku; |
| --- | --- |

9.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles intensiivistama tegevust lahenduste leidmiseks, et leevendada kriisi ja lõpetada sõda Süürias, ning väljendab toetust neile, kes võitlevad Süürias ja Iraagis IS/Da’eshi vastu; kutsub piirkonna valitsusi üles üheskoos tegutsema, kuna üksnes tihe koostöö julgeolekuküsimustes võib tuua piirkonda rahu ja julgeoleku;

| 10. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles kõigi vahenditega kaitsma Palmyra tsiviilelanikke ja kordumatut kultuuripärandit ning kutsub kõiki osapooli koheselt lõpetama vaenutegevuse Palmyras ja lubama vägivalla eest põgenevatel tsiviilelanikel ohutult lahkuda; |
| --- | --- |

10.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles kõigi vahenditega kaitsma Palmyra tsiviilelanikke ja kordumatut kultuuripärandit ning kutsub kõiki osapooli koheselt lõpetama vaenutegevuse Palmyras ja lubama vägivalla eest põgenevatel tsiviilelanikel ohutult lahkuda;

| 11. | nõuab, et otsekohe peatataks Süüria ja Iraagi kultuuripärandi, sealhulgas pühapaikade ja religioossete objektide hävitamine; rõhutab, et selliste tegudega, pangu neid siis toime IS/Da’esh või muud isikud, rühmitused või üksused, ei saa leppida, ning ühtlasi nõuab Iraagi kultuuripärandi kaitsmist seeläbi, et kultuuri- ja usulisi väärtusi ning objekte kaitstakse vastavalt rahvusvahelise humanitaarõiguse nõuetele; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et otsekohe peatataks Süüria ja Iraagi kultuuripärandi, sealhulgas pühapaikade ja religioossete objektide hävitamine; rõhutab, et selliste tegudega, pangu neid siis toime IS/Da’esh või muud isikud, rühmitused või üksused, ei saa leppida, ning ühtlasi nõuab Iraagi kultuuripärandi kaitsmist seeläbi, et kultuuri- ja usulisi väärtusi ning objekte kaitstakse vastavalt rahvusvahelise humanitaarõiguse nõuetele;

| 12. | nõuab ELilt ja liikmesriikidelt teadlikkuse tõstmise kampaaniate korraldamist, et tõkestada konfliktipiirkonnast pärit kultuuriväärtuste ebaseaduslikku ostmist ja müümist; |
| --- | --- |

12.

nõuab ELilt ja liikmesriikidelt teadlikkuse tõstmise kampaaniate korraldamist, et tõkestada konfliktipiirkonnast pärit kultuuriväärtuste ebaseaduslikku ostmist ja müümist;

| 13. | kinnitab, et kultuuripärandil on suur väärtus kogu inimkonna jaoks ja arvab seepärast, et selle hävitamine tuleb lugeda andestamatuks sõjakuriteoks; |
| --- | --- |

13.

kinnitab, et kultuuripärandil on suur väärtus kogu inimkonna jaoks ja arvab seepärast, et selle hävitamine tuleb lugeda andestamatuks sõjakuriteoks;

| 14. | toonitab rahvusvahelise kogukonna ühise tegutsemise vajalikkust, et tõkestada ebaseaduslik kaubitsemine kultuuriväärtuste ja kultuuriväärtust omavate esemetega, millest rahastatakse IS/Da’eshi tegevust; |
| --- | --- |

14.

toonitab rahvusvahelise kogukonna ühise tegutsemise vajalikkust, et tõkestada ebaseaduslik kaubitsemine kultuuriväärtuste ja kultuuriväärtust omavate esemetega, millest rahastatakse IS/Da’eshi tegevust;

| 15. | toetab UNESCO peadirektori avaldusi ning kõiki ÜRO ja UNESCO erimeetmeid Palmyra ja kõigi muude ohustatud kultuurilise ja ajaloolise väärtusega paikade kaitseks; |
| --- | --- |

15.

toetab UNESCO peadirektori avaldusi ning kõiki ÜRO ja UNESCO erimeetmeid Palmyra ja kõigi muude ohustatud kultuurilise ja ajaloolise väärtusega paikade kaitseks;

| 16. | palub ÜRO peasekretäril tõstatada küsimus kõigi terrorirühmituste, sealhulgas IS/Da’eshi poolt ohustatud kultuuriloolise väärtusega paikade kaitsest ÜRO Julgeolekunõukogus, et võtta vastu asjakohane resolutsioon; |
| --- | --- |

16.

palub ÜRO peasekretäril tõstatada küsimus kõigi terrorirühmituste, sealhulgas IS/Da’eshi poolt ohustatud kultuuriloolise väärtusega paikade kaitsest ÜRO Julgeolekunõukogus, et võtta vastu asjakohane resolutsioon;

| 17. | palub liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel võtta koostöös ÜROga praktilisi meetmeid, et kaitsta Palmyras ja kogu Lähis-Idas ohtu sattunud kultuuriloolise, ajaloolise, usulise ja arheoloogilise väärtusega paiku; |
| --- | --- |

17.

palub liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel võtta koostöös ÜROga praktilisi meetmeid, et kaitsta Palmyras ja kogu Lähis-Idas ohtu sattunud kultuuriloolise, ajaloolise, usulise ja arheoloogilise väärtusega paiku;

| 18. | on rahul kohapealsete ja rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonide tööga inimõiguste rikkumiste, sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja muude rikkumiste tõendusmaterjalide registreerimisel ning rõhutab sellise tegevuse kriitilist tähtsust; imetleb sügavalt kõiki Süüria aktiviste, kes eluga riskides jätkuvalt väsimatult oma sõjast räsitud maa inimõiguste olukorda jälgivad ja registreerivad ja sellest väljapoole teada annavad, ning väljendab oma solidaarsust nendega; |
| --- | --- |

18.

on rahul kohapealsete ja rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonide tööga inimõiguste rikkumiste, sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja muude rikkumiste tõendusmaterjalide registreerimisel ning rõhutab sellise tegevuse kriitilist tähtsust; imetleb sügavalt kõiki Süüria aktiviste, kes eluga riskides jätkuvalt väsimatult oma sõjast räsitud maa inimõiguste olukorda jälgivad ja registreerivad ja sellest väljapoole teada annavad, ning väljendab oma solidaarsust nendega;

| 19. | on sügavalt mures Süürias pidurdamatult üha enam halveneva humanitaar- ja inimõiguste olukorra pärast ning rõhutab vajadust tunnustada kooskõlas Süüria rahvusvaheliste kohustustega sõnavabadust ja inimõiguslaste õigust oma tööd teha; märgib, et igaühel on õigus sõna- ja väljendusvabadusele ning see on üks põhilisi inimõigusi; mõistab hukka kõik Süürias aset leidnud ajakirjandusvabaduse rikkumised ja vägivallateod ajakirjanike kallal; |
| --- | --- |

19.

on sügavalt mures Süürias pidurdamatult üha enam halveneva humanitaar- ja inimõiguste olukorra pärast ning rõhutab vajadust tunnustada kooskõlas Süüria rahvusvaheliste kohustustega sõnavabadust ja inimõiguslaste õigust oma tööd teha; märgib, et igaühel on õigus sõna- ja väljendusvabadusele ning see on üks põhilisi inimõigusi; mõistab hukka kõik Süürias aset leidnud ajakirjandusvabaduse rikkumised ja vägivallateod ajakirjanike kallal;

| 20. | kutsub Süüria ametivõime üles viivitamatult ja tingimusteta vabastama Mazen Darwishi ja kõik teised sõnavabaduse ja ühinemisvabaduse rahumeelse kasutamise eest vahistatud, kohtu alla antud ja/või süüdi mõistetud isikud, samuti kõik inimõiguslased ja poliitiliste õiguste kaitsjad, kes on inimõigustealase tegevuse eest meelevaldselt vabadusest ilma jäetud, ning tühistama kõik selliste inimeste vastu esitatud süüdistused; |
| --- | --- |

20.

kutsub Süüria ametivõime üles viivitamatult ja tingimusteta vabastama Mazen Darwishi ja kõik teised sõnavabaduse ja ühinemisvabaduse rahumeelse kasutamise eest vahistatud, kohtu alla antud ja/või süüdi mõistetud isikud, samuti kõik inimõiguslased ja poliitiliste õiguste kaitsjad, kes on inimõigustealase tegevuse eest meelevaldselt vabadusest ilma jäetud, ning tühistama kõik selliste inimeste vastu esitatud süüdistused;

| 21. | nõuab, et Süüria ametivõimud teeksid viivitamatult teatavaks kolme eelnimetatud mehe saatuse ja asukoha, tagaksid neile kaitse piinamise ja väärkohtlemise eest, lubaksid neil koheselt oma perekonnaliikmete ja advokaatidega ühendust võtta ja vajaduse korral annaksid neile igasugust vajalikku arstiabi; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et Süüria ametivõimud teeksid viivitamatult teatavaks kolme eelnimetatud mehe saatuse ja asukoha, tagaksid neile kaitse piinamise ja väärkohtlemise eest, lubaksid neil koheselt oma perekonnaliikmete ja advokaatidega ühendust võtta ja vajaduse korral annaksid neile igasugust vajalikku arstiabi;

| 22. | nõuab, et kõik ELi liikmesriigid kiiremas korras ratifitseeriksid kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise rahvusvahelise konventsiooni; palub Euroopa välisteenistusel ja liikmesriikidel edendada nimetatud keskse inimõigustealase dokumendi üleüldist ratifitseerimist ja rakendamist ning toetada selle konventsiooni alusel asutatud ÜRO pealesunnitud kadumisi käsitleva komitee tegevust; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et kõik ELi liikmesriigid kiiremas korras ratifitseeriksid kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise rahvusvahelise konventsiooni; palub Euroopa välisteenistusel ja liikmesriikidel edendada nimetatud keskse inimõigustealase dokumendi üleüldist ratifitseerimist ja rakendamist ning toetada selle konventsiooni alusel asutatud ÜRO pealesunnitud kadumisi käsitleva komitee tegevust;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO ja Araabia Liiga erisaadikule Süürias ning kõigile Süüria konflikti osapooltele. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO ja Araabia Liiga erisaadikule Süürias ning kõigile Süüria konflikti osapooltele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0187.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0179.

---

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/66 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/66

---

P8_TA(2015)0230

Laste rasedusega seotud õiguslikud aspektid Paraguays

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2015. aasta resolutsioon laste rasedusega seotud õiguslike aspektide kohta (2015/2733(RSP))

(2016/C 407/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 1999. aastal sõlmitud piirkondadevahelise koostöö raamlepingut ELi ja Mercosuri vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1999. aastal sõlmitud piirkondadevahelise koostöö raamlepingut ELi ja Mercosuri vahel,

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2013. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2013. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1567/2003 arengumaade seksuaal- ja soojätkamishügieeni ning seonduvate õiguste alaseks poliitikaks ja meetmeteks antava abi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1567/2003 arengumaade seksuaal- ja soojätkamishügieeni ning seonduvate õiguste alaseks poliitikaks ja meetmeteks antava abi kohta (2),

| — | võttes arvesse Paraguay 26. novembri 1997. aasta kriminaalseadustikku (seadus nr 1160/97), eriti selle artikli 109 lõget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Paraguay 26. novembri 1997. aasta kriminaalseadustikku (seadus nr 1160/97), eriti selle artikli 109 lõget 4,

| — | võttes arvesse viiendat aastatuhande arengueesmärki (emade tervise parandamine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viiendat aastatuhande arengueesmärki (emade tervise parandamine),

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, eriti selle artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, eriti selle artiklit 3,

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon),

| — | võttes arvesse naiste seadustega ja tegelikkuses diskrimineerimise teemalise ÜRO töörühma 11. mai 2015. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste seadustega ja tegelikkuses diskrimineerimise teemalise ÜRO töörühma 11. mai 2015. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse ÜRO piinamisvastast konventsiooni, mis jõustus 26. juunil 1987, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO piinamisvastast konventsiooni, mis jõustus 26. juunil 1987,

| — | võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee 2015. aasta märtsi nõudmist, et Paraguay vaataks oma aborditeemalised õigusaktid läbi ja muudaks neid, et tagada nende kokkusobivus muude õigustega, nagu õigus tervisele ja elule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee 2015. aasta märtsi nõudmist, et Paraguay vaataks oma aborditeemalised õigusaktid läbi ja muudaks neid, et tagada nende kokkusobivus muude õigustega, nagu õigus tervisele ja elule,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ÜRO hiljutiste andmete kohaselt on 19 % rasedatest tütarlastest Paraguays alaealised, iga päev sünnitab kaks alla 14-aastast tütarlast ja 10–14-aastased tütarlapsed moodustavad 2,13 % sünnituse tagajärjel surnud emadest; arvestades, et 6,8 miljoni elanikuga Paraguays jääb igal aastal rasedaks 600 14-aastast või nooremat tütarlast, ning arvestades, et laste raseduse määr on seal koguni 10 korda kõrgem kui teistes piirkonna riikides; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO hiljutiste andmete kohaselt on 19 % rasedatest tütarlastest Paraguays alaealised, iga päev sünnitab kaks alla 14-aastast tütarlast ja 10–14-aastased tütarlapsed moodustavad 2,13 % sünnituse tagajärjel surnud emadest; arvestades, et 6,8 miljoni elanikuga Paraguays jääb igal aastal rasedaks 600 14-aastast või nooremat tütarlast, ning arvestades, et laste raseduse määr on seal koguni 10 korda kõrgem kui teistes piirkonna riikides;

| B. | arvestades, et sünnituse tagajärjel suremise oht on Ladina-Ameerikas neli korda suurem alla 16-aastaste noorukite hulgas, ning arvestades, et 65 % sünnitusjärgse fistuli juhtudest esineb noorukite raseduse puhul ja see toob kaasa raskeid tagajärgi kogu nende eluks, sealhulgas tõsised terviseprobleemid ja sotsiaalse tõrjutuse; arvestades, et varased rasedused on ohtlikud ka sündivale lapsele, kuna suremus on keskmisest 50 % kõrgem; arvestades, et kuni 40 % piirkonna naistest on olnud seksuaalvägivalla ohvrid, ning arvestades, et 95 % Ladina-Ameerikas tehtud abortidest on ebaturvalised; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sünnituse tagajärjel suremise oht on Ladina-Ameerikas neli korda suurem alla 16-aastaste noorukite hulgas, ning arvestades, et 65 % sünnitusjärgse fistuli juhtudest esineb noorukite raseduse puhul ja see toob kaasa raskeid tagajärgi kogu nende eluks, sealhulgas tõsised terviseprobleemid ja sotsiaalse tõrjutuse; arvestades, et varased rasedused on ohtlikud ka sündivale lapsele, kuna suremus on keskmisest 50 % kõrgem; arvestades, et kuni 40 % piirkonna naistest on olnud seksuaalvägivalla ohvrid, ning arvestades, et 95 % Ladina-Ameerikas tehtud abortidest on ebaturvalised;

| C. | arvestades, et 21. aprillil 2015 läks üks 10-aastane tütarlaps Asunciónis Trinidadi sünnitus- ja lastehaiglasse ning tal tuvastati 21 nädalat kestnud rasedus; arvestades, et pärast tütarlapse läbivaatamist tunnistas haigla direktor avalikult, et tegemist on riskirasedusega; arvestades, et 9. mail 2015 vahistati tütarlapse põgenenud kasuisa, keda süüdistatakse tütarlapse vägistamises; arvestades, et tütarlaps oli 2015. aasta jaanuarist alates käinud mitmes meditsiinikeskuses ja kaevanud kõhuvalu, aga tema rasedus sai kinnituse alles 21. aprillil; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 21. aprillil 2015 läks üks 10-aastane tütarlaps Asunciónis Trinidadi sünnitus- ja lastehaiglasse ning tal tuvastati 21 nädalat kestnud rasedus; arvestades, et pärast tütarlapse läbivaatamist tunnistas haigla direktor avalikult, et tegemist on riskirasedusega; arvestades, et 9. mail 2015 vahistati tütarlapse põgenenud kasuisa, keda süüdistatakse tütarlapse vägistamises; arvestades, et tütarlaps oli 2015. aasta jaanuarist alates käinud mitmes meditsiinikeskuses ja kaevanud kõhuvalu, aga tema rasedus sai kinnituse alles 21. aprillil;

| D. | arvestades, et 28. aprillil 2015 nõudis tütarlapse ema tütre raseduse vabatahtlikku katkestamist tema noore ea ning suure ohu tõttu tema tervisele ja elule; arvestades, et tütarlapse ema hoitakse kinni selle eest, et ta ei kaitsnud oma tütart seksuaalse kuritarvitamise eest, mille tagajärjel jäi tütar rasedaks; arvestades, et viimastel andmetel saadeti 10-aastane tütarlaps noorte emade keskusse ja eraldati oma emast; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 28. aprillil 2015 nõudis tütarlapse ema tütre raseduse vabatahtlikku katkestamist tema noore ea ning suure ohu tõttu tema tervisele ja elule; arvestades, et tütarlapse ema hoitakse kinni selle eest, et ta ei kaitsnud oma tütart seksuaalse kuritarvitamise eest, mille tagajärjel jäi tütar rasedaks; arvestades, et viimastel andmetel saadeti 10-aastane tütarlaps noorte emade keskusse ja eraldati oma emast;

| E. | arvestades, et juba 2014. aasta jaanuaris esitas tütarlapse ema kaebuse oma tütre seksuaalse kuritarvitamise kohta kasuisa poolt, aga prokuratuur ei võtnud meetmeid, ei uurinud ega pakkunud kaitsemeetmeid, kuna nende arvates ei olnud tütarlaps ohus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et juba 2014. aasta jaanuaris esitas tütarlapse ema kaebuse oma tütre seksuaalse kuritarvitamise kohta kasuisa poolt, aga prokuratuur ei võtnud meetmeid, ei uurinud ega pakkunud kaitsemeetmeid, kuna nende arvates ei olnud tütarlaps ohus;

| F. | arvestades, et see juhtum on ainult üks paljudest Paraguays ja teistes Ladina-Ameerika riikides; arvestades, et Paraguay ei võimalda endiselt usulistel põhjustel kõnealusele tütarlapsele ligipääsu turvalisele ja seaduslikule abordile, rikkudes sellega tema õigust tervisele, elule ning kehalisele ja psüühilisele puutumatusele; arvestades, et tütarlast varitsevad tema noore ea ja raseduseni viinud asjaolude tõttu psüühilised ja terviseohud, kui laps sünnib; arvestades, et 7. mail 2015 moodustati tema seisundi jälgimiseks valdkondadevaheline eksperdirühm, kuhu kuuluvad kolm kohalike organisatsioonide esitatud erialainimest, kolm esindajat tervishoiuministeeriumist ja kolm ülemkohtu liiget; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et see juhtum on ainult üks paljudest Paraguays ja teistes Ladina-Ameerika riikides; arvestades, et Paraguay ei võimalda endiselt usulistel põhjustel kõnealusele tütarlapsele ligipääsu turvalisele ja seaduslikule abordile, rikkudes sellega tema õigust tervisele, elule ning kehalisele ja psüühilisele puutumatusele; arvestades, et tütarlast varitsevad tema noore ea ja raseduseni viinud asjaolude tõttu psüühilised ja terviseohud, kui laps sünnib; arvestades, et 7. mail 2015 moodustati tema seisundi jälgimiseks valdkondadevaheline eksperdirühm, kuhu kuuluvad kolm kohalike organisatsioonide esitatud erialainimest, kolm esindajat tervishoiuministeeriumist ja kolm ülemkohtu liiget;

| G. | arvestades, et Paraguay tervishoiuseadustiku artikli 109 lõike 4 kohaselt on abort keelatud kõigil juhtudel, välja arvatud siis, kui raseduse tüsistused seavad ohtu naise või tütarlapse elu, ning muid erandeid ei tehta, kaasa arvatud vägistamise, verepilastuse või elujõuetu loote puhul; arvestades, et ametivõimude väitel ei ole tütarlapse tervis ohus; arvestades, et 10-aastast vägistamisohvrit sunnitakse seega soovimatut rasedust edasi kandma ja sünnitama; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Paraguay tervishoiuseadustiku artikli 109 lõike 4 kohaselt on abort keelatud kõigil juhtudel, välja arvatud siis, kui raseduse tüsistused seavad ohtu naise või tütarlapse elu, ning muid erandeid ei tehta, kaasa arvatud vägistamise, verepilastuse või elujõuetu loote puhul; arvestades, et ametivõimude väitel ei ole tütarlapse tervis ohus; arvestades, et 10-aastast vägistamisohvrit sunnitakse seega soovimatut rasedust edasi kandma ja sünnitama;

| H. | arvestades, et ÜRO eksperdid on hoiatanud, et Paraguay ametivõimude otsuse tulemusel rikutakse tõsiselt tütarlapse õigust elule, tervisele ning kehalisele ja vaimsele puutumatusele, samuti tema õigust haridusele ning ohustatakse seega tema majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜRO eksperdid on hoiatanud, et Paraguay ametivõimude otsuse tulemusel rikutakse tõsiselt tütarlapse õigust elule, tervisele ning kehalisele ja vaimsele puutumatusele, samuti tema õigust haridusele ning ohustatakse seega tema majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi;

| I. | arvestades, et ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikli 3 kohaselt tuleb igasugustes lapsi puudutavates ettevõtmistes riiklike või erasotsiaalhoolekandeasutuste, kohtute, täidesaatvate või seadusandlike organite poolt alati esikohale seada lapse huvid, ning arvestades, et riikidel on kohustus tagada ohutu ja seadusliku abordi kättesaadavus, kui raseda naise elu on ohus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikli 3 kohaselt tuleb igasugustes lapsi puudutavates ettevõtmistes riiklike või erasotsiaalhoolekandeasutuste, kohtute, täidesaatvate või seadusandlike organite poolt alati esikohale seada lapse huvid, ning arvestades, et riikidel on kohustus tagada ohutu ja seadusliku abordi kättesaadavus, kui raseda naise elu on ohus;

| J. | arvestades, et 2015. aasta märtsis palus ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee, et Paraguay vaataks oma aborti käsitlevad õigusaktid läbi ja muudaks neid, et tagada nende kokkusobivus muude õigustega, nagu õigus tervisele ja elule; arvestades, et naistevastane kehaline, seksuaal- ja psüühiline vägivald kujutab endast ulatuslikku inimõiguste rikkumist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2015. aasta märtsis palus ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee, et Paraguay vaataks oma aborti käsitlevad õigusaktid läbi ja muudaks neid, et tagada nende kokkusobivus muude õigustega, nagu õigus tervisele ja elule; arvestades, et naistevastane kehaline, seksuaal- ja psüühiline vägivald kujutab endast ulatuslikku inimõiguste rikkumist;

| K. | arvestades, et Paraguay osales aktiivselt ÜRO naiste olukorra komisjoni 59. istungjärgul, ning arvestades, et kõik osalised peaksid jätkama ÜRO Pekingi tegevusprogrammi edendamist, mis puudutab muu hulgas juurdepääsu haridusele ja tervishoiule kui põhilisi inimõigusi ning seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud õigusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Paraguay osales aktiivselt ÜRO naiste olukorra komisjoni 59. istungjärgul, ning arvestades, et kõik osalised peaksid jätkama ÜRO Pekingi tegevusprogrammi edendamist, mis puudutab muu hulgas juurdepääsu haridusele ja tervishoiule kui põhilisi inimõigusi ning seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud õigusi;

| L. | arvestades, et ÜRO konventsiooni järelevalveorganid, sealhulgas inimõiguste komitee ja naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee, on kutsunud erinevaid Ladina-Ameerika riike üles tegema piiravates abordiseadustes erandeid juhuks, kui rasedus seab ohtu naise elu või tervise, kui tegemist on loote raske väärarenguga ning kui rasedus tekkis vägistamise või verepilastuse tagajärjel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ÜRO konventsiooni järelevalveorganid, sealhulgas inimõiguste komitee ja naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee, on kutsunud erinevaid Ladina-Ameerika riike üles tegema piiravates abordiseadustes erandeid juhuks, kui rasedus seab ohtu naise elu või tervise, kui tegemist on loote raske väärarenguga ning kui rasedus tekkis vägistamise või verepilastuse tagajärjel;

| M. | arvestades, et see ebainimlik tegu on seadnud nimetatud 10-aastase tütarlapse (kes kaalus enne rasedust ainult 34 kg) keha suurde ohtu; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) on teinud kindlaks rasedusest tulenevad ohud noortele tütarlastele, kelle keha ei ole täielikult välja arenenud; arvestades, et WHO määratluse kohaselt on tervis täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisund ning mitte üksnes haiguse või puude puudumine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et see ebainimlik tegu on seadnud nimetatud 10-aastase tütarlapse (kes kaalus enne rasedust ainult 34 kg) keha suurde ohtu; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) on teinud kindlaks rasedusest tulenevad ohud noortele tütarlastele, kelle keha ei ole täielikult välja arenenud; arvestades, et WHO määratluse kohaselt on tervis täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisund ning mitte üksnes haiguse või puude puudumine;

| N. | arvestades, et piinamisvastane komitee on leidnud, et mitmed reproduktiivtervise teenuste kättesaadavuse piirangud koos kuritarvitamistega, mis toimuvad, kui naised püüavad neid teenuseid kasutada, võivad kujutada endast ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni (mille on ratifitseerinud Paraguay ja kõik ELi liikmesriigid) rikkumist põhjusel, et need seavad naiste tervise ja elu ohtu või võivad muul viisil põhjustada neile tugevat kehalist või vaimset valu või kannatusi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et piinamisvastane komitee on leidnud, et mitmed reproduktiivtervise teenuste kättesaadavuse piirangud koos kuritarvitamistega, mis toimuvad, kui naised püüavad neid teenuseid kasutada, võivad kujutada endast ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni (mille on ratifitseerinud Paraguay ja kõik ELi liikmesriigid) rikkumist põhjusel, et need seavad naiste tervise ja elu ohtu või võivad muul viisil põhjustada neile tugevat kehalist või vaimset valu või kannatusi;

| O. | arvestades, et naiste- ja tütarlastevastane vägivald, olgu kehaline, seksuaal- või psüühiline vägivald, on endiselt kõige levinum inimõiguste rikkumine, mis mõjutab kõiki ühiskonnakihte, kuid kuulub kõige harvem teatatud kuritegude hulka; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et naiste- ja tütarlastevastane vägivald, olgu kehaline, seksuaal- või psüühiline vägivald, on endiselt kõige levinum inimõiguste rikkumine, mis mõjutab kõiki ühiskonnakihte, kuid kuulub kõige harvem teatatud kuritegude hulka;

| 1. | kinnitab veel kord, et mõistab hukka igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla, eriti seksuaalvägivalla kasutamise sõjarelvana, ja perevägivalla; kutsub Paraguayd üles tagama, et naistel ja tütarlastel oleks ligipääs turvalisele ja seaduslikule abordile vähemalt siis, kui nende tervis ja elu on ohus, kui tegemist on loote raske väärarenguga ning vägistamise ja verepilastuse korral; |
| --- | --- |

1.

kinnitab veel kord, et mõistab hukka igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla, eriti seksuaalvägivalla kasutamise sõjarelvana, ja perevägivalla; kutsub Paraguayd üles tagama, et naistel ja tütarlastel oleks ligipääs turvalisele ja seaduslikule abordile vähemalt siis, kui nende tervis ja elu on ohus, kui tegemist on loote raske väärarenguga ning vägistamise ja verepilastuse korral;

| 2. | väljendab tõsist muret laste raseduste suure arvu pärast Paraguays; nõuab tungivalt, et Paraguay ametivõimud täidaksid oma rahvusvahelisi kohustusi ning kaitseksid inimõigusi, tagades kõigile tütarlastele juurdepääsu kogu võimalikule teabele ja meditsiiniteenustele vägistamise tagajärjel tekkinud riskirasedusega toimetulekuks; |
| --- | --- |

2.

väljendab tõsist muret laste raseduste suure arvu pärast Paraguays; nõuab tungivalt, et Paraguay ametivõimud täidaksid oma rahvusvahelisi kohustusi ning kaitseksid inimõigusi, tagades kõigile tütarlastele juurdepääsu kogu võimalikule teabele ja meditsiiniteenustele vägistamise tagajärjel tekkinud riskirasedusega toimetulekuks;

| 3. | nõuab tungivalt, et Paraguay ametivõimud uuriksid sõltumatult ja erapooletult eespool nimetatud vägistamist ning võtaksid selle toimepanija vastutusele; kutsub Paraguay ametivõime üles tütarlapse ema viivitamata vabastama; väljendab heameelt Paraguay parlamendi liikmete ettepaneku üle suurendada maksimaalset vanglakaristust alaealise vägistamise eest 10 aastalt 30 aastale; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et Paraguay ametivõimud uuriksid sõltumatult ja erapooletult eespool nimetatud vägistamist ning võtaksid selle toimepanija vastutusele; kutsub Paraguay ametivõime üles tütarlapse ema viivitamata vabastama; väljendab heameelt Paraguay parlamendi liikmete ettepaneku üle suurendada maksimaalset vanglakaristust alaealise vägistamise eest 10 aastalt 30 aastale;

| 4. | võtab teadmiseks valdkondadevahelise eksperdirühma loomise ja loodab, et see hindab põhjalikult tütarlapse seisundit ja tagab kõigi tema inimõiguste austamise, eriti mis puudutab õigust elule, tervisele ning kehalisele ja vaimsele puutumatusele; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks valdkondadevahelise eksperdirühma loomise ja loodab, et see hindab põhjalikult tütarlapse seisundit ja tagab kõigi tema inimõiguste austamise, eriti mis puudutab õigust elule, tervisele ning kehalisele ja vaimsele puutumatusele;

| 5. | peab kahetsusväärseks, et naiste ja tütarlaste kehad, eriti seoses nende seksuaaltervisega ja reproduktiivtervisega seotud õigustega, on jätkuvalt ideoloogiline lahinguväli, ning kutsub Paraguayd üles tunnustama naiste ja tütarlaste võõrandamatut õigust kehalisele puutumatusele ja iseseisvale otsustamisele, mis puudutab muu hulgas õigust juurdepääsule vabatahtlikule pereplaneerimisele ning turvalist ja seaduslikku aborti; on arvamusel, et terapeutilise abordi ning vägistamise ja verepilastuse tagajärjel tekkinud raseduse katkestamise üldine keelamine ning vägistamise korral tasuta tervisekindlustuse andmisest keeldumine tähendab piinamist; |
| --- | --- |

5.

peab kahetsusväärseks, et naiste ja tütarlaste kehad, eriti seoses nende seksuaaltervisega ja reproduktiivtervisega seotud õigustega, on jätkuvalt ideoloogiline lahinguväli, ning kutsub Paraguayd üles tunnustama naiste ja tütarlaste võõrandamatut õigust kehalisele puutumatusele ja iseseisvale otsustamisele, mis puudutab muu hulgas õigust juurdepääsule vabatahtlikule pereplaneerimisele ning turvalist ja seaduslikku aborti; on arvamusel, et terapeutilise abordi ning vägistamise ja verepilastuse tagajärjel tekkinud raseduse katkestamise üldine keelamine ning vägistamise korral tasuta tervisekindlustuse andmisest keeldumine tähendab piinamist;

| 6. | tunnistab, et obsteetriline vägivald on institutsioonilise vägivalla ja naistevastase vägivalla vaheline lõikepunkt, mis kujutab endast inimõiguste (nagu võrdõiguslikkus, õigus mittediskrimineerimisele, teavitamisele, puutumatusele, tervisele ja reproduktiivsele sõltumatusele) rasket rikkumist, mille tagajärjed on alandav ja ebainimlik sünnitus, tervisetüsistused, raske psüühiline kurnatus, trauma ja koguni surm; |
| --- | --- |

6.

tunnistab, et obsteetriline vägivald on institutsioonilise vägivalla ja naistevastase vägivalla vaheline lõikepunkt, mis kujutab endast inimõiguste (nagu võrdõiguslikkus, õigus mittediskrimineerimisele, teavitamisele, puutumatusele, tervisele ja reproduktiivsele sõltumatusele) rasket rikkumist, mille tagajärjed on alandav ja ebainimlik sünnitus, tervisetüsistused, raske psüühiline kurnatus, trauma ja koguni surm;

| 7. | väljendab sügavat muret, et ajal, mil üks kolmest naisest maailmas kogeb oma elus vägivalda, eiravad valitsused laste raseduse ja naiste seksuaalse kuritarvitamise ebainimlikke juhtumeid; |
| --- | --- |

7.

väljendab sügavat muret, et ajal, mil üks kolmest naisest maailmas kogeb oma elus vägivalda, eiravad valitsused laste raseduse ja naiste seksuaalse kuritarvitamise ebainimlikke juhtumeid;

| 8. | rõhutab, et ükski 10-aastane tütarlaps ei ole valmis saama emaks, ning rõhutab, et asjaomastele tütarlastele tuletatakse pidevalt meelde nende kallal toime pandud vägivalda, mis põhjustab suurt traumaatilist stressi ja kätkeb pikaajaliste psüühiliste probleemide ohtu; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et ükski 10-aastane tütarlaps ei ole valmis saama emaks, ning rõhutab, et asjaomastele tütarlastele tuletatakse pidevalt meelde nende kallal toime pandud vägivalda, mis põhjustab suurt traumaatilist stressi ja kätkeb pikaajaliste psüühiliste probleemide ohtu;

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava ettepanekuga tehtavat tööd, nii et ELil oleks võimalik ratifitseerida ja rakendada Istanbuli konventsioon, et tagada sidusus ELi sise- ja välistegevuse vahel laste-, naiste- ja tütarlastevastase vägivalla küsimuses; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava ettepanekuga tehtavat tööd, nii et ELil oleks võimalik ratifitseerida ja rakendada Istanbuli konventsioon, et tagada sidusus ELi sise- ja välistegevuse vahel laste-, naiste- ja tütarlastevastase vägivalla küsimuses;

| 10. | kutsub nõukogu üles lisama turvalise ja seadusliku abordi teema vägistamist ning naiste- ja tütarlastevastast vägivalda käsitlevatesse ELi suunistesse; palub komisjonil tagada, et Euroopa arengukoostöös järgitaks lähenemisviisi, mille aluseks on inimõigused, kusjuures erilist rõhku pandaks soolisele võrdõiguslikkusele ning naiste- ja tütarlastevastase seksuaalvägivalla kõigi vormide vastu võitlemisele; rõhutab, et üldine juurdepääs tervishoiule, eriti seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ja seonduvatele õigustele, on põhiline inimõigus, ning rõhutab õigust saada vabatahtlik juurdepääs pereplaneerimisteenustele, sealhulgas turvalise ja seadusliku abordiga seotud hooldusele, ning vajadust teavitamise ja selgitustöö järele, et vähendada emade ja imikute suremust sünnituse tagajärjel ning kaotada kõik soolise vägivalla vormid, sealhulgas naiste suguelundite moonutamine, varajased ja sundabielud, soopõhine tapmine, sundsteriliseerimine ja abielusisene vägistamine; |
| --- | --- |

10.

kutsub nõukogu üles lisama turvalise ja seadusliku abordi teema vägistamist ning naiste- ja tütarlastevastast vägivalda käsitlevatesse ELi suunistesse; palub komisjonil tagada, et Euroopa arengukoostöös järgitaks lähenemisviisi, mille aluseks on inimõigused, kusjuures erilist rõhku pandaks soolisele võrdõiguslikkusele ning naiste- ja tütarlastevastase seksuaalvägivalla kõigi vormide vastu võitlemisele; rõhutab, et üldine juurdepääs tervishoiule, eriti seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ja seonduvatele õigustele, on põhiline inimõigus, ning rõhutab õigust saada vabatahtlik juurdepääs pereplaneerimisteenustele, sealhulgas turvalise ja seadusliku abordiga seotud hooldusele, ning vajadust teavitamise ja selgitustöö järele, et vähendada emade ja imikute suremust sünnituse tagajärjel ning kaotada kõik soolise vägivalla vormid, sealhulgas naiste suguelundite moonutamine, varajased ja sundabielud, soopõhine tapmine, sundsteriliseerimine ja abielusisene vägistamine;

| 11. | ergutab komisjoni ja nõukogu töötama selle nähtusega seoses välja andmekogumise meetodid ja näitajad ning ergutab Euroopa välisteenistust arvestama kõnealust probleemi inimõigustealaste riigistrateegiate väljatöötamisel ja rakendamisel; lisaks kutsub Euroopa välisteenistust tungivalt üles jätkama heade tavade loomist, et võidelda naiste ja tütarlaste vägistamise ning nendevastase seksuaalvägivallaga kolmandates riikides, eesmärgiga tegeleda selle probleemi algpõhjustega; rõhutab, et humanitaarabi andmise suhtes ELi ja selle liikmesriikide poolt ei tohiks kohaldada muude partneritest abiandjate nõudmisi seada piiranguid vajalikule arstiabile, muu hulgas seoses vägistamise või verepilastuse ohvriks langenud naiste ja tütarlaste ligipääsuga turvalisele abordile; |
| --- | --- |

11.

ergutab komisjoni ja nõukogu töötama selle nähtusega seoses välja andmekogumise meetodid ja näitajad ning ergutab Euroopa välisteenistust arvestama kõnealust probleemi inimõigustealaste riigistrateegiate väljatöötamisel ja rakendamisel; lisaks kutsub Euroopa välisteenistust tungivalt üles jätkama heade tavade loomist, et võidelda naiste ja tütarlaste vägistamise ning nendevastase seksuaalvägivallaga kolmandates riikides, eesmärgiga tegeleda selle probleemi algpõhjustega; rõhutab, et humanitaarabi andmise suhtes ELi ja selle liikmesriikide poolt ei tohiks kohaldada muude partneritest abiandjate nõudmisi seada piiranguid vajalikule arstiabile, muu hulgas seoses vägistamise või verepilastuse ohvriks langenud naiste ja tütarlaste ligipääsuga turvalisele abordile;

| 12. | palub ELi-CELACi (Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendus) riigi- või valitsusjuhtidel laiendada oma teisel tippkohtumisel soolist vägivalda käsitlevat peatükki ELi-CELACi tegevuskavas 2013–2015, mis võeti vastu esimesel tippkohtumisel Santiagos 2013. aasta jaanuaris, et koostada selge tegevus- ja rakendusmeetmete kava eesmärgiga tagada nõuetekohane hoolsus kõigi naistevastase vägivalla aktide ennetamisel ja uurimisel ning nende eest sanktsioonide määramisel ning pakkuda ohvritele asjakohast hüvitist; |
| --- | --- |

12.

palub ELi-CELACi (Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendus) riigi- või valitsusjuhtidel laiendada oma teisel tippkohtumisel soolist vägivalda käsitlevat peatükki ELi-CELACi tegevuskavas 2013–2015, mis võeti vastu esimesel tippkohtumisel Santiagos 2013. aasta jaanuaris, et koostada selge tegevus- ja rakendusmeetmete kava eesmärgiga tagada nõuetekohane hoolsus kõigi naistevastase vägivalla aktide ennetamisel ja uurimisel ning nende eest sanktsioonide määramisel ning pakkuda ohvritele asjakohast hüvitist;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Paraguay valitsusele ja parlamendile, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole, Parlasurile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele ning Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Paraguay valitsusele ja parlamendile, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole, Parlasurile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele ning Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0076.

(2)  ELT L 224, 6.9.2003, lk 1.

---

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/70 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/70

---

P8_TA(2015)0231

Olukord Nepalis pärast maavärinaid

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Nepalis pärast maavärinaid (2015/2734(RSP))

(2016/C 407/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nepali kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nepali kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini, koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica ning humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Christos Stylianidese 25. aprilli 2015. aasta ühisavaldust Aasias toimunud maavärina kohta ning teisi ametlikke avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini, koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica ning humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Christos Stylianidese 25. aprilli 2015. aasta ühisavaldust Aasias toimunud maavärina kohta ning teisi ametlikke avaldusi,

| — | võttes arvesse oma Lõuna-Aasia riikidega suhtlemiseks loodud delegatsiooni juhi 30. aprilli 2015. aasta avaldust Nepalis toimunud maavärina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma Lõuna-Aasia riikidega suhtlemiseks loodud delegatsiooni juhi 30. aprilli 2015. aasta avaldust Nepalis toimunud maavärina kohta,

| — | võttes arvesse oma Lõuna-Aasia riikidega suhtlemiseks loodud delegatsiooni visiiti Nepali seoses EP ja Nepali 9. parlamentidevahelise kohtumisega, mis toimus 8.–10. aprillil 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma Lõuna-Aasia riikidega suhtlemiseks loodud delegatsiooni visiiti Nepali seoses EP ja Nepali 9. parlamentidevahelise kohtumisega, mis toimus 8.–10. aprillil 2015,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 15. mai 2015. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse hädaabi, taastus- ja ülesehitustegevuse tõhustamist vastuseks Nepalis toimunud maavärina laastavatele tagajärgedele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 15. mai 2015. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse hädaabi, taastus- ja ülesehitustegevuse tõhustamist vastuseks Nepalis toimunud maavärina laastavatele tagajärgedele,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse Nepali maavärina-järgseid algatusi, nagu riiklik taastamis- ja ülesehituskava ning katastroofijärgne vajaduste hindamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Nepali maavärina-järgseid algatusi, nagu riiklik taastamis- ja ülesehituskava ning katastroofijärgne vajaduste hindamine,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et humanitaarolukord Nepalis ja seda ümbritsevas piirkonnas pärast 25. aprilli 2015. aasta laastavat maavärinat ja sellele järgnenud maavärinat 12. mail 2015 on endiselt äärmiselt tõsine, kuna tänaseks on teatatud rohkem kui 8 800 hukkunust ja veelgi rohkematest vigastatutest, vähemalt poolest miljonist hävinud elamust, 2,8 miljonist oma kodust lahkuma sunnitud inimesest ja veel miljonitest, kes vajavad kiiresti humanitaarabi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et humanitaarolukord Nepalis ja seda ümbritsevas piirkonnas pärast 25. aprilli 2015. aasta laastavat maavärinat ja sellele järgnenud maavärinat 12. mail 2015 on endiselt äärmiselt tõsine, kuna tänaseks on teatatud rohkem kui 8 800 hukkunust ja veelgi rohkematest vigastatutest, vähemalt poolest miljonist hävinud elamust, 2,8 miljonist oma kodust lahkuma sunnitud inimesest ja veel miljonitest, kes vajavad kiiresti humanitaarabi;

| B. | arvestades, et lisaks sellele on hinnanguliselt 1,7 miljonit last olukorras, kus nad on olnud sunnitud kodust lahkuma, kaotanud ühe või mõlemad vanemad või jäänud ilma oma kodust või koolimajast; arvestades, et orbudel on suurem oht nälgida, haigestuda ning sattuda väärkohtlemise, hooletussejätmise või inimkaubanduse ohvriks; arvestades, et Nepali politsei on teatanud juhtumitest, kus mitmeid lapsi on ära viinud nendega suguluses mitteolevad täiskasvanud; arvestades, et on kehtestatud saatjata alaealiste reisimise keeld ning rahvusvahelised lapsendamised on peatatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et lisaks sellele on hinnanguliselt 1,7 miljonit last olukorras, kus nad on olnud sunnitud kodust lahkuma, kaotanud ühe või mõlemad vanemad või jäänud ilma oma kodust või koolimajast; arvestades, et orbudel on suurem oht nälgida, haigestuda ning sattuda väärkohtlemise, hooletussejätmise või inimkaubanduse ohvriks; arvestades, et Nepali politsei on teatanud juhtumitest, kus mitmeid lapsi on ära viinud nendega suguluses mitteolevad täiskasvanud; arvestades, et on kehtestatud saatjata alaealiste reisimise keeld ning rahvusvahelised lapsendamised on peatatud;

| C. | arvestades, et lisaks kohutavale hukkunute ja vigastatute arvule kahjustas maavärin rängalt ka Nepali kultuuri-, usu- ja ajaloopärandit, sh seitsmest maailmapärandi nimistusse kuuluvast paigast nelja, tuhandeid mälestisi, templeid ja kloostreid, mis kujutab endast lööki rahvuslikule identiteedile ning kahjustab asendamatuid tuluallikaid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lisaks kohutavale hukkunute ja vigastatute arvule kahjustas maavärin rängalt ka Nepali kultuuri-, usu- ja ajaloopärandit, sh seitsmest maailmapärandi nimistusse kuuluvast paigast nelja, tuhandeid mälestisi, templeid ja kloostreid, mis kujutab endast lööki rahvuslikule identiteedile ning kahjustab asendamatuid tuluallikaid;

| D. | arvestades, et mägipiirkondades on teatatud enam kui 500 suurest maalihkest, mis sageli tõkestavad jõgede voolu, põhjustades liustikujärvede kallastest väljamurdmise ja üleujutuste ohtu; arvestades et uute maalihete, üleujutuste ja järvede ülevoolu oht on lähenevat mussoonvihmade perioodi arvesse võttes väga suur; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mägipiirkondades on teatatud enam kui 500 suurest maalihkest, mis sageli tõkestavad jõgede voolu, põhjustades liustikujärvede kallastest väljamurdmise ja üleujutuste ohtu; arvestades et uute maalihete, üleujutuste ja järvede ülevoolu oht on lähenevat mussoonvihmade perioodi arvesse võttes väga suur;

| E. | arvestades, et tõsist muret tekitab ka nakkushaiguste puhkemise oht, eelkõige ülerahvastatud piirkondades ning piirkondades, kus veevarustuse, kanalisatsiooni- ja hügieenisüsteemid ei toimi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tõsist muret tekitab ka nakkushaiguste puhkemise oht, eelkõige ülerahvastatud piirkondades ning piirkondades, kus veevarustuse, kanalisatsiooni- ja hügieenisüsteemid ei toimi;

| F. | arvestades, et kohe on oodata mussoonvihmade algust, mis märkimisväärselt halvendab abimeetmete võtmise tingimusi, eelkõige ligipääsmatumates piirkondades; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kohe on oodata mussoonvihmade algust, mis märkimisväärselt halvendab abimeetmete võtmise tingimusi, eelkõige ligipääsmatumates piirkondades;

| G. | arvestades, et ÜRO hinnangul vajab 1,4 miljonit inimest toiduabi oma põllumajanduslikele elatusvahenditele põhjustatud tõsise kahju tõttu; arvestades, et juunis algab külvi- ja istutushooaeg ning arvestuslikult 236 000 inimest vajavad selleks põllumajandusliku materjali, sh riisi- ja köögiviljaistikuid, ning arvestades, et olukorra muudab veelgi keerulisemaks hukkunud kariloomade suur arv; arvestades, et põllumehed, kellel jääb tänavune külvihooaeg vahele, ei saa järgmist saaki enne, kui alles 2016. aasta teises pooles; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO hinnangul vajab 1,4 miljonit inimest toiduabi oma põllumajanduslikele elatusvahenditele põhjustatud tõsise kahju tõttu; arvestades, et juunis algab külvi- ja istutushooaeg ning arvestuslikult 236 000 inimest vajavad selleks põllumajandusliku materjali, sh riisi- ja köögiviljaistikuid, ning arvestades, et olukorra muudab veelgi keerulisemaks hukkunud kariloomade suur arv; arvestades, et põllumehed, kellel jääb tänavune külvihooaeg vahele, ei saa järgmist saaki enne, kui alles 2016. aasta teises pooles;

| H. | arvestades, et 30. aprillist kuni 2. maini 2015 külastas õnnetuspaiku volinik Stylianides koos ÜRO asepeasekretäri Valerie Amosega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 30. aprillist kuni 2. maini 2015 külastas õnnetuspaiku volinik Stylianides koos ÜRO asepeasekretäri Valerie Amosega;

| I. | arvestades, et vastuseks katastroofilisele olukorrale on EL ja selle liikmesriigid osutanud märkimisväärselt finantsabi, kusjuures lisaks ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu saadetud hädaabivahenditele ning otsingu- ja päästemeeskondadele eraldas komisjon viivitamatult 6 miljonit eurot kiireloomulisteks vajadusteks ning on tänaseks suurendanud abisummat 22,6 miljonit euroni; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vastuseks katastroofilisele olukorrale on EL ja selle liikmesriigid osutanud märkimisväärselt finantsabi, kusjuures lisaks ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu saadetud hädaabivahenditele ning otsingu- ja päästemeeskondadele eraldas komisjon viivitamatult 6 miljonit eurot kiireloomulisteks vajadusteks ning on tänaseks suurendanud abisummat 22,6 miljonit euroni;

| J. | arvestades siiski, et ÜRO humanitaarabi koordinaator teatas 4. juunil 2015, et rahvusvahelise rahalise toetuse tase Nepalile on mitterahuldav ning et ÜRO on lubatud 422 miljonist USA dollarist saanud kätte vaid 120 miljonit dollarit; |
| --- | --- |

J.

arvestades siiski, et ÜRO humanitaarabi koordinaator teatas 4. juunil 2015, et rahvusvahelise rahalise toetuse tase Nepalile on mitterahuldav ning et ÜRO on lubatud 422 miljonist USA dollarist saanud kätte vaid 120 miljonit dollarit;

| K. | arvestades, et hiljuti avatud katastroofiabikeskus ja ajutine humanitaarabiala, mis kahe nädala jooksul jagasid toiduportsjoneid 200 000 inimesele, toetatuna muu hulgas ka ELi rahalisest abist, on tegutsenud edukalt ning on heaks näiteks, millises suunas liikus valitsus enne maavärinat; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hiljuti avatud katastroofiabikeskus ja ajutine humanitaarabiala, mis kahe nädala jooksul jagasid toiduportsjoneid 200 000 inimesele, toetatuna muu hulgas ka ELi rahalisest abist, on tegutsenud edukalt ning on heaks näiteks, millises suunas liikus valitsus enne maavärinat;

| L. | arvestades, et piiratud ja kahjustunud taristud on siiski takistanud abistamistegevust, kuigi varustusteid on rajatud ka läbi naaberriikide, eelkõige India ja sealse „Operatsioon Sõpruse“ kaudu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et piiratud ja kahjustunud taristud on siiski takistanud abistamistegevust, kuigi varustusteid on rajatud ka läbi naaberriikide, eelkõige India ja sealse „Operatsioon Sõpruse“ kaudu;

| M. | arvestades, et kuigi osaliselt on need lahendatud, esineb endiselt probleeme ametlike ja eraannetajate poolt Nepalile saadetud humanitaarvarustuse aeganõudvate tolliprotseduuridega; arvestades, et 30 päevaks antud vabastus imporditollimaksudest on möödas ning asendatud nimekirjaga kaupadest, mis on täielikult või osaliselt vabastatud impordimaksust, mille tulemusena kohaldatakse osadele abikaupadele nüüd tollimakse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kuigi osaliselt on need lahendatud, esineb endiselt probleeme ametlike ja eraannetajate poolt Nepalile saadetud humanitaarvarustuse aeganõudvate tolliprotseduuridega; arvestades, et 30 päevaks antud vabastus imporditollimaksudest on möödas ning asendatud nimekirjaga kaupadest, mis on täielikult või osaliselt vabastatud impordimaksust, mille tulemusena kohaldatakse osadele abikaupadele nüüd tollimakse;

| N. | arvestades, et tuhandetel maavärina tagajärjel abi vajavatel inimestel on oht jääda vaid iseenda hooleks ning muret tekitavad ka märgid, et abimeetmeid takistab soo-, kasti- ja rahvuspõhine diskrimineerimine; arvestades, et rohkem kui pooled Nepali puutumatutest (dalitid) ootavad endiselt toitu ja peavarju; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tuhandetel maavärina tagajärjel abi vajavatel inimestel on oht jääda vaid iseenda hooleks ning muret tekitavad ka märgid, et abimeetmeid takistab soo-, kasti- ja rahvuspõhine diskrimineerimine; arvestades, et rohkem kui pooled Nepali puutumatutest (dalitid) ootavad endiselt toitu ja peavarju;

| O. | arvestades, et Nepali rahandusministeeriumi hinnangul on ülesehitustööde maksumus umbes 10 miljardit USA dollarit, mis moodustab riigi aastasest SKPst umbes poole; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Nepali rahandusministeeriumi hinnangul on ülesehitustööde maksumus umbes 10 miljardit USA dollarit, mis moodustab riigi aastasest SKPst umbes poole;

| P. | arvestades, et Nepali valitsus teatas, et korraldab 25. juunil 2015. aastal Kathmandus rahvusvahelise konverentsi, eesmärgiga leida riigi taastamiseks ja ülesehitamiseks rahvusvahelist finantstoetust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Nepali valitsus teatas, et korraldab 25. juunil 2015. aastal Kathmandus rahvusvahelise konverentsi, eesmärgiga leida riigi taastamiseks ja ülesehitamiseks rahvusvahelist finantstoetust;

| Q. | arvestades, et Nepal, üks maailma vaesemaid riike, on alles viimasel ajal hakanud toibuma 10 aastat kestnud kodusõjast; arvestades, et sellest hoolimata on Nepali valitsus viimastel aastatel teinud jõupingutusi selleks, et valmistuda oodatavaks suureks maavärinaks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Nepal, üks maailma vaesemaid riike, on alles viimasel ajal hakanud toibuma 10 aastat kestnud kodusõjast; arvestades, et sellest hoolimata on Nepali valitsus viimastel aastatel teinud jõupingutusi selleks, et valmistuda oodatavaks suureks maavärinaks;

| 1. | väljendab sügavaimat kaastunnet kõigile selle kohutava tragöödia tagajärjel kannatanutele, sh enam kui 8 800 Nepalis, Indias, Hiinas ja Bangladeshis hukkunud isiku peredele; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavaimat kaastunnet kõigile selle kohutava tragöödia tagajärjel kannatanutele, sh enam kui 8 800 Nepalis, Indias, Hiinas ja Bangladeshis hukkunud isiku peredele;

| 2. | hindab kõrgelt Nepali institutsioonide ja ühiskonna jõupingutusi maavärinate tagajärgedega toimetulemisel; |
| --- | --- |

2.

hindab kõrgelt Nepali institutsioonide ja ühiskonna jõupingutusi maavärinate tagajärgedega toimetulemisel;

| 3. | kiidab heaks Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide kiire abi Nepalile ning kutsub rahvusvahelist kogukonda üles jätkama Nepali valitsuse toetamist lühiajalise humanitaarabi ja pikemaajalise taastamis- ja ülesehitustegevusega, keskendudes eriti põllumajandussektorile ja raskesti ligipääsetavatele piirkondadele, ning pidama kinni oma lubadustest; |
| --- | --- |

3.

kiidab heaks Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide kiire abi Nepalile ning kutsub rahvusvahelist kogukonda üles jätkama Nepali valitsuse toetamist lühiajalise humanitaarabi ja pikemaajalise taastamis- ja ülesehitustegevusega, keskendudes eriti põllumajandussektorile ja raskesti ligipääsetavatele piirkondadele, ning pidama kinni oma lubadustest;

| 4. | rõhutab esmaabi osutamise ning nakkushaiguste puhkemise vältimise meetmete olulisust; kutsub ELi ja rahvusvahelist kogukonda üles toetama tervishoiuasutuste ja -teenuste taastamist riigis, eelkõige äärepoolsemates piirkondades, muu hulgas meditsiinitelkide ja meditsiinivarustuse tarnimisega kannatada saanud või hävinenud tervishoiuasutustele; |
| --- | --- |

4.

rõhutab esmaabi osutamise ning nakkushaiguste puhkemise vältimise meetmete olulisust; kutsub ELi ja rahvusvahelist kogukonda üles toetama tervishoiuasutuste ja -teenuste taastamist riigis, eelkõige äärepoolsemates piirkondades, muu hulgas meditsiinitelkide ja meditsiinivarustuse tarnimisega kannatada saanud või hävinenud tervishoiuasutustele;

| 5. | kutsub Nepali valitsust ja rahvusvahelist kogukonda üles tagama, et peredest lahutatud lapsed saaksid omastega võimalikult kiiresti taasühineda ning et humanitaaroperatsiooni tähelepanu keskmes oleksid eelkõige lapsed; nõuab lisaks, et erilist tähelepanu pöörataks laste eriti kaitsetule olukorrale, sh sagedasele vaegtoitumusele ning kuritarvitamiste ja inimkaubanduse ohtudele; rõhutab, kui oluline on tuua lapsed tagasi kooli; |
| --- | --- |

5.

kutsub Nepali valitsust ja rahvusvahelist kogukonda üles tagama, et peredest lahutatud lapsed saaksid omastega võimalikult kiiresti taasühineda ning et humanitaaroperatsiooni tähelepanu keskmes oleksid eelkõige lapsed; nõuab lisaks, et erilist tähelepanu pöörataks laste eriti kaitsetule olukorrale, sh sagedasele vaegtoitumusele ning kuritarvitamiste ja inimkaubanduse ohtudele; rõhutab, kui oluline on tuua lapsed tagasi kooli;

| 6. | väljendab muret naiste ja laste ahistamist ja kuritarvitamisi puudutavate teadete pärast ajutistes laagrites ja kutsub Nepali valitsust üles võtma täiendavaid meetmeid kaitsetus olukorras viibivate inimeste turvalisuse tagamiseks ning viima selliste teadete osas kiirelt läbi uurimised; |
| --- | --- |

6.

väljendab muret naiste ja laste ahistamist ja kuritarvitamisi puudutavate teadete pärast ajutistes laagrites ja kutsub Nepali valitsust üles võtma täiendavaid meetmeid kaitsetus olukorras viibivate inimeste turvalisuse tagamiseks ning viima selliste teadete osas kiirelt läbi uurimised;

| 7. | kutsub rahvusvahelist kogukonda üles aitama Nepali valitsusel päästa ja taastada riigi kahjustunud kultuuri-, usu- ja ajaloopärandit; |
| --- | --- |

7.

kutsub rahvusvahelist kogukonda üles aitama Nepali valitsusel päästa ja taastada riigi kahjustunud kultuuri-, usu- ja ajaloopärandit;

| 8. | rõhutab, et ÜRO hinnangul on humanitaarabi osutamiseks kiiresti vaja veel 298,2 miljonit USA dollarit, eelkõige seoses läheneva mussoonvihmade hooajaga, ning nõuab uut ülemaailmset jõupingutust, et katta see kiireloomuline rahastamisvajadus; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et ÜRO hinnangul on humanitaarabi osutamiseks kiiresti vaja veel 298,2 miljonit USA dollarit, eelkõige seoses läheneva mussoonvihmade hooajaga, ning nõuab uut ülemaailmset jõupingutust, et katta see kiireloomuline rahastamisvajadus;

| 9. | nõuab tungivalt, et Nepali valitsus lahendaks viimased probleemid seoses humanitaarabi tolliprotseduuridega, tühistaks nn abimaksud, mida kohalik politsei on Nepaali piiril humanitaarkaupadele kehtestanud, ning teeks koostööd abiorganisatsioonidega, et tagada abi kiire jõudmine abivajajateni; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et Nepali valitsus lahendaks viimased probleemid seoses humanitaarabi tolliprotseduuridega, tühistaks nn abimaksud, mida kohalik politsei on Nepaali piiril humanitaarkaupadele kehtestanud, ning teeks koostööd abiorganisatsioonidega, et tagada abi kiire jõudmine abivajajateni;

| 10. | väljendab muret humanitaarabi jagamisel toimuvat diskrimineerimist puudutavate teadete pärast ning palub Nepali valitsusel tagada, et abi jõuaks nendeni, kes seda vajavad, sõltumata sellest, kes nad on ja kust see abi tuleb; palub ühtlasi komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajal käsitleda seda teemat Nepaliga suheldes võimalikult kõrgel poliitilisel tasandil; |
| --- | --- |

10.

väljendab muret humanitaarabi jagamisel toimuvat diskrimineerimist puudutavate teadete pärast ning palub Nepali valitsusel tagada, et abi jõuaks nendeni, kes seda vajavad, sõltumata sellest, kes nad on ja kust see abi tuleb; palub ühtlasi komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajal käsitleda seda teemat Nepaliga suheldes võimalikult kõrgel poliitilisel tasandil;

| 11. | tunnustab piirkonna valitsusi, eelkõige India valitsust, nende osalemise eest rahvusvahelise abi osutamisel; kutsub komisjoni, liikmesriike ja rahvusvahelisi sidusrühmi üles jätkama koostööd Nepali valitsuse ja teiste selle piirkonna valitsustega, eesmärgiga suurendada valmisolekut ja vastupanuvõimet loodusõnnetustele, sh seoses ehitusnormide, taristute ja hädaolukorra lahendamise plaanidega; rõhutab, et riiklikus taastamis- ja ülesehituskavas tuleks käsitleda ka teisi olulisi küsimusi, sh võitlust vaesusega, keskkonnakaitset ja kliimamuutust; |
| --- | --- |

11.

tunnustab piirkonna valitsusi, eelkõige India valitsust, nende osalemise eest rahvusvahelise abi osutamisel; kutsub komisjoni, liikmesriike ja rahvusvahelisi sidusrühmi üles jätkama koostööd Nepali valitsuse ja teiste selle piirkonna valitsustega, eesmärgiga suurendada valmisolekut ja vastupanuvõimet loodusõnnetustele, sh seoses ehitusnormide, taristute ja hädaolukorra lahendamise plaanidega; rõhutab, et riiklikus taastamis- ja ülesehituskavas tuleks käsitleda ka teisi olulisi küsimusi, sh võitlust vaesusega, keskkonnakaitset ja kliimamuutust;

| 12. | rõhutab, et Nepal kui konfliktijärgne riik vajab üleminekul demokraatiale rohkem siseriiklikke jõupingutusi ja rahvusvahelist toetust; kutsub Nepali poliitilisi jõude üles konstruktiivses koostöö ja kompromisside otsimise vaimus tegutsema üheskoos uue, demokraatliku ja kaasava põhiseaduse vastuvõtmise nimel, mis vastaks Nepali rahva püüdlustele ja kujutaks endast verstaposti rahuprotsessis ning märkimisväärset panust kiiresse ja edukasse katastroofist taastumisse; väljendab seoses sellega heameelt 8. juunil 2015. aastal Nepali peamiste poliitiliste jõudude poolt saavutatud kokkuleppe üle; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et Nepal kui konfliktijärgne riik vajab üleminekul demokraatiale rohkem siseriiklikke jõupingutusi ja rahvusvahelist toetust; kutsub Nepali poliitilisi jõude üles konstruktiivses koostöö ja kompromisside otsimise vaimus tegutsema üheskoos uue, demokraatliku ja kaasava põhiseaduse vastuvõtmise nimel, mis vastaks Nepali rahva püüdlustele ja kujutaks endast verstaposti rahuprotsessis ning märkimisväärset panust kiiresse ja edukasse katastroofist taastumisse; väljendab seoses sellega heameelt 8. juunil 2015. aastal Nepali peamiste poliitiliste jõudude poolt saavutatud kokkuleppe üle;

| 13. | rõhutab, et on äärmiselt oluline korraldada ammuoodatud kohalikud valimised, kuna taastamistööde edukus sõltub kohalike omavalitsuste haldussuutlikkusest; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et on äärmiselt oluline korraldada ammuoodatud kohalikud valimised, kuna taastamistööde edukus sõltub kohalike omavalitsuste haldussuutlikkusest;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Nepali valitsusele ja põhiseaduslikule kogule, Lõuna-Aasia Regionaalse Koostöö Assotsiatsiooni riikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Nepali valitsusele ja põhiseaduslikule kogule, Lõuna-Aasia Regionaalse Koostöö Assotsiatsiooni riikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO peasekretärile.

---

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/74 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/74

---

P8_TA(2015)0232

Strateegiline ja sõjaline olukord Musta mere piirkonnas pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa poolt

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2015. aasta resolutsioon strateegilise ja sõjalise olukorra kohta Musta mere piirkonnas pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa poolt (2015/2036(INI))

(2016/C 407/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina kohta, eriti 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina kohta, eriti 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni (1),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika merendusmõõtme kohta (2), 12. septembri 2012. aasta resolutsiooni nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (3), 3. juuli 2012. aasta resolutsiooni idapartnerluse kaubandusaspektide kohta (4) ja 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika merendusmõõtme kohta (2), 12. septembri 2012. aasta resolutsiooni nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (3), 3. juuli 2012. aasta resolutsiooni idapartnerluse kaubandusaspektide kohta (4) ja 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Musta mere strateegia kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Musta mere strateegia kohta (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. märtsi 2014. aasta, 21. märtsi 2014. aasta ja 18. detsembri 2014. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. märtsi 2014. aasta, 21. märtsi 2014. aasta ja 18. detsembri 2014. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 17. novembri 2014. aasta ja 29. jaanuari 2015. aasta järeldusi Ukraina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 17. novembri 2014. aasta ja 29. jaanuari 2015. aasta järeldusi Ukraina kohta,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu viimaseid 9. veebruari 2015. aasta ja 16. märtsi 2015. aasta avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu viimaseid 9. veebruari 2015. aasta ja 16. märtsi 2015. aasta avaldusi,

| — | võttes arvesse ELi assotsieerimislepinguid Ukraina, Moldova ja Gruusiaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi assotsieerimislepinguid Ukraina, Moldova ja Gruusiaga,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa Föderatsiooni kohta ning viidates eelkõige 13. märtsi 2014. aasta resolutsioonile Venemaa sissetungi kohta Ukrainasse (7), 17. aprilli 2014. aasta resolutsioonile Venemaa surve kohta idapartnerluse riikidele ja eelkõige Ida-Ukraina destabiliseerimise kohta (8) ning 18. septembri 2014. aasta resolutsioonile Ukraina olukorra ning Euroopa Liidu ja Venemaa suhete hetkeseisu kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa Föderatsiooni kohta ning viidates eelkõige 13. märtsi 2014. aasta resolutsioonile Venemaa sissetungi kohta Ukrainasse (7), 17. aprilli 2014. aasta resolutsioonile Venemaa surve kohta idapartnerluse riikidele ja eelkõige Ida-Ukraina destabiliseerimise kohta (8) ning 18. septembri 2014. aasta resolutsioonile Ukraina olukorra ning Euroopa Liidu ja Venemaa suhete hetkeseisu kohta (9),

| — | võttes arvesse NATO Walesi tippkohtumise 5. septembri 2014. aasta deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO Walesi tippkohtumise 5. septembri 2014. aasta deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0171/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0171/2015),

| A. | arvestades, et Musta mere piirkond on üks strateegiliselt tähtsamaid piirkondi maailmas ning väga oluline ELi ja selle liikmesriikide jaoks eelkõige julgeoleku ja kaitse tagamiseks, aga ka ELi naabruspoliitika ja idapartnerluse seisukohast; arvestades, et Euroopa Liidu ja asjaomase piirkonna riikide vahelise tugevama koostöö olulisust tunnistati ka Musta mere sünergiaga – 2008. aastal algatatud ELi piirkondliku poliitikaga; arvestades, et kõik püsivad pikaleveninud konfliktid Moldova Vabariigis (Transnistria), Gruusias (Lõuna-Osseetia ja Abhaasia) ning Mägi-Karabahhis toimuvad Musta mere piirkonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Musta mere piirkond on üks strateegiliselt tähtsamaid piirkondi maailmas ning väga oluline ELi ja selle liikmesriikide jaoks eelkõige julgeoleku ja kaitse tagamiseks, aga ka ELi naabruspoliitika ja idapartnerluse seisukohast; arvestades, et Euroopa Liidu ja asjaomase piirkonna riikide vahelise tugevama koostöö olulisust tunnistati ka Musta mere sünergiaga – 2008. aastal algatatud ELi piirkondliku poliitikaga; arvestades, et kõik püsivad pikaleveninud konfliktid Moldova Vabariigis (Transnistria), Gruusias (Lõuna-Osseetia ja Abhaasia) ning Mägi-Karabahhis toimuvad Musta mere piirkonnas;

| B. | arvestades, et Musta mere piirkond on Euroopa Liidu väga oluline välispiir; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Musta mere piirkond on Euroopa Liidu väga oluline välispiir;

| C. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu on karmilt hukka mõistnud Krimmi ja Sevastopoli annekteerimise Venemaa Föderatsiooni poolt, millega rikutakse ÜRO põhikirja, Pariisi hartat ja OSCE Helsingi lõppakti ning ka 1994. aasta Budapesti memorandumist tulenevaid Venemaa kohustusi, ning et Euroopa Ülemkogu ei tunnusta seda anneksiooni; arvestades, et Venemaa on tegutsenud eesmärgiga destabiliseerida olukorda Ida-Ukrainas; arvestades, et annekteerimise tagajärjel on kehtestatud piirangud ELi ja Krimmi vahelistele kaubandussuhetele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu on karmilt hukka mõistnud Krimmi ja Sevastopoli annekteerimise Venemaa Föderatsiooni poolt, millega rikutakse ÜRO põhikirja, Pariisi hartat ja OSCE Helsingi lõppakti ning ka 1994. aasta Budapesti memorandumist tulenevaid Venemaa kohustusi, ning et Euroopa Ülemkogu ei tunnusta seda anneksiooni; arvestades, et Venemaa on tegutsenud eesmärgiga destabiliseerida olukorda Ida-Ukrainas; arvestades, et annekteerimise tagajärjel on kehtestatud piirangud ELi ja Krimmi vahelistele kaubandussuhetele;

| D. | arvestades, et NATO on hukka mõistnud Venemaa Föderatsiooni sõjalise tegevuse eskaleerumise Krimmis ja selle ebaseadusliku ja seadusvastase annekteerimise ning Ida-Ukraina jätkuva ja tahtliku destabiliseerimise rahvusvahelist õigust rikkudes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et NATO on hukka mõistnud Venemaa Föderatsiooni sõjalise tegevuse eskaleerumise Krimmis ja selle ebaseadusliku ja seadusvastase annekteerimise ning Ida-Ukraina jätkuva ja tahtliku destabiliseerimise rahvusvahelist õigust rikkudes;

| E. | arvestades, et sõjaline tasakaal Musta mere piirkonnas on pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist muutunud ning Venemaa ebaseaduslikult saavutatud kontrolli all on nüüd sadu kilomeetreid Krimmi rannikut ja sellega külgnevat mereala vastu NATO ja ELi merepiire; arvestades, et Venemaa on toetanud agressiivset tegevust Ukraina territooriumil; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sõjaline tasakaal Musta mere piirkonnas on pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist muutunud ning Venemaa ebaseaduslikult saavutatud kontrolli all on nüüd sadu kilomeetreid Krimmi rannikut ja sellega külgnevat mereala vastu NATO ja ELi merepiire; arvestades, et Venemaa on toetanud agressiivset tegevust Ukraina territooriumil;

| F. | arvestades, et enne ebaseaduslikku annekteerimist oli Krimmis Venemaa maa- ja õhuvägesid minimaalselt ning nende ülesanne oli peamiselt kaitsta Venemaa Musta mere laevastiku põhibaasi Sevastopolit ja kahte sellega külgnevat mereväebaasi; arvestades, et Krimmi annekteerimine nõrgestas tõsiselt Ukraina relvajõudusid ja kahjustas eeskätt riigi mereväejõudusid, mille Venemaa sõjaväelased üle võtsid; arvestades, et annekteerimisele järgnenud sõjalise kohaloleku suurendamisega Krimmis ja Musta mere piirkonnas on Venemaa hakanud looma mere-, maa- ja õhuvägedest koosnevaid ühendatud ründejõudusid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et enne ebaseaduslikku annekteerimist oli Krimmis Venemaa maa- ja õhuvägesid minimaalselt ning nende ülesanne oli peamiselt kaitsta Venemaa Musta mere laevastiku põhibaasi Sevastopolit ja kahte sellega külgnevat mereväebaasi; arvestades, et Krimmi annekteerimine nõrgestas tõsiselt Ukraina relvajõudusid ja kahjustas eeskätt riigi mereväejõudusid, mille Venemaa sõjaväelased üle võtsid; arvestades, et annekteerimisele järgnenud sõjalise kohaloleku suurendamisega Krimmis ja Musta mere piirkonnas on Venemaa hakanud looma mere-, maa- ja õhuvägedest koosnevaid ühendatud ründejõudusid;

| G. | arvestades, et Venemaa on pärast Krimmi annekteerimist kiirendanud Musta mere laevastiku laiendamist ja ajakohastamist; arvestades, et Musta mere laevastiku ajakohastamise kava on üks ambitsioonikamaid osi Venemaa riiklikus relvahankeprogrammis aastateks 2011–2020; arvestades, et 2014. aasta detsembris kiitis Venemaa valitsus heaks uue sõjalise doktriini, mille kohaselt peetakse NATOt Venemaa peamiseks julgeolekuohuks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Venemaa on pärast Krimmi annekteerimist kiirendanud Musta mere laevastiku laiendamist ja ajakohastamist; arvestades, et Musta mere laevastiku ajakohastamise kava on üks ambitsioonikamaid osi Venemaa riiklikus relvahankeprogrammis aastateks 2011–2020; arvestades, et 2014. aasta detsembris kiitis Venemaa valitsus heaks uue sõjalise doktriini, mille kohaselt peetakse NATOt Venemaa peamiseks julgeolekuohuks;

| H. | arvestades, et 2007. aastal peatas Venemaa oma osalemise Euroopa tavarelvastuse piiramise lepingus; arvestades, et 11. märtsil 2015 lõpetas Venemaa osalemise Euroopa tavarelvastuse piiramise lepingu ühises nõuanderühmas ning on selle tagajärjel lepingust täielikult taganenud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2007. aastal peatas Venemaa oma osalemise Euroopa tavarelvastuse piiramise lepingus; arvestades, et 11. märtsil 2015 lõpetas Venemaa osalemise Euroopa tavarelvastuse piiramise lepingu ühises nõuanderühmas ning on selle tagajärjel lepingust täielikult taganenud;

| I. | arvestades, et Türgi on ELi kandidaatriik, NATO liikmesriik, mereväeriik, aktiivne piirkondlikus välispoliitikas osaleja ja ELi oluline partner, sealhulgas energeetika ja piiridega seotud julgeoleku valdkonnas; arvestades, et Türgi strateegiline asukoht on väga oluline ka teist suurt ohtu arvestades, millega NATO ja EL silmitsi seisavad – see on isehakanud Islamiriik (Da’esh); arvestades, et Türgi võib täita Musta mere piirkonna ohtude ja Da’eshi tõrjumisel olulist rolli; arvestades, et vaatamata sellele, et Türgi peab Krimmi annekteerimist Venemaa poolt ebaseaduslikuks, ei ole ta veel väljendanud annekteerimise ja selle tagajärgede kohta selget seisukohta; arvestades, et Türgi hiljutisi diplomaatilisi seisukohti, eriti naabruses aset leidvate konfliktide osas, on olnud võimalik mitmeti tõlgendada ja need ei ole olnud kooskõlas ELi ja NATO seisukohtadega; arvestades, et Türgi on strateegiline julgeolekupartner ja täidab Musta mere piirkonnas ainulaadset rolli, nagu on ette nähtud muu hulgas 1936. aasta Montreux’ konventsiooniga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Türgi on ELi kandidaatriik, NATO liikmesriik, mereväeriik, aktiivne piirkondlikus välispoliitikas osaleja ja ELi oluline partner, sealhulgas energeetika ja piiridega seotud julgeoleku valdkonnas; arvestades, et Türgi strateegiline asukoht on väga oluline ka teist suurt ohtu arvestades, millega NATO ja EL silmitsi seisavad – see on isehakanud Islamiriik (Da’esh); arvestades, et Türgi võib täita Musta mere piirkonna ohtude ja Da’eshi tõrjumisel olulist rolli; arvestades, et vaatamata sellele, et Türgi peab Krimmi annekteerimist Venemaa poolt ebaseaduslikuks, ei ole ta veel väljendanud annekteerimise ja selle tagajärgede kohta selget seisukohta; arvestades, et Türgi hiljutisi diplomaatilisi seisukohti, eriti naabruses aset leidvate konfliktide osas, on olnud võimalik mitmeti tõlgendada ja need ei ole olnud kooskõlas ELi ja NATO seisukohtadega; arvestades, et Türgi on strateegiline julgeolekupartner ja täidab Musta mere piirkonnas ainulaadset rolli, nagu on ette nähtud muu hulgas 1936. aasta Montreux’ konventsiooniga;

| J. | arvestades, et ELi reaktsioon Venemaa agressioonile Gruusia vastu ja Gruusia territoriaalse terviklikkuse rikkumisele 2008. aastal võis julgustada Venemaad tegutsema samamoodi ka Ukrainas; arvestades, et EL, NATO ja USA on mõistnud hukka 2014. aasta novembris ja 2015. aasta märtsis Venemaa ja Abhaasia ning Venemaa ja Lõuna-Osseetia separatistlike valitsuste vahel sõlmitud nn lepingud ning on uuesti kinnitanud oma toetust Gruusia suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele; arvestades, et need nn lepingud rikuvad rahvusvahelise õiguse aluspõhimõtteid ja Venemaa rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas 12. augusti 2008. aasta relvarahukokkuleppest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi reaktsioon Venemaa agressioonile Gruusia vastu ja Gruusia territoriaalse terviklikkuse rikkumisele 2008. aastal võis julgustada Venemaad tegutsema samamoodi ka Ukrainas; arvestades, et EL, NATO ja USA on mõistnud hukka 2014. aasta novembris ja 2015. aasta märtsis Venemaa ja Abhaasia ning Venemaa ja Lõuna-Osseetia separatistlike valitsuste vahel sõlmitud nn lepingud ning on uuesti kinnitanud oma toetust Gruusia suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele; arvestades, et need nn lepingud rikuvad rahvusvahelise õiguse aluspõhimõtteid ja Venemaa rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas 12. augusti 2008. aasta relvarahukokkuleppest tulenevaid kohustusi;

| K. | arvestades, et pärast Vene vägede poolt okupeerimist on Abhaasias, Lõuna-Osseetias Tshinvali piirkonnas ja kõige viimasena Krimmis toimunud inimõiguste rikkumised; arvestades, et Krimmis kannatavad inimõiguste rikkumiste all vähemusrühmad ja Vene okupatsiooni vastased, eriti põlised krimmitatarlased, Ukraina-meelsed ja kodanikuühiskonna aktivistid ning inimesed, kes soovisid säilitada oma Ukraina kodakondsuse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pärast Vene vägede poolt okupeerimist on Abhaasias, Lõuna-Osseetias Tshinvali piirkonnas ja kõige viimasena Krimmis toimunud inimõiguste rikkumised; arvestades, et Krimmis kannatavad inimõiguste rikkumiste all vähemusrühmad ja Vene okupatsiooni vastased, eriti põlised krimmitatarlased, Ukraina-meelsed ja kodanikuühiskonna aktivistid ning inimesed, kes soovisid säilitada oma Ukraina kodakondsuse;

Muutus Musta mere piirkonna strateegilises ja julgeolekuolukorras

| 1. | toetab kindlalt seda, et Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa poolt ei tunnustata; väljendab uuesti oma toetust Ukraina sõltumatusele, suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele kooskõlas ÜRO põhikirjaga, eriti selle artikliga 2; toetab täielikult Euroopa Ülemkogu järeldusi, mille kohaselt EL ei tunnusta Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikku annekteerimist; rõhutab, et annekteerimisega rikutakse ka 1997. aastal Ukraina ja Venemaa Föderatsiooni vahel sõlmitud sõpruse, koostöö ja partnerluse lepingut; rõhutab, et EL ja selle liikmesriigid peavad ELi suhetes Venemaaga esinema ühtsena; |
| --- | --- |

1.

toetab kindlalt seda, et Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa poolt ei tunnustata; väljendab uuesti oma toetust Ukraina sõltumatusele, suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele kooskõlas ÜRO põhikirjaga, eriti selle artikliga 2; toetab täielikult Euroopa Ülemkogu järeldusi, mille kohaselt EL ei tunnusta Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikku annekteerimist; rõhutab, et annekteerimisega rikutakse ka 1997. aastal Ukraina ja Venemaa Föderatsiooni vahel sõlmitud sõpruse, koostöö ja partnerluse lepingut; rõhutab, et EL ja selle liikmesriigid peavad ELi suhetes Venemaaga esinema ühtsena;

| 2. | märgib murega, et Krimmi ebaseaduslik annekteerimine on põhjustanud märkimisväärse muutuse Musta mere piirkonna ja sellega külgnevate alade strateegilises olukorras; on seisukohal, et Venemaa agressiivne tegevus väljendab riigi tagasipöördumist vaenulike blokk-bloki-vastu-arusaamade juurde; hoiatab, et terve poolsaare okupeerimisega on Venemaa nii lääne (Balkani maad, Transnistria ja Doonau suudmeala) kui ka lõuna (Vahemere idaosa) suunal juurde saanud väga olulise platsdarmi, kuhu ta on paigutanud alalise mereväe, ning et Krimmi ebaseadusliku annekteerimisega on Venemaa loonud endale nn lõunapoolse Kaliningradi ehk veel ühe sõjalise eelposti otse NATO piiril; |
| --- | --- |

2.

märgib murega, et Krimmi ebaseaduslik annekteerimine on põhjustanud märkimisväärse muutuse Musta mere piirkonna ja sellega külgnevate alade strateegilises olukorras; on seisukohal, et Venemaa agressiivne tegevus väljendab riigi tagasipöördumist vaenulike blokk-bloki-vastu-arusaamade juurde; hoiatab, et terve poolsaare okupeerimisega on Venemaa nii lääne (Balkani maad, Transnistria ja Doonau suudmeala) kui ka lõuna (Vahemere idaosa) suunal juurde saanud väga olulise platsdarmi, kuhu ta on paigutanud alalise mereväe, ning et Krimmi ebaseadusliku annekteerimisega on Venemaa loonud endale nn lõunapoolse Kaliningradi ehk veel ühe sõjalise eelposti otse NATO piiril;

| 3. | on seisukohal, et muutus geostrateegilisel maastikul, sõjalise olukorra areng Musta mere piirkonnas ja Krimmi vägivaldne annekteerimine Venemaa poolt annavad märku ulatuslikumatest ja süsteemsematest probleemidest, mis on tekkinud külma sõja järgses normidepõhises Euroopa julgeolekustruktuuris; on seisukohal, et EL ja selle liikmesriigid peavad nendele probleemidele julgeolekumeetmetega vastama ning oma välis- ja julgeolekupoliitika seda arvestades läbi mõtlema, mis peab kajastuma muudetud Euroopa julgeolekustrateegias, Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegias ja ELi Musta mere strateegias; on mures Venemaa suurenenud surve pärast ELi idapiirile, sealhulgas Rumeeniale, Poolale ja Baltimaadele, kuna see kujutab endast suurt ohtu; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et muutus geostrateegilisel maastikul, sõjalise olukorra areng Musta mere piirkonnas ja Krimmi vägivaldne annekteerimine Venemaa poolt annavad märku ulatuslikumatest ja süsteemsematest probleemidest, mis on tekkinud külma sõja järgses normidepõhises Euroopa julgeolekustruktuuris; on seisukohal, et EL ja selle liikmesriigid peavad nendele probleemidele julgeolekumeetmetega vastama ning oma välis- ja julgeolekupoliitika seda arvestades läbi mõtlema, mis peab kajastuma muudetud Euroopa julgeolekustrateegias, Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegias ja ELi Musta mere strateegias; on mures Venemaa suurenenud surve pärast ELi idapiirile, sealhulgas Rumeeniale, Poolale ja Baltimaadele, kuna see kujutab endast suurt ohtu;

| 4. | rõhutab, et EL peaks suurendama oma vastupanuvõimet ning reageerima inforünnakute ja infoturbe probleemidele; peab kiiduväärseks nõukogu 19.–20. märtsi 2015. aasta otsust käivitada vastusammuna Venemaa propagandale projekt, mis hõlmab mitme venekeelse telekanali rahastamist; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et EL peaks suurendama oma vastupanuvõimet ning reageerima inforünnakute ja infoturbe probleemidele; peab kiiduväärseks nõukogu 19.–20. märtsi 2015. aasta otsust käivitada vastusammuna Venemaa propagandale projekt, mis hõlmab mitme venekeelse telekanali rahastamist;

| 5. | väljendab sügavat muret selle pärast, et Venemaa suurendab praegu oma kaitse- ja ründevägede kohalolekut Musta mere piirkonnas, ning Musta mere laevastiku kavandatud laiendamise ja ajakohastamise pärast, mis hõlmab kuue uue „Rostov-na-Donu“ tüüpi kaasaegse diiselallveelaeva ja kuue uue „Admiral Grigorovitši“ tüüpi sõjalaeva laevastikku lisamist; tuletab meelde, et õhuründevägede vahendite kohalepaigutamine ja Krimmi sõjalise taristu uuendamine tugevdab Venemaa sõjalist ründevõimet ja suutlikkust saata jõude väljapoole oma territooriumi; |
| --- | --- |

5.

väljendab sügavat muret selle pärast, et Venemaa suurendab praegu oma kaitse- ja ründevägede kohalolekut Musta mere piirkonnas, ning Musta mere laevastiku kavandatud laiendamise ja ajakohastamise pärast, mis hõlmab kuue uue „Rostov-na-Donu“ tüüpi kaasaegse diiselallveelaeva ja kuue uue „Admiral Grigorovitši“ tüüpi sõjalaeva laevastikku lisamist; tuletab meelde, et õhuründevägede vahendite kohalepaigutamine ja Krimmi sõjalise taristu uuendamine tugevdab Venemaa sõjalist ründevõimet ja suutlikkust saata jõude väljapoole oma territooriumi;

| 6. | võtab murega teadmiseks Venemaa järjepideva sõjalise kohaloleku suurendamise okupeeritud Gruusia piirkondades – Abhaasias ja Lõuna-Osseetias (Tshinvali piirkonnas); märgib, et see laia tegevusulatusega ründe- ja kaitseotstarbeline sõjaline taristu kujutab tõsist ohtu kogu Musta mere piirkonnale; |
| --- | --- |

6.

võtab murega teadmiseks Venemaa järjepideva sõjalise kohaloleku suurendamise okupeeritud Gruusia piirkondades – Abhaasias ja Lõuna-Osseetias (Tshinvali piirkonnas); märgib, et see laia tegevusulatusega ründe- ja kaitseotstarbeline sõjaline taristu kujutab tõsist ohtu kogu Musta mere piirkonnale;

| 7. | märgib murega, et Venemaa on märkimisväärselt tugevdanud oma õhu- ja merekaitsejõudusid Musta mere piirkonnas, olles kasutusele võtnud uued laevatõrjeraketid (mille laskeraadius on 600 km, ulatudes Bosporuse väinani) ning kindlustades, et Venemaa hävitajate kontrolli all on ligikaudu kolmveerand Musta mere piirkonna õhuruumist (praktiliselt kolmekordistades lennuväljade arvu Krimmis); märgib sellega seoses, et Venemaa on tugevdanud oma sõjalist võimekust nii strateegilises kui ka taktikalises mõttes: strateegilistest vahenditest on tiibrakette kandvatel pikamaa pommituslennukitel ja Musta mere läänekalda läheduses lendavatel luurelennukitel võimalik tungida kaugele Kesk-Euroopasse; taktikalistest jõududest kujutavad kaks merejalaväebrigaadi, keda võivad toetada Mistral-tüüpi helikopterikandjad, maabumisel märkimisväärset võimalikku ohtu; tervitab Prantsusmaa otsust vaadata ümber Mistral-klassi dessantlaevade Venemaale üleandmine ja tervitab Prantsusmaa läbirääkimisi kõnealuse tehingu selgesõnaliseks ja lõplikuks tühistamiseks; |
| --- | --- |

7.

märgib murega, et Venemaa on märkimisväärselt tugevdanud oma õhu- ja merekaitsejõudusid Musta mere piirkonnas, olles kasutusele võtnud uued laevatõrjeraketid (mille laskeraadius on 600 km, ulatudes Bosporuse väinani) ning kindlustades, et Venemaa hävitajate kontrolli all on ligikaudu kolmveerand Musta mere piirkonna õhuruumist (praktiliselt kolmekordistades lennuväljade arvu Krimmis); märgib sellega seoses, et Venemaa on tugevdanud oma sõjalist võimekust nii strateegilises kui ka taktikalises mõttes: strateegilistest vahenditest on tiibrakette kandvatel pikamaa pommituslennukitel ja Musta mere läänekalda läheduses lendavatel luurelennukitel võimalik tungida kaugele Kesk-Euroopasse; taktikalistest jõududest kujutavad kaks merejalaväebrigaadi, keda võivad toetada Mistral-tüüpi helikopterikandjad, maabumisel märkimisväärset võimalikku ohtu; tervitab Prantsusmaa otsust vaadata ümber Mistral-klassi dessantlaevade Venemaale üleandmine ja tervitab Prantsusmaa läbirääkimisi kõnealuse tehingu selgesõnaliseks ja lõplikuks tühistamiseks;

| 8. | on sügavalt mures president Putini teadaande pärast, mille kohaselt oli ta Venemaa-poolse Krimmi hõivamise ajal valmis seadma lahinguvalmis Vene tuumajõud, kui lääs oleks annekteerimise vastu sekkunud; on lisaks sügavalt mures Venemaa kõrgete ametnike tehtud ähvardavate avalduste pärast, mille kohaselt on Venemaal õigus kasutada ja hoida Krimmis tuumarelvi, millel oleksid tagajärjed kogu maailma jaoks; märgib murega, et 2015. aasta märtsis võttis Venemaa sõjalise õppuse ajal Krimmis kasutusele avalikustamata arvul strateegilisi tuumavõimekusega TU-22M3 pommitajaid; on mures 2014. aasta detsembris kehtestatud uue Venemaa sõjalise doktriini pärast, mis võimaldab kasutada tuumarelva riigi vastu, kellel tuumarelva ei ole; |
| --- | --- |

8.

on sügavalt mures president Putini teadaande pärast, mille kohaselt oli ta Venemaa-poolse Krimmi hõivamise ajal valmis seadma lahinguvalmis Vene tuumajõud, kui lääs oleks annekteerimise vastu sekkunud; on lisaks sügavalt mures Venemaa kõrgete ametnike tehtud ähvardavate avalduste pärast, mille kohaselt on Venemaal õigus kasutada ja hoida Krimmis tuumarelvi, millel oleksid tagajärjed kogu maailma jaoks; märgib murega, et 2015. aasta märtsis võttis Venemaa sõjalise õppuse ajal Krimmis kasutusele avalikustamata arvul strateegilisi tuumavõimekusega TU-22M3 pommitajaid; on mures 2014. aasta detsembris kehtestatud uue Venemaa sõjalise doktriini pärast, mis võimaldab kasutada tuumarelva riigi vastu, kellel tuumarelva ei ole;

| 9. | märgib, et kui Venemaa kavatseb paigutada Krimmi kahesuguse kasutusega relvasüsteemid, seab see kahtluse alla Venemaa head kavatsused eelseisva tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise raames teha edusamme mitmepoolses tuumadesarmeerimise kavas ning õõnestab selles suunas juba tehtud pingutusi; |
| --- | --- |

9.

märgib, et kui Venemaa kavatseb paigutada Krimmi kahesuguse kasutusega relvasüsteemid, seab see kahtluse alla Venemaa head kavatsused eelseisva tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise raames teha edusamme mitmepoolses tuumadesarmeerimise kavas ning õõnestab selles suunas juba tehtud pingutusi;

| 10. | peab Venemaa hävitajate hiljutisi madalalt ülelende NATO sõjalaevadest ja uurimisplatvormidest Mustal merel selgeks märgiks Venemaa agressiivsemast hoiakust Musta mere piirkonnas ning hoiatab suurema eskaleerumisohu eest; nõuab otseseid sõjavägede sidekanaleid, et vältida traagilisi arusaamatusi, millel võivad olla kaugeleulatuvad sõjalised ja julgeolekualased tagajärjed; |
| --- | --- |

10.

peab Venemaa hävitajate hiljutisi madalalt ülelende NATO sõjalaevadest ja uurimisplatvormidest Mustal merel selgeks märgiks Venemaa agressiivsemast hoiakust Musta mere piirkonnas ning hoiatab suurema eskaleerumisohu eest; nõuab otseseid sõjavägede sidekanaleid, et vältida traagilisi arusaamatusi, millel võivad olla kaugeleulatuvad sõjalised ja julgeolekualased tagajärjed;

| 11. | on sügavalt mures äärmiselt tõsise olukorra pärast Ida-Ukrainas, kus sõda põhjustab Ukraina ja kogu piirkonna destabiliseerumist, sealhulgas võimaliku ohu pärast, et luuakse maakoridor, mis ühendab Venemaa territooriumi separatistide kontrolli all oleva Aasovi mere läänekalda (Mariupol) kaudu Krimmiga, mille tulemuseks võib olla Ukraina täielik merest äralõikamine; kutsub Ukrainat ja Moldova Vabariiki tungivalt üles võtma meetmeid, et takistada relvade ja sõjalise varustuse tarnimist Transnistria piirkonda nii maismaad kui ka õhuteed pidi; |
| --- | --- |

11.

on sügavalt mures äärmiselt tõsise olukorra pärast Ida-Ukrainas, kus sõda põhjustab Ukraina ja kogu piirkonna destabiliseerumist, sealhulgas võimaliku ohu pärast, et luuakse maakoridor, mis ühendab Venemaa territooriumi separatistide kontrolli all oleva Aasovi mere läänekalda (Mariupol) kaudu Krimmiga, mille tulemuseks võib olla Ukraina täielik merest äralõikamine; kutsub Ukrainat ja Moldova Vabariiki tungivalt üles võtma meetmeid, et takistada relvade ja sõjalise varustuse tarnimist Transnistria piirkonda nii maismaad kui ka õhuteed pidi;

| 12. | mõistab hukka asjaolu, et Venemaa toetab otseselt ja kaudselt separatistide rühmi Ukrainas, muu hulgas relvadega ja võitlejate värbamisega, soodustades seeläbi sõja jätkumist; väljendab muret Venemaa toetatud separatistide kontrolli all olevas piirkonnas teadete kohaselt toime pandud sõjakuritegude pärast, sealhulgas reisilennuki MH-17 allatulistamise pärast – juhtum, mille üle on käimas sõltumatu ja rahvusvaheline uurimine; nõuab tungivalt, et Venemaa viiks kohe kõik oma sõjalised jõud Ukraina territooriumilt välja ja järgiks Minski kokkuleppeid; nõuab tungivalt, et Venemaa ja kõik osalised kasutaksid oma mõjuvõimu vaenutegevuse peatamiseks ning edasiste sõjakuritegude ja uute ohvrite ärahoidmiseks; kordab, et toime pandud sõjakuritegude eest ei saa anda amnestiat; |
| --- | --- |

12.

mõistab hukka asjaolu, et Venemaa toetab otseselt ja kaudselt separatistide rühmi Ukrainas, muu hulgas relvadega ja võitlejate värbamisega, soodustades seeläbi sõja jätkumist; väljendab muret Venemaa toetatud separatistide kontrolli all olevas piirkonnas teadete kohaselt toime pandud sõjakuritegude pärast, sealhulgas reisilennuki MH-17 allatulistamise pärast – juhtum, mille üle on käimas sõltumatu ja rahvusvaheline uurimine; nõuab tungivalt, et Venemaa viiks kohe kõik oma sõjalised jõud Ukraina territooriumilt välja ja järgiks Minski kokkuleppeid; nõuab tungivalt, et Venemaa ja kõik osalised kasutaksid oma mõjuvõimu vaenutegevuse peatamiseks ning edasiste sõjakuritegude ja uute ohvrite ärahoidmiseks; kordab, et toime pandud sõjakuritegude eest ei saa anda amnestiat;

| 13. | peab kahetsusväärseks seda, et Musta mere piirkondlikud julgeolekukoostööalgatused BLACKSEAFOR ja Black Sea Harmony, mille eesmärk on näidata maailmale, et Musta mere äärsed riigid suudavad võtta esmase vastutuse oma julgeoleku eest, säilitades seejuures potentsiaali edaspidi taaselustada koostöö nende riikide vahel, on praegu halvatud; |
| --- | --- |

13.

peab kahetsusväärseks seda, et Musta mere piirkondlikud julgeolekukoostööalgatused BLACKSEAFOR ja Black Sea Harmony, mille eesmärk on näidata maailmale, et Musta mere äärsed riigid suudavad võtta esmase vastutuse oma julgeoleku eest, säilitades seejuures potentsiaali edaspidi taaselustada koostöö nende riikide vahel, on praegu halvatud;

Kindel positsioon ja suhtlemine Venemaaga

| 14. | rõhutab, et suhtlemine Venemaaga kui rahvusvahelise süsteemi olulise osalejaga peaks pikas perspektiivis olema üldiselt pigem koostööle suunatud kui vastasseisuline; on sellegipoolest seisukohal, et lühiajalises ja keskpikas perspektiivis peab Venemaa hiljutisest tegevusest tingitud usalduse kaotuse tõttu katkenud koostöö taasalustamine põhinema kahel tingimusel: esiteks peab NATO tagama oma idapoolsetele liikmesriikidele tugeva strateegilise kindlustunde ja teiseks peab Venemaa muutma oma Ukraina-suunalist poliitikat, eeskätt rakendama täielikult ja tingimusteta 2014. aasta septembris ja 2015. aasta veebruaris sõlmitud Minski kokkuleppeid (mis kehtivad üksnes Ida-Ukraina konflikti suhtes) ja tagastama Krimmi Ukrainale, millega taastataks endine olukord ja Ukraina ametiasutuste kontroll riigi territooriumi üle rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et suhtlemine Venemaaga kui rahvusvahelise süsteemi olulise osalejaga peaks pikas perspektiivis olema üldiselt pigem koostööle suunatud kui vastasseisuline; on sellegipoolest seisukohal, et lühiajalises ja keskpikas perspektiivis peab Venemaa hiljutisest tegevusest tingitud usalduse kaotuse tõttu katkenud koostöö taasalustamine põhinema kahel tingimusel: esiteks peab NATO tagama oma idapoolsetele liikmesriikidele tugeva strateegilise kindlustunde ja teiseks peab Venemaa muutma oma Ukraina-suunalist poliitikat, eeskätt rakendama täielikult ja tingimusteta 2014. aasta septembris ja 2015. aasta veebruaris sõlmitud Minski kokkuleppeid (mis kehtivad üksnes Ida-Ukraina konflikti suhtes) ja tagastama Krimmi Ukrainale, millega taastataks endine olukord ja Ukraina ametiasutuste kontroll riigi territooriumi üle rahvusvaheliselt tunnustatud piirides;

| 15. | väljendab lootust, et 12. veebruaril 2015. aastal saavutatud Minski relvarahukokkulepet järgitakse ja seeläbi võidetakse aega läbirääkimiste teel poliitilise lahenduseni jõudmiseks; on mures arvukate vihjete pärast, et Vene pool ja separatistid on kokkulepet rikkunud; rõhutab, et kehtivat rahvusvahelist õigusraamistikku tuleb täiel määral järgida; |
| --- | --- |

15.

väljendab lootust, et 12. veebruaril 2015. aastal saavutatud Minski relvarahukokkulepet järgitakse ja seeläbi võidetakse aega läbirääkimiste teel poliitilise lahenduseni jõudmiseks; on mures arvukate vihjete pärast, et Vene pool ja separatistid on kokkulepet rikkunud; rõhutab, et kehtivat rahvusvahelist õigusraamistikku tuleb täiel määral järgida;

| 16. | on seisukohal, et kui Venemaa ei pea täielikult kinni Minski relvarahukokkulepetest ning jätkab Ida-Ukraina destabiliseerimist ja Krimmi ebaseaduslikku okupeerimist, tuleks sanktsioonide kohaldamist jätkata ja neid karmistada ning jätkata ja tõhustada Ukrainat kaitsevõimekuse suurendamise toetamist; rõhutab, et kohaldades sanktsioone Venemaa tegevuse vastu, mis on vastuolus rahvusvahelise õiguse kehtivate eeskirjadega, peab EL näitama üles ühtsust, solidaarsust ja pühendumust; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et kui Venemaa ei pea täielikult kinni Minski relvarahukokkulepetest ning jätkab Ida-Ukraina destabiliseerimist ja Krimmi ebaseaduslikku okupeerimist, tuleks sanktsioonide kohaldamist jätkata ja neid karmistada ning jätkata ja tõhustada Ukrainat kaitsevõimekuse suurendamise toetamist; rõhutab, et kohaldades sanktsioone Venemaa tegevuse vastu, mis on vastuolus rahvusvahelise õiguse kehtivate eeskirjadega, peab EL näitama üles ühtsust, solidaarsust ja pühendumust;

| 17. | palub ELi liikmesriikidel jääda Venemaa suhtes kokkulepitud sanktsioone rakendades kindlaks ja ühtseks, külmutades ka kogu sõjalise ja kaitsealase koostöö Venemaaga ning tühistades lepingud, näiteks Mistral-klassi dessantlaevade tarnimise Venemaale ja ootab selle tehingu tühistamiseks peetavate läbirääkimiste edukat lõpetamist; |
| --- | --- |

17.

palub ELi liikmesriikidel jääda Venemaa suhtes kokkulepitud sanktsioone rakendades kindlaks ja ühtseks, külmutades ka kogu sõjalise ja kaitsealase koostöö Venemaaga ning tühistades lepingud, näiteks Mistral-klassi dessantlaevade tarnimise Venemaale ja ootab selle tehingu tühistamiseks peetavate läbirääkimiste edukat lõpetamist;

Energia- ja merendusjulgeolek, julgeolek piiridel ja inimeste julgeolek Musta mere piirkonnas

| 18. | kiidab heaks ELi energiapoliitika rakendamise, mille eesmärk on edendada kõikide liikmesriikide energiajulgeolekut; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid vajalikke meetmeid, et vähendada oma energiasõltuvust ning tagada nafta- ja gaasivarude kasutamise ning transportimisega seotud tegevuse julgeolek Musta mere piirkonnas; palub ELil energiasõltumatuse strateegia raames toetada algatusi Musta mere energiaressursside mitmekesistamiseks, sealhulgas investeeringute ja finantsmeetmetega; kutsub komisjoni üles jätkama Nabucco gaasijuhtme ehitamise ettevalmistustöid; on seisukohal, et konstruktiivne ja usalduslik suhe naaberriikide vahel on liikmesriikide parim energiavarustuse tagatis; |
| --- | --- |

18.

kiidab heaks ELi energiapoliitika rakendamise, mille eesmärk on edendada kõikide liikmesriikide energiajulgeolekut; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid vajalikke meetmeid, et vähendada oma energiasõltuvust ning tagada nafta- ja gaasivarude kasutamise ning transportimisega seotud tegevuse julgeolek Musta mere piirkonnas; palub ELil energiasõltumatuse strateegia raames toetada algatusi Musta mere energiaressursside mitmekesistamiseks, sealhulgas investeeringute ja finantsmeetmetega; kutsub komisjoni üles jätkama Nabucco gaasijuhtme ehitamise ettevalmistustöid; on seisukohal, et konstruktiivne ja usalduslik suhe naaberriikide vahel on liikmesriikide parim energiavarustuse tagatis;

| 19. | väljendab muret selle pärast, et nafta- ja gaasivarude kasutamine ning transportimine Musta mere piirkonnas sõltub üha rohkem sellest militariseerimise tasemest, mis kaasnes Krimmi ebaseadusliku annekteerimisega Venemaa poolt ja seal järgnevalt sõjalise võimekuse suurendamisega; kinnitab, et arvestades ebastabiilsuse võimalust ja eeskätt asjaolu, et Euroopa sõltub energiatransiidi puhul Mustast merest, on ELil strateegiline huvi takistada piirkondlike jõudude sõja piiril balansseerimise poliitikat ning sel eesmärgil võib tal tekkida vajadus koondada Euroopa mere- ja õhuväe vahendid Mustale merele; kutsub liikmesriike üles astuma samme, mis on vajalikud selleks, et tagada Musta mere piirkonnas nafta ja gaasi kasutamise ning transportimise turvalisus; |
| --- | --- |

19.

väljendab muret selle pärast, et nafta- ja gaasivarude kasutamine ning transportimine Musta mere piirkonnas sõltub üha rohkem sellest militariseerimise tasemest, mis kaasnes Krimmi ebaseadusliku annekteerimisega Venemaa poolt ja seal järgnevalt sõjalise võimekuse suurendamisega; kinnitab, et arvestades ebastabiilsuse võimalust ja eeskätt asjaolu, et Euroopa sõltub energiatransiidi puhul Mustast merest, on ELil strateegiline huvi takistada piirkondlike jõudude sõja piiril balansseerimise poliitikat ning sel eesmärgil võib tal tekkida vajadus koondada Euroopa mere- ja õhuväe vahendid Mustale merele; kutsub liikmesriike üles astuma samme, mis on vajalikud selleks, et tagada Musta mere piirkonnas nafta ja gaasi kasutamise ning transportimise turvalisus;

| 20. | rõhutab, et praegune kriis mõjutab koostööd teistes olulistes valdkondades, nagu piirihaldus ja julgeolek piiridel (eriti rände kontroll), inimkaubandus ja võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et praegune kriis mõjutab koostööd teistes olulistes valdkondades, nagu piirihaldus ja julgeolek piiridel (eriti rände kontroll), inimkaubandus ja võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu;

| 21. | mõistab hukka alates Krimmi okupeerimisest Venemaa jõudude poolt seal toime pandud inimõiguste rikkumised, sealhulgas inimeste hirmutamise ja kadunuks jääma sundimise juhtumite suureneva arvu (10), sõnavabaduse tsenseerimise ja vähemuste, eriti etniliste ja rahvusvähemuste tagakiusamise; mõistab hukka Ukraina territoriaalset terviklikkust toetavatel meeleavaldustel osalenud põliste krimmitatarlaste süsteemse tagakiusamise; tuletab meelde, et tuhanded krimmitatarlased on tagakiusamise hirmus oma kodupaigast põgenenud ja otsinud varjupaika Ukraina muudes piirkondades; väljendab solidaarsust nendega ja nõuab tungivalt olukorra parandamist; palub Venemaa ametiasutustel lõpetada kohe krimmitatarlaste täitevorgani Mejlis ahistamine; palub Venemaal austada täielikult Krimmi kohaliku elanikkonna õigusi ning palub Ukrainal, ELil ja selle liikmesriikidel jälgida inimõiguste austamist Krimmis; |
| --- | --- |

21.

mõistab hukka alates Krimmi okupeerimisest Venemaa jõudude poolt seal toime pandud inimõiguste rikkumised, sealhulgas inimeste hirmutamise ja kadunuks jääma sundimise juhtumite suureneva arvu (10), sõnavabaduse tsenseerimise ja vähemuste, eriti etniliste ja rahvusvähemuste tagakiusamise; mõistab hukka Ukraina territoriaalset terviklikkust toetavatel meeleavaldustel osalenud põliste krimmitatarlaste süsteemse tagakiusamise; tuletab meelde, et tuhanded krimmitatarlased on tagakiusamise hirmus oma kodupaigast põgenenud ja otsinud varjupaika Ukraina muudes piirkondades; väljendab solidaarsust nendega ja nõuab tungivalt olukorra parandamist; palub Venemaa ametiasutustel lõpetada kohe krimmitatarlaste täitevorgani Mejlis ahistamine; palub Venemaal austada täielikult Krimmi kohaliku elanikkonna õigusi ning palub Ukrainal, ELil ja selle liikmesriikidel jälgida inimõiguste austamist Krimmis;

| 22. | nõuab, et korraldataks uurimised ja et rahvusvahelistel inimõiguste järgimist kontrollivatel organisatsioonidel oleks parem juurdepääs kõikidele Krimmis aset leidnud rasketele inimõiguste rikkumise juhtumitele; palub Ukraina valitsusel kasutada kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et uurida oma riigi territooriumil toime pandud sõjakuritegusid ja süüdlased vastutusele võtta; kutsub rahvusvahelist üldsust, sealhulgas Haagi kohut, üles alustama Krimmi ebaseadusliku annekteerimise ja Ida-Ukraina konflikti käigus toime pandud võimalike kuritegude uurimist; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et korraldataks uurimised ja et rahvusvahelistel inimõiguste järgimist kontrollivatel organisatsioonidel oleks parem juurdepääs kõikidele Krimmis aset leidnud rasketele inimõiguste rikkumise juhtumitele; palub Ukraina valitsusel kasutada kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et uurida oma riigi territooriumil toime pandud sõjakuritegusid ja süüdlased vastutusele võtta; kutsub rahvusvahelist üldsust, sealhulgas Haagi kohut, üles alustama Krimmi ebaseadusliku annekteerimise ja Ida-Ukraina konflikti käigus toime pandud võimalike kuritegude uurimist;

| 23. | juhib tähelepanu Musta mere piirkonna äärmuslikule keskkonnaalasele kaitsetusele; rõhutab, et piirkonna aina suurenev militariseerimine tekitab selle hapra ökosüsteemi jaoks lisaohte, ning nõuab, et loodaks tõhus vahejuhtumite ennetamise mehhanism, millel oleks hädaolukordade puhul kõiki mereäärseid riike hõlmav usaldusväärne teabevahetussüsteem; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu Musta mere piirkonna äärmuslikule keskkonnaalasele kaitsetusele; rõhutab, et piirkonna aina suurenev militariseerimine tekitab selle hapra ökosüsteemi jaoks lisaohte, ning nõuab, et loodaks tõhus vahejuhtumite ennetamise mehhanism, millel oleks hädaolukordade puhul kõiki mereäärseid riike hõlmav usaldusväärne teabevahetussüsteem;

| 24. | tuletab meelde, et Ukrainas peetava Venemaa hübriidsõja tingimustes peab EL käituma ühtselt; usub kindlalt, et ühtsus on eeltingimus, et reageerida tõhusalt kõikidele julgeolekuohtudele ja poliitilistele probleemidele, mis on tingitud Venemaa sõjalisest ja mittesõjalisest tegevusest Ukrainas; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et Ukrainas peetava Venemaa hübriidsõja tingimustes peab EL käituma ühtselt; usub kindlalt, et ühtsus on eeltingimus, et reageerida tõhusalt kõikidele julgeolekuohtudele ja poliitilistele probleemidele, mis on tingitud Venemaa sõjalisest ja mittesõjalisest tegevusest Ukrainas;

ELi ja rahvusvaheliste osalejate roll

| 25. | rõhutab, et Musta mere piirkond peaks olema ELi jaoks tõeline prioriteet; peab kehtivat Musta mere sünergia koostöövormi aegunuks; kordab oma üleskutset komisjonile ja Euroopa välisteenistusele koostada võimalikult kiiresti terviklik ELi strateegia Musta mere piirkonna jaoks; rõhutab, et ELi merendusjulgeoleku strateegia sätteid tuleks kohaldada ka Musta mere puhul; nõuab Euroopa julgeolekustrateegia läbivaatamist ning loodab, et Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine, milles võetakse arvesse piirkonda hõlmavaid kõiki asjakohaseid programme, toob kaasa suurema ÜJKP alase koostöö Musta mere äärsete partnerriikidega; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et Musta mere piirkond peaks olema ELi jaoks tõeline prioriteet; peab kehtivat Musta mere sünergia koostöövormi aegunuks; kordab oma üleskutset komisjonile ja Euroopa välisteenistusele koostada võimalikult kiiresti terviklik ELi strateegia Musta mere piirkonna jaoks; rõhutab, et ELi merendusjulgeoleku strateegia sätteid tuleks kohaldada ka Musta mere puhul; nõuab Euroopa julgeolekustrateegia läbivaatamist ning loodab, et Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine, milles võetakse arvesse piirkonda hõlmavaid kõiki asjakohaseid programme, toob kaasa suurema ÜJKP alase koostöö Musta mere äärsete partnerriikidega;

| 26. | rõhutab, et olenemata asjaolust, et Musta mere sünergia koostöövorm on praktiliselt seiskunud, peaks tõhus koostöö Musta mere piirkonna riikidega jätkuma; peab kiiduväärseks ÜJKP missioonide – ELi nõuandemissiooni, ELi vaatlusmissiooni ja ELi piirihaldamise abimissiooni – jätkumist, kuna need on olulised osad ELi panuses, mille abil püütakse piirkonna pikaleveninud konflikte lahendada; väljendab heameelt jõupingutuste üle, mida liikmesriigid teevad Musta mere äärsete riikide sõjalise võimsuse parandamiseks, et suurendada nende võimet reageerida piirkonnas kriisiolukordadele; on seisukohal, et EL vajab julget ja tulemustele suunatud lähenemisviisi, eelkõige majanduse, kaitse- ja julgeoleku valdkonnas, et tugevdada ELi sisemiselt, ajakohastada ja parandada olemasolevaid vahendeid ning suurendada liidu suutlikkust reageerida naabruses toimuvatele Euroopa julgeolekut mõjutavatele arengutele; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et olenemata asjaolust, et Musta mere sünergia koostöövorm on praktiliselt seiskunud, peaks tõhus koostöö Musta mere piirkonna riikidega jätkuma; peab kiiduväärseks ÜJKP missioonide – ELi nõuandemissiooni, ELi vaatlusmissiooni ja ELi piirihaldamise abimissiooni – jätkumist, kuna need on olulised osad ELi panuses, mille abil püütakse piirkonna pikaleveninud konflikte lahendada; väljendab heameelt jõupingutuste üle, mida liikmesriigid teevad Musta mere äärsete riikide sõjalise võimsuse parandamiseks, et suurendada nende võimet reageerida piirkonnas kriisiolukordadele; on seisukohal, et EL vajab julget ja tulemustele suunatud lähenemisviisi, eelkõige majanduse, kaitse- ja julgeoleku valdkonnas, et tugevdada ELi sisemiselt, ajakohastada ja parandada olemasolevaid vahendeid ning suurendada liidu suutlikkust reageerida naabruses toimuvatele Euroopa julgeolekut mõjutavatele arengutele;

| 27. | rõhutab, kui tähtis on kooskõlastamine NATOga, eriti NATOsse kuuluvate Musta mere äärsete riikidega, ja Ameerika Ühendriikidega, sest Musta mere piirkond on Euroopa ja Atlandi ookeani piirkonna julgeoleku oluline osa; rõhutab, et ELi ja NATO liikmete hulka kuuluvate Musta mere äärsete riikide sõjalise võimsuse ajakohastamine ja tõhustamine on ülimalt oluline piirkonnas julgeoleku ja stabiilsuse tagamiseks; väljendab heameelt selle üle, et NATO on võtnud kohustuse toetada Musta mere äärsete riikide piirkondlikke pingutusi julgeoleku ja stabiilsuse tagamiseks; rõhutab, et EL ja NATO peavad toetama Musta mere säilitamist avatud majanduspiirkonnana; palub OSCE-l laiendada oma Musta mere julgeoleku alaseid jõupingutusi; palub ELil toetada OSCE jõulisemat kohalolekut ja julgeolekuolukorra leevendamisele suunatud uusi OSCE algatusi piirkonnas; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, kui tähtis on kooskõlastamine NATOga, eriti NATOsse kuuluvate Musta mere äärsete riikidega, ja Ameerika Ühendriikidega, sest Musta mere piirkond on Euroopa ja Atlandi ookeani piirkonna julgeoleku oluline osa; rõhutab, et ELi ja NATO liikmete hulka kuuluvate Musta mere äärsete riikide sõjalise võimsuse ajakohastamine ja tõhustamine on ülimalt oluline piirkonnas julgeoleku ja stabiilsuse tagamiseks; väljendab heameelt selle üle, et NATO on võtnud kohustuse toetada Musta mere äärsete riikide piirkondlikke pingutusi julgeoleku ja stabiilsuse tagamiseks; rõhutab, et EL ja NATO peavad toetama Musta mere säilitamist avatud majanduspiirkonnana; palub OSCE-l laiendada oma Musta mere julgeoleku alaseid jõupingutusi; palub ELil toetada OSCE jõulisemat kohalolekut ja julgeolekuolukorra leevendamisele suunatud uusi OSCE algatusi piirkonnas;

| 28. | tuletab meelde, et eeskätt Musta mere piirkonna julgeolekuolukorda arvestades peab kõikidel ELi liikmesriikidel kooskõlas ELi lepingu artikli 42 lõikega 7 olema ühesugune julgeoleku tase; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et eeskätt Musta mere piirkonna julgeolekuolukorda arvestades peab kõikidel ELi liikmesriikidel kooskõlas ELi lepingu artikli 42 lõikega 7 olema ühesugune julgeoleku tase;

| 29. | väljendab heameelt NATO liikmesriikide võetud kohustuse üle pidada tähtsaks ühist julgeolekut ja vajaduse korral rakendada Washingtoni lepingu artiklit 5; kiidab heaks NATO Walesi tippkohtumise otsuse kindlustunnet suurendavate strateegiliste meetmete ja valmisoleku tegevuskava kohta, mis on olulised elemendid enim mõjutatud NATO liikmesriikide julgeoleku jaoks; palub NATO-l jätkata küberkaitse- ja raketitõrjevõimekuse arendamist, sealhulgas Musta mere piirkonnas, ning töötada välja eriolukordade lahendamise kavad asümmeetrilise ja hübriidsõja tõkestamiseks ja selle vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

29.

väljendab heameelt NATO liikmesriikide võetud kohustuse üle pidada tähtsaks ühist julgeolekut ja vajaduse korral rakendada Washingtoni lepingu artiklit 5; kiidab heaks NATO Walesi tippkohtumise otsuse kindlustunnet suurendavate strateegiliste meetmete ja valmisoleku tegevuskava kohta, mis on olulised elemendid enim mõjutatud NATO liikmesriikide julgeoleku jaoks; palub NATO-l jätkata küberkaitse- ja raketitõrjevõimekuse arendamist, sealhulgas Musta mere piirkonnas, ning töötada välja eriolukordade lahendamise kavad asümmeetrilise ja hübriidsõja tõkestamiseks ja selle vastu võitlemiseks;

| 30. | nõuab tungivalt, et komisjon toetaks liikmesriikide püüdlusi leida võimalusi, kuidas suurendada oma kaitse-eelarvet 2 % tasemeni; peab kiiduväärseks, et NATO liikmed andsid viimasel NATO tippkohtumisel Newportis lubaduse tagada, et 2024. aastaks ulatuvad nende kaitsekulutused vähemalt 2 %ni SKPst; väljendab muret mõnede liitlaste teadete pärast, mille kohaselt nad kavatsevad kaitsekulutusi veelgi kärpida; tuletab sellega seoses meelde Washingtoni lepingu artiklit 3; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et komisjon toetaks liikmesriikide püüdlusi leida võimalusi, kuidas suurendada oma kaitse-eelarvet 2 % tasemeni; peab kiiduväärseks, et NATO liikmed andsid viimasel NATO tippkohtumisel Newportis lubaduse tagada, et 2024. aastaks ulatuvad nende kaitsekulutused vähemalt 2 %ni SKPst; väljendab muret mõnede liitlaste teadete pärast, mille kohaselt nad kavatsevad kaitsekulutusi veelgi kärpida; tuletab sellega seoses meelde Washingtoni lepingu artiklit 3;

| 31. | tuletab meelde, et kuigi 2008. aastal ei võetud vastu Gruusia ja Ukraina taotlusi ühineda NATO liikmesuse tegevuskavaga, teatas NATO Bukaresti tippkohtumisel, et Gruusiast ja Ukrainast saavad organisatsiooni liikmed; märgib, et pärast 2008. aasta sõda Gruusias ja 2014. aastal toimunud Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist on Venemaa need kaks riiki territoriaalselt halvanud, muutes need NATO liikmesuse jaoks sobimatuks; on seisukohal, et kuigi NATO ei saa neid riike otseselt kaitsta, on organisatsioonil moraalne kohustus aidata Gruusial ja Ukrainal end ise kaitsta; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde, et kuigi 2008. aastal ei võetud vastu Gruusia ja Ukraina taotlusi ühineda NATO liikmesuse tegevuskavaga, teatas NATO Bukaresti tippkohtumisel, et Gruusiast ja Ukrainast saavad organisatsiooni liikmed; märgib, et pärast 2008. aasta sõda Gruusias ja 2014. aastal toimunud Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist on Venemaa need kaks riiki territoriaalselt halvanud, muutes need NATO liikmesuse jaoks sobimatuks; on seisukohal, et kuigi NATO ei saa neid riike otseselt kaitsta, on organisatsioonil moraalne kohustus aidata Gruusial ja Ukrainal end ise kaitsta;

| 32. | rõhutab, et NATO peaks säilitama oma üldise mere- ja õhujõudude ülekaalu Musta mere piirkonnas ning võime seda piirkonda jälgida; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et NATO peaks säilitama oma üldise mere- ja õhujõudude ülekaalu Musta mere piirkonnas ning võime seda piirkonda jälgida;

o

o o

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning kõikide Musta mere äärsete riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

33.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning kõikide Musta mere äärsete riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0011.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0380.

(3)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 77.

(4)  ELT C 349 E, 29.11.2013, lk 38.

(5)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 26.

(6)  ELT C 136 E, 11.5.2012, lk 81.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0248.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0457.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0025.

(10)  Rooma statuudi (2002) artikli 7 lõike 1 punkti i tähenduses.

---

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/81 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/81

---

P8_TA(2015)0233

Hiljutised teated kõrgel tasemel toimunud korruptsioonijuhtumitest FIFAs

Euroopa Parlamendi 11. juuni 2015. aasta resolutsioon FIFA kõrgeid ametnikke puudutavate korruptsioonijuhtumite hiljutise paljastamise kohta (2015/2730(RSP))

(2016/C 407/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2014. aasta ELi korruptsioonivastase võitluse aruannet (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2014. aasta ELi korruptsioonivastase võitluse aruannet (COM(2014)0038),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2011. aasta teatist „Võitlus korruptsiooniga Euroopa Liidus“ (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2011. aasta teatist „Võitlus korruptsiooniga Euroopa Liidus“ (COM(2011)0308),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. jaanuari 2011. aasta teatist „Euroopa mõõtme arendamine spordis“ (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. jaanuari 2011. aasta teatist „Euroopa mõõtme arendamine spordis“ (COM(2011)0012),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni Euroopa mõõtme kohta spordis (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni Euroopa mõõtme kohta spordis (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. juulil 2007 avaldatud valget raamatut spordi kohta (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. juulil 2007 avaldatud valget raamatut spordi kohta (COM(2007)0391),

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. mai 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu spordialase töökava (2014–2017) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. mai 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu spordialase töökava (2014–2017) kohta,

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni võistluste tulemuste kokkuleppimise ja korruptsiooni kohta spordis (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni võistluste tulemuste kokkuleppimise ja korruptsiooni kohta spordis (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 23. aprilli 2015. aasta resolutsiooni jalgpalli juhtimise reformi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 23. aprilli 2015. aasta resolutsiooni jalgpalli juhtimise reformi kohta,

| — | võttes arvesse programmi „Erasmus+“ raamesse kuuluvat uut spordiprogrammi ning eelkõige selle eesmärki võidelda spordi ausust ohustavate piiriüleste probleemidega, nagu doping, võistluste tulemuste kokkuleppimine ja vägivald, aga ka igasugune sallimatus ja diskrimineerimine, ning edendada ja toetada spordis head juhtimistava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse programmi „Erasmus+“ raamesse kuuluvat uut spordiprogrammi ning eelkõige selle eesmärki võidelda spordi ausust ohustavate piiriüleste probleemidega, nagu doping, võistluste tulemuste kokkuleppimine ja vägivald, aga ka igasugune sallimatus ja diskrimineerimine, ning edendada ja toetada spordis head juhtimistava,

| — | võttes arvesse dokumenti „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel“,

| — | võttes arvesse FIFA põhikirja artiklit 2, milles sätestatakse muu hulgas järgmised FIFA eesmärgid: edendada ausameelsust, eetikat ja ausat mängu, et vältida mis tahes meetodeid ja tavasid (nagu korruptsioon, doping või mängutulemustega manipuleerimine), mis võiksid kahjustada mängude, võistluste, mängijate, ametnike ja liikmete usaldusväärsust või põhjustada jalgpalli kuritarvitamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FIFA põhikirja artiklit 2, milles sätestatakse muu hulgas järgmised FIFA eesmärgid: edendada ausameelsust, eetikat ja ausat mängu, et vältida mis tahes meetodeid ja tavasid (nagu korruptsioon, doping või mängutulemustega manipuleerimine), mis võiksid kahjustada mängude, võistluste, mängijate, ametnike ja liikmete usaldusväärsust või põhjustada jalgpalli kuritarvitamist,

| — | võttes arvesse Michael Garcia aruannet 2018. ja 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste vastuolulise pakkumisprotsessi kohta, mille FIFA nõustus avaldama 2014. aasta detsembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Michael Garcia aruannet 2018. ja 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste vastuolulise pakkumisprotsessi kohta, mille FIFA nõustus avaldama 2014. aasta detsembris,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Šveitsi ametivõimud vahistasid 27. mail 2015 Zürichis 14 FIFA ametnikku, teiste seas asepresidendi; arvestades, et vahistamised toimusid USA justiitsministeeriumi nõudmisel, mille aluseks olid rahapesu, väljapressimist, pettust ning enam kui 150 miljoni USA dollari suuruses summas altkäemaksu võtmist puudutavad süüdistused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Šveitsi ametivõimud vahistasid 27. mail 2015 Zürichis 14 FIFA ametnikku, teiste seas asepresidendi; arvestades, et vahistamised toimusid USA justiitsministeeriumi nõudmisel, mille aluseks olid rahapesu, väljapressimist, pettust ning enam kui 150 miljoni USA dollari suuruses summas altkäemaksu võtmist puudutavad süüdistused;

| B. | arvestades, et Šveitsi ja USA ametivõimud on ühtlasi algatanud eraldi kriminaaluurimise seoses 2018. ja 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste korraldamisõiguse andmisega vastavalt Venemaale ja Katarile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Šveitsi ja USA ametivõimud on ühtlasi algatanud eraldi kriminaaluurimise seoses 2018. ja 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste korraldamisõiguse andmisega vastavalt Venemaale ja Katarile;

| C. | arvestades, et FIFA on tegutsenud palju aastaid aruandekohustuseta, läbipaistmatu ja äärmiselt korrumpeerunud organisatsioonina; arvestades, et hiljutised vahistamised kinnitavad, et pettus ja korruptsioon on FIFAs süsteemsed, levinud ja püsivad, mitte ei hõlma sobimatu käitumise üksikjuhtumeid, nagu väidab FIFA endine president Joseph Blatter; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et FIFA on tegutsenud palju aastaid aruandekohustuseta, läbipaistmatu ja äärmiselt korrumpeerunud organisatsioonina; arvestades, et hiljutised vahistamised kinnitavad, et pettus ja korruptsioon on FIFAs süsteemsed, levinud ja püsivad, mitte ei hõlma sobimatu käitumise üksikjuhtumeid, nagu väidab FIFA endine president Joseph Blatter;

| D. | arvestades, et FIFA juhtivtöötajate vahistamisest ja nende vastu esitatud süüdistustest ning FIFA organisatsiooni haaranud kriisist hoolimata valiti Joseph Blatter 29. mail 2015 viiendat korda FIFA presidendiks; arvestades, et Joseph Blatteri tagasivalimine FIFA presidendiks ja otsus mitte avaldada Garcia aruande järeldusi seoses Venemaa ja Katari valimisega vastavalt 2018. ja 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste korraldajateks näitavad, et FIFA on tegutsenud vastutustundetult ja aruandekohustuseta ning ei soovi endiselt läbi viia reforme ega teha vajalikke muudatusi, et parandada rahvusvahelise jalgpalli juhtimist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et FIFA juhtivtöötajate vahistamisest ja nende vastu esitatud süüdistustest ning FIFA organisatsiooni haaranud kriisist hoolimata valiti Joseph Blatter 29. mail 2015 viiendat korda FIFA presidendiks; arvestades, et Joseph Blatteri tagasivalimine FIFA presidendiks ja otsus mitte avaldada Garcia aruande järeldusi seoses Venemaa ja Katari valimisega vastavalt 2018. ja 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste korraldajateks näitavad, et FIFA on tegutsenud vastutustundetult ja aruandekohustuseta ning ei soovi endiselt läbi viia reforme ega teha vajalikke muudatusi, et parandada rahvusvahelise jalgpalli juhtimist;

| E. | arvestades, et Joseph Blatteri tagasiastumine ja FIFA ametnike vahistamine on loonud eeldused FIFA struktuuride ja tavade põhjalikuks reformiks, mille eesmärk on tõhustada selle juhtimist ja võidelda organisatsioonis esineva korruptsiooniga ning mis peab toimuma kiiresti; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Joseph Blatteri tagasiastumine ja FIFA ametnike vahistamine on loonud eeldused FIFA struktuuride ja tavade põhjalikuks reformiks, mille eesmärk on tõhustada selle juhtimist ja võidelda organisatsioonis esineva korruptsiooniga ning mis peab toimuma kiiresti;

| F. | arvestades, et spordiorganisatsioonide usaldusväärsus on väga oluline, kuna nii elukutseline kui ka harrastussport on keskse tähtsusega rahu, inimõiguste austamise ja solidaarsuse ülemaailmses edendamises, need toovad ühiskonnale tervisealast ja majanduslikku kasu ning on väga tähtsad haridus- ja kultuurialaste põhiväärtuste esiletõstmisel ja sotsiaalse kaasatuse soodustamisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et spordiorganisatsioonide usaldusväärsus on väga oluline, kuna nii elukutseline kui ka harrastussport on keskse tähtsusega rahu, inimõiguste austamise ja solidaarsuse ülemaailmses edendamises, need toovad ühiskonnale tervisealast ja majanduslikku kasu ning on väga tähtsad haridus- ja kultuurialaste põhiväärtuste esiletõstmisel ja sotsiaalse kaasatuse soodustamisel;

| G. | arvestades, et 3. juunil 2015. aastal tehtud avalduses mõistis Euroopa Komisjoni hariduse, kultuuri, noorte ja spordi volinik Tibor Navracsics FIFAs aset leidnud viimased arengud hukka ning nõudis usalduse taastamist ja hea juhtimistava kindla süsteemi kehtestamist FIFAs; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 3. juunil 2015. aastal tehtud avalduses mõistis Euroopa Komisjoni hariduse, kultuuri, noorte ja spordi volinik Tibor Navracsics FIFAs aset leidnud viimased arengud hukka ning nõudis usalduse taastamist ja hea juhtimistava kindla süsteemi kehtestamist FIFAs;

| H. | arvestades, et komisjon ja nõukogu on tunnistanud, et jalgpalli paremaks juhtimiseks on vaja jalgpalliliitude ja riigiasutuste vahelist partnerlust, milles austataks elukutselise spordi isereguleerivat iseloomu ja mis on viinud sporditeemalise struktureeritud dialoogini; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon ja nõukogu on tunnistanud, et jalgpalli paremaks juhtimiseks on vaja jalgpalliliitude ja riigiasutuste vahelist partnerlust, milles austataks elukutselise spordi isereguleerivat iseloomu ja mis on viinud sporditeemalise struktureeritud dialoogini;

| I. | arvestades, et spordiorganisatsioonide läbipaistvus, aruandekohustus ja demokraatia ehk teisisõnu hea juhtimistava on eeltingimus eneseregulatsiooniks ja selleks, et spordiliikumine saaks edukalt ja struktuursel tasandil vältida pettust ja korruptsiooni spordis ja nende vastu võidelda; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et spordiorganisatsioonide läbipaistvus, aruandekohustus ja demokraatia ehk teisisõnu hea juhtimistava on eeltingimus eneseregulatsiooniks ja selleks, et spordiliikumine saaks edukalt ja struktuursel tasandil vältida pettust ja korruptsiooni spordis ja nende vastu võidelda;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlament on varem palunud jalgpalliliitudel kehtestada suurem demokraatia, läbipaistvus, legitiimsus ja aruandekohustus (s.t sõltumatu auditeerimisasutuse tehtav finantsaudit) ning hea juhtimistava, ning on palunud komisjonil anda suunised, kuidas võiks toetada legitiimset ja asjakohast enesereguleerimist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlament on varem palunud jalgpalliliitudel kehtestada suurem demokraatia, läbipaistvus, legitiimsus ja aruandekohustus (s.t sõltumatu auditeerimisasutuse tehtav finantsaudit) ning hea juhtimistava, ning on palunud komisjonil anda suunised, kuidas võiks toetada legitiimset ja asjakohast enesereguleerimist;

| K. | arvestades, et korruptsioon võib jätkuvalt õõnestada usaldust spordiinstitutsioonide vastu ja ohustada spordi usaldusväärsust tervikuna, kui seda küsimust ei käsitleta viivitamata ja nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et korruptsioon võib jätkuvalt õõnestada usaldust spordiinstitutsioonide vastu ja ohustada spordi usaldusväärsust tervikuna, kui seda küsimust ei käsitleta viivitamata ja nõuetekohaselt;

| L. | arvestades, et korruptsioonivastane võitlus on üks prioriteetidest, mis on seatud Stockholmi programmis, millest komisjon juhindub oma tegevuses justiits- ja siseküsimuste valdkonnas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et korruptsioonivastane võitlus on üks prioriteetidest, mis on seatud Stockholmi programmis, millest komisjon juhindub oma tegevuses justiits- ja siseküsimuste valdkonnas;

| M. | arvestades, et sport kujutab endast ka ELi majanduse suurt ja kiiresti kasvavat sektorit ning annab olulise panuse majanduskasvu ja töökohtade loomisse, kusjuures selle lisaväärtus ja tööhõivealane mõju ületavad keskmist kasvumäära; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sport kujutab endast ka ELi majanduse suurt ja kiiresti kasvavat sektorit ning annab olulise panuse majanduskasvu ja töökohtade loomisse, kusjuures selle lisaväärtus ja tööhõivealane mõju ületavad keskmist kasvumäära;

| 1. | mõistab hukka FIFAs paljastatud süsteemse ja põlastusväärse korruptsiooni ning on seisukohal, et need süüdistused ei ole kaugeltki üllatavad; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka FIFAs paljastatud süsteemse ja põlastusväärse korruptsiooni ning on seisukohal, et need süüdistused ei ole kaugeltki üllatavad;

| 2. | palub spordiorganisatsioonidel, liikmesriikidel ja ELil teha igakülgset koostööd kõikide käimasolevate ja tulevaste juurdlustega, mille käigus uuritakse süüdistusi FIFA korruptiivse tegevuse kohta; |
| --- | --- |

2.

palub spordiorganisatsioonidel, liikmesriikidel ja ELil teha igakülgset koostööd kõikide käimasolevate ja tulevaste juurdlustega, mille käigus uuritakse süüdistusi FIFA korruptiivse tegevuse kohta;

| 3. | toonitab, kui oluline on Šveitsi ja USA õiguskaitseasutuste juurdlus, mis käsitleb FIFA täitevkomitee otsuseid anda 1998., 2010., 2018. ja 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste korraldamise õigus vastavalt Prantsusmaale, Lõuna-Aafrika Vabariigile, Venemaale ja Katarile; |
| --- | --- |

3.

toonitab, kui oluline on Šveitsi ja USA õiguskaitseasutuste juurdlus, mis käsitleb FIFA täitevkomitee otsuseid anda 1998., 2010., 2018. ja 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste korraldamise õigus vastavalt Prantsusmaale, Lõuna-Aafrika Vabariigile, Venemaale ja Katarile;

| 4. | rõhutab, kui tähtis on tagada, et FIFA varasemate korruptsioonijuhtumite järeluurimine hõlmaks vajaduse korral kõigi finantsrikkumistega seotud ametnike ametist vabastamist, samuti tuleb läbi vaadata korruptiivse või kriminaalse tegevusega seotud otsused; nõuab, et EL jälgiks seda protsessi teraselt ning looks vajalikud tingimused erapooletuks väliseks juurdluseks; väljendab heameelt FIFA auditi- ja vastavuskomitee juhi avalduse üle, et 2018. ja 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste korraldamist käsitlevad otsused võidakse kehtetuks tunnistada, kui tõenditest ilmneb, et otsuste aluseks oli korruptiivne tegevus; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, kui tähtis on tagada, et FIFA varasemate korruptsioonijuhtumite järeluurimine hõlmaks vajaduse korral kõigi finantsrikkumistega seotud ametnike ametist vabastamist, samuti tuleb läbi vaadata korruptiivse või kriminaalse tegevusega seotud otsused; nõuab, et EL jälgiks seda protsessi teraselt ning looks vajalikud tingimused erapooletuks väliseks juurdluseks; väljendab heameelt FIFA auditi- ja vastavuskomitee juhi avalduse üle, et 2018. ja 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste korraldamist käsitlevad otsused võidakse kehtetuks tunnistada, kui tõenditest ilmneb, et otsuste aluseks oli korruptiivne tegevus;

| 5. | mõistab hukka asjaolu, et FIFA ei ole Garcia aruannet täielikult avaldanud, ehkki ta nõustus 2014. aasta detsembris seda tegema, ning palub FIFA-l seda kiiremas korras teha; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka asjaolu, et FIFA ei ole Garcia aruannet täielikult avaldanud, ehkki ta nõustus 2014. aasta detsembris seda tegema, ning palub FIFA-l seda kiiremas korras teha;

| 6. | tuletab meelde, kui tähtsad on selged ja läbipaistvad eeskirjad jalgpalli maailmameistrivõistluste korraldamisõiguse andmisel ning asjakohase teavitus- ja järelevalvemehhanismi loomine, mille abil tagatakse, et menetlus kindlustab kandidaatriikide võrdse kohtlemise ning ainult projektide hindamisel põhineva lõpliku otsuse langetamise; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, kui tähtsad on selged ja läbipaistvad eeskirjad jalgpalli maailmameistrivõistluste korraldamisõiguse andmisel ning asjakohase teavitus- ja järelevalvemehhanismi loomine, mille abil tagatakse, et menetlus kindlustab kandidaatriikide võrdse kohtlemise ning ainult projektide hindamisel põhineva lõpliku otsuse langetamise;

| 7. | kutsub kõiki rahvusvahelisi spordiorganisatsioone üles tagama, et iga riik, kes soovib korraldada spordi suurüritust, kohustub kõigi ürituse korraldamise ja läbiviimisega seotud tegevuste puhul järgima põhiõiguste osas rahvusvahelisi standardeid; |
| --- | --- |

7.

kutsub kõiki rahvusvahelisi spordiorganisatsioone üles tagama, et iga riik, kes soovib korraldada spordi suurüritust, kohustub kõigi ürituse korraldamise ja läbiviimisega seotud tegevuste puhul järgima põhiõiguste osas rahvusvahelisi standardeid;

| 8. | väljendab muret Kataris 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste taristut ehitavate võõrtöötajate olukorra pärast, muu hulgas nn kafala süsteemi pärast, mis kujutab endast sunniviisilist tööd, ohtlike töötingimuste pärast ning selle pärast, et töötajaid sunnitakse töötama suures kuumuses kuus päeva nädalas ja elama ülerahvastatud viletsates töölaagrites; palub Kataril ratifitseerida, üle võtta ja jõustada peamised töötajate õigused ning ÜRO kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvaheline konventsioon; |
| --- | --- |

8.

väljendab muret Kataris 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste taristut ehitavate võõrtöötajate olukorra pärast, muu hulgas nn kafala süsteemi pärast, mis kujutab endast sunniviisilist tööd, ohtlike töötingimuste pärast ning selle pärast, et töötajaid sunnitakse töötama suures kuumuses kuus päeva nädalas ja elama ülerahvastatud viletsates töölaagrites; palub Kataril ratifitseerida, üle võtta ja jõustada peamised töötajate õigused ning ÜRO kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvaheline konventsioon;

| 9. | rõhutab, et korruptsioon ja rahapesu on olemuslikult seotud ning paljudes liikmesriikides on esinenud võistluste tulemuste kokkuleppimist ja muid finantskuritegusid, mis on sageli seotud rahvusvahelisel tasandil tegutsevate kuritegelike organisatsioonidega; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et korruptsioon ja rahapesu on olemuslikult seotud ning paljudes liikmesriikides on esinenud võistluste tulemuste kokkuleppimist ja muid finantskuritegusid, mis on sageli seotud rahvusvahelisel tasandil tegutsevate kuritegelike organisatsioonidega;

| 10. | kiidab uurivat ajakirjandust, mis avaldas tõsist muret seoses korruptsiooniga FIFAs ja maailmameistrivõistluste korraldamisõiguse pakkumisprotsessiga; seoses sellega ergutab kõiki spordiorganisatsioone looma tõhusat reguleerivat raamistikku, et hõlbustada rikkumistest teatamist ja kaitsta rikkumisest teatajaid; |
| --- | --- |

10.

kiidab uurivat ajakirjandust, mis avaldas tõsist muret seoses korruptsiooniga FIFAs ja maailmameistrivõistluste korraldamisõiguse pakkumisprotsessiga; seoses sellega ergutab kõiki spordiorganisatsioone looma tõhusat reguleerivat raamistikku, et hõlbustada rikkumistest teatamist ja kaitsta rikkumisest teatajaid;

| 11. | väljendab oma pikaajalist seisukohta, et korruptsioon FIFAs on lokkav, süsteemne ja sügavalt juurdunud, ning on veendunud, et see organisatsioon on rängalt kahjustanud ülemaailmse jalgpalli usaldusväärsust ja avaldanud hävitavat mõju kogu jalgpallile alates elukutselise jalgpalli kõrgeimatest tasanditest kuni rohujuuretasandi harrastusklubideni; |
| --- | --- |

11.

väljendab oma pikaajalist seisukohta, et korruptsioon FIFAs on lokkav, süsteemne ja sügavalt juurdunud, ning on veendunud, et see organisatsioon on rängalt kahjustanud ülemaailmse jalgpalli usaldusväärsust ja avaldanud hävitavat mõju kogu jalgpallile alates elukutselise jalgpalli kõrgeimatest tasanditest kuni rohujuuretasandi harrastusklubideni;

| 12. | rõhutab kindlalt, et jalgpalli, kui maailma populaarseimat spordiala, ei tohi lasta sellest korruptsioonikultuurist määrida ning seda tuleks kaitsta FIFAs praegu aset leidvate sündmuste eest, mitte nende tõttu häbimärgistada; |
| --- | --- |

12.

rõhutab kindlalt, et jalgpalli, kui maailma populaarseimat spordiala, ei tohi lasta sellest korruptsioonikultuurist määrida ning seda tuleks kaitsta FIFAs praegu aset leidvate sündmuste eest, mitte nende tõttu häbimärgistada;

| 13. | kordab, et jalgpallil ja spordil üldisemalt on tugev positiivne sotsiaalne mõju miljonite kodanike ja eelkõige noorte igapäevaelule; |
| --- | --- |

13.

kordab, et jalgpallil ja spordil üldisemalt on tugev positiivne sotsiaalne mõju miljonite kodanike ja eelkõige noorte igapäevaelule;

| 14. | väljendab heameelt Joseph Blatteri tagasiastumise üle FIFA presidendi kohalt ning käimasolevate kriminaaljuurdluste üle; nõuab tungivalt, et FIFA täitevkomitee viiks ellu struktuurireformid, mis tooksid kaasa läbipaistvuse ja aruandekohustuse ning kindlustaksid FIFAs avatud, tasakaalustatud ja demokraatlikud otsustusprotsessid, muu hulgas uue presidendi valimisel, samuti nõuab nulltolerantsi poliitikat spordikorruptsiooni suhtes; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt Joseph Blatteri tagasiastumise üle FIFA presidendi kohalt ning käimasolevate kriminaaljuurdluste üle; nõuab tungivalt, et FIFA täitevkomitee viiks ellu struktuurireformid, mis tooksid kaasa läbipaistvuse ja aruandekohustuse ning kindlustaksid FIFAs avatud, tasakaalustatud ja demokraatlikud otsustusprotsessid, muu hulgas uue presidendi valimisel, samuti nõuab nulltolerantsi poliitikat spordikorruptsiooni suhtes;

| 15. | väljendab siiski tõsist muret selle pärast, et FIFA kui maailma jalgpalli juhtorgani usaldusväärsuse taastamine ja vajalike kiirete reformide elluviimine ei saa tõeliselt alata enne, kui uus juhtkond on ametisse määratud, kuid see ei saa FIFA eeskirja kohaselt toimuda enne kui üheksa kuu pärast; seepärast palub FIFA-l kohe valida Joseph Blatteri asemele läbipaistval ja kaasaval viisil sobiv ajutine juht; |
| --- | --- |

15.

väljendab siiski tõsist muret selle pärast, et FIFA kui maailma jalgpalli juhtorgani usaldusväärsuse taastamine ja vajalike kiirete reformide elluviimine ei saa tõeliselt alata enne, kui uus juhtkond on ametisse määratud, kuid see ei saa FIFA eeskirja kohaselt toimuda enne kui üheksa kuu pärast; seepärast palub FIFA-l kohe valida Joseph Blatteri asemele läbipaistval ja kaasaval viisil sobiv ajutine juht;

| 16. | tuletab meelde, et spordiorganisatsioonide autonoomsuse ja eneseregulatsiooni tingimuseks on spordi hea juhtimistava kooskõlas läbipaistvuse, aruandekohustuse ja demokraatia põhimõtetega, ning rõhutab nulltolerantsi poliitika vajalikkust spordikorruptsiooni suhtes; rõhutab, et otsustusprotsessis peavad olema asjakohaselt esindatud kõik sidusrühmad, ning märgib, et kasutusele võib võtta muude spordiorganisatsioonide parimad tavad; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et spordiorganisatsioonide autonoomsuse ja eneseregulatsiooni tingimuseks on spordi hea juhtimistava kooskõlas läbipaistvuse, aruandekohustuse ja demokraatia põhimõtetega, ning rõhutab nulltolerantsi poliitika vajalikkust spordikorruptsiooni suhtes; rõhutab, et otsustusprotsessis peavad olema asjakohaselt esindatud kõik sidusrühmad, ning märgib, et kasutusele võib võtta muude spordiorganisatsioonide parimad tavad;

| 17. | nõuab, et FIFA võtaks endale piiranguteta kohustuse vaadata põhjalikult läbi praegused ja varasemad otsused ning tegutseda edaspidi täiesti läbipaistvalt, muu hulgas tegevjuhtide ja kõrgema juhtkonna töötasude osas, et luua sisemised eneseregulatsiooniga seotud menetlused ning tõhusad tuvastus-, uurimis- ja karistusmehhanismid; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et FIFA võtaks endale piiranguteta kohustuse vaadata põhjalikult läbi praegused ja varasemad otsused ning tegutseda edaspidi täiesti läbipaistvalt, muu hulgas tegevjuhtide ja kõrgema juhtkonna töötasude osas, et luua sisemised eneseregulatsiooniga seotud menetlused ning tõhusad tuvastus-, uurimis- ja karistusmehhanismid;

| 18. | on veendunud, et see läbivaatamine peaks hõlmama FIFA põhikirja, struktuuri, tegevusjuhendeid ning tegevuspõhimõtteid ja tavasid, ametiaja piirangute ja sõltumatu hoolsuskohustuse kehtestamist täitevkomitee liikmetele, teiste seas presidendile, ning välist ja täiesti sõltumatut finantsauditit, mis hindaks FIFA finantsaruannete usaldusväärsust; |
| --- | --- |

18.

on veendunud, et see läbivaatamine peaks hõlmama FIFA põhikirja, struktuuri, tegevusjuhendeid ning tegevuspõhimõtteid ja tavasid, ametiaja piirangute ja sõltumatu hoolsuskohustuse kehtestamist täitevkomitee liikmetele, teiste seas presidendile, ning välist ja täiesti sõltumatut finantsauditit, mis hindaks FIFA finantsaruannete usaldusväärsust;

| 19. | nõuab, et FIFA kohaldaks oma juhtkonna ja täitevkomitee suhtes rangeid eetikanorme ja käitumisjuhendit, mille üle teostaks järelevalvet sõltumatu järelevalveasutus; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et FIFA kohaldaks oma juhtkonna ja täitevkomitee suhtes rangeid eetikanorme ja käitumisjuhendit, mille üle teostaks järelevalvet sõltumatu järelevalveasutus;

| 20. | palub kõigil spordiorganisatsioonidel võtta endale kohustus järgida head juhtimistava ja suurendada läbipaistvust, et vähendada korruptsiooni ohvriks langemise riski; soovitab sellega seoses paremini järgida soolist tasakaalu liikmete valimisel kõigi organisatsioonide juhatustesse ja täitevkomiteedesse, eelkõige tuletamaks meelde, et sport ja eriti jalgpall ei ole ainult meeste eesõigus; on veendunud, et selline toimimine annaks juurde läbipaistvust; |
| --- | --- |

20.

palub kõigil spordiorganisatsioonidel võtta endale kohustus järgida head juhtimistava ja suurendada läbipaistvust, et vähendada korruptsiooni ohvriks langemise riski; soovitab sellega seoses paremini järgida soolist tasakaalu liikmete valimisel kõigi organisatsioonide juhatustesse ja täitevkomiteedesse, eelkõige tuletamaks meelde, et sport ja eriti jalgpall ei ole ainult meeste eesõigus; on veendunud, et selline toimimine annaks juurde läbipaistvust;

| 21. | palub kõikidel lepingulistel sponsoritel ja ringhäälinguorganisatsioonidel nõuda ja toetada FIFA reformiprotsessi, võtta avalikult sõna korruptsiooni vastu spordis ning toetada oma sõnu jätkuva survega; |
| --- | --- |

21.

palub kõikidel lepingulistel sponsoritel ja ringhäälinguorganisatsioonidel nõuda ja toetada FIFA reformiprotsessi, võtta avalikult sõna korruptsiooni vastu spordis ning toetada oma sõnu jätkuva survega;

| 22. | palub UEFA-l ja riikide jalgpalliliitudel suurendada oma jõupingutusi FIFA põhjalikuks reformimiseks ning eelkõige selleks, et viia 2016. aasta lõpuks ellu käesolevas resolutsioonis antud soovitused, nii otseselt kui ka oma esindajate kaudu FIFA täitevkomitees ja riikide jalgpalliliitudes; |
| --- | --- |

22.

palub UEFA-l ja riikide jalgpalliliitudel suurendada oma jõupingutusi FIFA põhjalikuks reformimiseks ning eelkõige selleks, et viia 2016. aasta lõpuks ellu käesolevas resolutsioonis antud soovitused, nii otseselt kui ka oma esindajate kaudu FIFA täitevkomitees ja riikide jalgpalliliitudes;

| 23. | palub komisjonil ja liikmesriikidel ELi spordialase töökava raames tõhustada hea juhtimistavaga seotud tööd ja meetmeid ja seada need prioriteediks ning kanda hoolt, et riikide spordialaliidud oleksid täielikult kaasatud meetmetesse, mille eesmärk on tagada parem juhtimine Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil ja liikmesriikidel ELi spordialase töökava raames tõhustada hea juhtimistavaga seotud tööd ja meetmeid ja seada need prioriteediks ning kanda hoolt, et riikide spordialaliidud oleksid täielikult kaasatud meetmetesse, mille eesmärk on tagada parem juhtimine Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil;

| 24. | palub komisjonil liikmesriikidega koordineerides ning koostöös Interpoli, Europoli ja Eurojustiga võtta kõik vajalikud meetmed, muu hulgas tõhusad jõustamismeetmed, et käsitleda kõiki FIFA ja riikide jalgpalliliitude ametnike korruptsiooniilminguid ELi territooriumil, ning tõhustada Euroopa õiguskaitseasutuste koostööd ühiste uurimisrühmade ja prokuratuuride vahelise koostöö abil; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil liikmesriikidega koordineerides ning koostöös Interpoli, Europoli ja Eurojustiga võtta kõik vajalikud meetmed, muu hulgas tõhusad jõustamismeetmed, et käsitleda kõiki FIFA ja riikide jalgpalliliitude ametnike korruptsiooniilminguid ELi territooriumil, ning tõhustada Euroopa õiguskaitseasutuste koostööd ühiste uurimisrühmade ja prokuratuuride vahelise koostöö abil;

| 25. | rõhutab, et pidades silmas spordis esineva korruptsiooni rahvusvahelist olemust, nõuab võitlus selle probleemiga tõhusamat koostööd kõigi sidusrühmade vahel, sh riigiasutuste, õiguskaitseorganite, sporditööstuse, sportlaste ja toetajate vahel, ning et tähtsustada tuleks ka koolitus- ja ennetusmeetmeid selles valdkonnas; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et pidades silmas spordis esineva korruptsiooni rahvusvahelist olemust, nõuab võitlus selle probleemiga tõhusamat koostööd kõigi sidusrühmade vahel, sh riigiasutuste, õiguskaitseorganite, sporditööstuse, sportlaste ja toetajate vahel, ning et tähtsustada tuleks ka koolitus- ja ennetusmeetmeid selles valdkonnas;

| 26. | tunneb heameelt programmi „Erasmus+“ raamesse kuuluva uue spordiprogrammi üle, millega toetatakse riikidevahelisi haridusprojekte, et võidelda spordi ausust ja eetilisust ohustavate piiriüleste probleemidega, nagu doping, võistluste tulemuste kokkuleppimine ja vägivald, samuti sallimatuse ja diskrimineerimise kõik vormid, ning mille eesmärk on edendada ja toetada spordis head juhtimistava; |
| --- | --- |

26.

tunneb heameelt programmi „Erasmus+“ raamesse kuuluva uue spordiprogrammi üle, millega toetatakse riikidevahelisi haridusprojekte, et võidelda spordi ausust ja eetilisust ohustavate piiriüleste probleemidega, nagu doping, võistluste tulemuste kokkuleppimine ja vägivald, samuti sallimatuse ja diskrimineerimise kõik vormid, ning mille eesmärk on edendada ja toetada spordis head juhtimistava;

| 27. | kutsub liikmesriike ja spordialaliite üles sportlasi ja tarbijaid juba alates noorest east ja spordi kõikidel (nii harrastajate kui ka elukutseliste) tasanditel asjakohaselt teavitama ja harima; soovitab spordiorganisatsioonidel luua ja jätkata terviklikke ennetavaid ja harivaid programme, millega kaasnevad selged kohustused klubidele, liigadele ja liitudele, eelkõige seoses alaealistega; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike ja spordialaliite üles sportlasi ja tarbijaid juba alates noorest east ja spordi kõikidel (nii harrastajate kui ka elukutseliste) tasanditel asjakohaselt teavitama ja harima; soovitab spordiorganisatsioonidel luua ja jätkata terviklikke ennetavaid ja harivaid programme, millega kaasnevad selged kohustused klubidele, liigadele ja liitudele, eelkõige seoses alaealistega;

| 28. | tunneb heameelt neljanda rahapesuvastase direktiivi suhtes hiljuti saavutatud kokkuleppe üle ning toetab uues õigusaktis sätestatud kõikide vahendite ennetavat kasutamist selle probleemi lahendamiseks; kutsub komisjoni üles ELi rahapesuvastaseid õigusakte järjepidevalt läbi vaatama, tagamaks, et need on piisavad võitluseks korruptsiooni vastu spordis ning ELis registreeritud spordialaliitude ja nende ametnike tegevuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt neljanda rahapesuvastase direktiivi suhtes hiljuti saavutatud kokkuleppe üle ning toetab uues õigusaktis sätestatud kõikide vahendite ennetavat kasutamist selle probleemi lahendamiseks; kutsub komisjoni üles ELi rahapesuvastaseid õigusakte järjepidevalt läbi vaatama, tagamaks, et need on piisavad võitluseks korruptsiooni vastu spordis ning ELis registreeritud spordialaliitude ja nende ametnike tegevuse kontrollimiseks;

| 29. | nõuab, et võitlusega FIFA juhtimistegevuses toimuva korruptsiooni vastu kaasneksid ka selged FIFA, ELi, liikmesriikide ja muude sidusrühmade poolsed kohustused ja meetmed spordiorganisatsioone mõjutavate muude kuritegude, eelkõige võistluste tulemuste kokkuleppimise vastu, mis on sageli seotud rahvusvahelise tasandi organiseeritud kuritegevusega; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et võitlusega FIFA juhtimistegevuses toimuva korruptsiooni vastu kaasneksid ka selged FIFA, ELi, liikmesriikide ja muude sidusrühmade poolsed kohustused ja meetmed spordiorganisatsioone mõjutavate muude kuritegude, eelkõige võistluste tulemuste kokkuleppimise vastu, mis on sageli seotud rahvusvahelise tasandi organiseeritud kuritegevusega;

| 30. | rõhutab, et kõik profispordi ja eelkõige jalgpalli tulevased reformid peaksid hõlmama sisulisi sätteid sportlaste, treenerite ja meeskondade õiguste kaitseks; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on käsitleda Euroopa spordis olukorda, kus mängija õigused kuuluvad kolmandale osapoolele; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et kõik profispordi ja eelkõige jalgpalli tulevased reformid peaksid hõlmama sisulisi sätteid sportlaste, treenerite ja meeskondade õiguste kaitseks; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on käsitleda Euroopa spordis olukorda, kus mängija õigused kuuluvad kolmandale osapoolele;

| 31. | toetab kampaania „New FIFA Now“ üleskutset luua sõltumatu ja valitsusväline FIFA reformikomisjon, mille üle teostaks järelevalvet sõltumatu rahvusvaheline asutus; |
| --- | --- |

31.

toetab kampaania „New FIFA Now“ üleskutset luua sõltumatu ja valitsusväline FIFA reformikomisjon, mille üle teostaks järelevalvet sõltumatu rahvusvaheline asutus;

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Rahvusvahelisele Jalgpalliliidule (FIFA), Euroopa Jalgpalliliidule (UEFA), riikide jalgpalliliitudele, Euroopa Profijalgpalli Liigade Liidule (EPFL), Euroopa Jalgpalliklubide Liidule (ECA) ja Rahvusvahelisele Profijalgpallurite Liidule (FIFPRO). |
| --- | --- |

32.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Rahvusvahelisele Jalgpalliliidule (FIFA), Euroopa Jalgpalliliidule (UEFA), riikide jalgpalliliitudele, Euroopa Profijalgpalli Liigade Liidule (EPFL), Euroopa Jalgpalliklubide Liidule (ECA) ja Rahvusvahelisele Profijalgpallurite Liidule (FIFPRO).

---

(1)  ELT L 141, 5.6.2015, lk 73.

(2)  ELT C 239 E, 20.8.2013, lk 46.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0098.

---

Kolmapäev, 24. juuni 2015

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/86 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/86

---

P8_TA(2015)0238

Majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamine: ülevaade ja probleemid

Euroopa Parlamendi 24. juuni 2015. aasta resolutsioon majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise kohta: ülevaade ja probleemid (2014/2145(INI))

(2016/C 407/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni selleaegse asepresidendi Olli Rehni 3. juuli 2013. aasta kirja, milles käsitleti nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 (eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta) artikli 5 lõike 1 kohaldamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni selleaegse asepresidendi Olli Rehni 3. juuli 2013. aasta kirja, milles käsitleti nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 (eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta) artikli 5 lõike 1 kohaldamist,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni uuringu kohta, milles käsitletakse troika (Euroopa Keskpanga, Euroopa Komisjoni ja Rahvusvahelise Valuutafondi) rolli ja tegevust seoses euroala programme kohaldavate riikidega (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni uuringu kohta, milles käsitletakse troika (Euroopa Keskpanga, Euroopa Komisjoni ja Rahvusvahelise Valuutafondi) rolli ja tegevust seoses euroala programme kohaldavate riikidega (9),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni mitmetasandilise valitsemise esmasest õigusest ja riigiõigusest tulenevate probleemide kohta Euroopa Liidus (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni mitmetasandilise valitsemise esmasest õigusest ja riigiõigusest tulenevate probleemide kohta Euroopa Liidus (10),

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (12),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2014. aasta teatist „Majanduse juhtimise paketi hindamine – Aruanne määruste (EL) nr 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 ja 473/2013 kohaldamise kohta“ (COM(2014)0905), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2014. aasta teatist „Majanduse juhtimise paketi hindamine – Aruanne määruste (EL) nr 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 ja 473/2013 kohaldamise kohta“ (COM(2014)0905),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta teatist „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine“ (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta teatist „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine“ (COM(2015)0012),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2014. aasta majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevat kuuendat aruannet (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2014. aasta majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevat kuuendat aruannet (COM(2014)0473),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu juunis ja detsembris 2014 toimunud kohtumiste järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu juunis ja detsembris 2014 toimunud kohtumiste järeldusi,

| — | võttes arvesse 2014. aasta oktoobri euroala tippkohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aasta oktoobri euroala tippkohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri 15. juuli 2014. aasta kõnet Euroopa Parlamendis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri 15. juuli 2014. aasta kõnet Euroopa Parlamendis,

| — | võttes arvesse EKP presidendi Mario Draghi 22. augusti 2014. aasta kõnet keskpanga iga-aastasel sümpoosionil Jackson Hole'is, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP presidendi Mario Draghi 22. augusti 2014. aasta kõnet keskpanga iga-aastasel sümpoosionil Jackson Hole'is,

| — | võttes arvesse EKP 2014. aasta novembri väljaannet Occasional Paper nr 157 „The identification of fiscal and macroeconomic imbalances – unexploited synergies under the strengthened EU governance framework“ (Eelarvelise ja makromajandusliku tasakaalustamatuse kindlakstegemine – kasutamata sünergia ELi tõhustatud juhtimisraamistikus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP 2014. aasta novembri väljaannet Occasional Paper nr 157 „The identification of fiscal and macroeconomic imbalances – unexploited synergies under the strengthened EU governance framework“ (Eelarvelise ja makromajandusliku tasakaalustamatuse kindlakstegemine – kasutamata sünergia ELi tõhustatud juhtimisraamistikus),

| — | võttes arvesse OECD 9. detsembri 2014. aasta sotsiaal-, tööhõive- ja rändeküsimusi käsitlevat töödokumenti nr 163 „Trends in income inequality and its impact on economic growth“ (Sissetulekute ebavõrdsusega seotud suundumused ja selle mõju majanduskasvule), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 9. detsembri 2014. aasta sotsiaal-, tööhõive- ja rändeküsimusi käsitlevat töödokumenti nr 163 „Trends in income inequality and its impact on economic growth“ (Sissetulekute ebavõrdsusega seotud suundumused ja selle mõju majanduskasvule),

| — | võttes arvesse IMFi töötajate 2013. aasta septembri aruteludokumenti „Towards a fiscal union for the euro area“ (Euroala fiskaalliidu suunas liikumine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse IMFi töötajate 2013. aasta septembri aruteludokumenti „Towards a fiscal union for the euro area“ (Euroala fiskaalliidu suunas liikumine),

| — | võttes arvesse EKP nõukogu 10. juuni 2010. aasta ettepanekuid euroala majandusliku juhtimise tugevdamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP nõukogu 10. juuni 2010. aasta ettepanekuid euroala majandusliku juhtimise tugevdamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kuuenda aruande kohta: investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu, mis võeti üldasjade (ühtekuuluvuse) nõukogus vastu 19. novembril 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kuuenda aruande kohta: investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu, mis võeti üldasjade (ühtekuuluvuse) nõukogus vastu 19. novembril 2014,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi (A8-0190/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi (A8-0190/2015),

| A. | arvestades, et euroala majanduse juhtimist, mis oli kavandatud riikide rahanduse jätkusuutmatuse vältimist ja eelarvepoliitika koordineerimist silmas pidades, alustati stabiilsuse ja kasvu paktiga, mis koosneb kahest lihtsast reeglist, mis võimaldavad vältida kahjulikku mõju majandus- ja rahaliidule kui tervikule; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et euroala majanduse juhtimist, mis oli kavandatud riikide rahanduse jätkusuutmatuse vältimist ja eelarvepoliitika koordineerimist silmas pidades, alustati stabiilsuse ja kasvu paktiga, mis koosneb kahest lihtsast reeglist, mis võimaldavad vältida kahjulikku mõju majandus- ja rahaliidule kui tervikule;

| B. | arvestades, et vahetult pärast euro kasutuselevõtmist tekkis konsolideerimisväsimus nende eeskirjade rakendamise suhtes, mis oli üks majandus- ja rahaliidus praegu valitseva kriisi algpõhjusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vahetult pärast euro kasutuselevõtmist tekkis konsolideerimisväsimus nende eeskirjade rakendamise suhtes, mis oli üks majandus- ja rahaliidus praegu valitseva kriisi algpõhjusi;

| C. | arvestades, et 2005. aastal toimus esialgse stabiilsuse ja kasvu pakti reform, millega kehtestati rida täiustusi ning suurendati paindlikkust, mis aga ei lahendanud piisavalt jõustamissätete nõrkuse ja koordineerimise probleeme; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2005. aastal toimus esialgse stabiilsuse ja kasvu pakti reform, millega kehtestati rida täiustusi ning suurendati paindlikkust, mis aga ei lahendanud piisavalt jõustamissätete nõrkuse ja koordineerimise probleeme;

| D. | arvestades, et kui mitmes riigis tekkis maksejõuetuse oht, mille tulemuseks oleks olnud kriisi levimine üle kogu maailma ning majandussurutis, olnuks seda olukorda võimalik vältida, kehtestades ajutised mehhanismid, nagu Euroopa Finantsstabiilsuse Fond (EFSF) ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kui mitmes riigis tekkis maksejõuetuse oht, mille tulemuseks oleks olnud kriisi levimine üle kogu maailma ning majandussurutis, olnuks seda olukorda võimalik vältida, kehtestades ajutised mehhanismid, nagu Euroopa Finantsstabiilsuse Fond (EFSF) ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM);

| E. | arvestades, et uue taolise kriisi vältimiseks ning et takistada kriisi levimist pangandussektori kaudu teistesse riikidesse, võeti rida meetmeid, nende seas pangandusliidu loomine, Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM), majanduse juhtimise õigusaktide täiustamine esimese ja teise majanduse juhtimise paketiga, majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise leping ning Euroopa poolaasta, mida tuleb kokku pidada üheks paketiks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et uue taolise kriisi vältimiseks ning et takistada kriisi levimist pangandussektori kaudu teistesse riikidesse, võeti rida meetmeid, nende seas pangandusliidu loomine, Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM), majanduse juhtimise õigusaktide täiustamine esimese ja teise majanduse juhtimise paketiga, majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise leping ning Euroopa poolaasta, mida tuleb kokku pidada üheks paketiks;

| F. | arvestades, et komisjoni uusima, kevadise prognoosi kohaselt on pärast kaht järjestikust languseaastat oodata sisemajanduse koguprodukti (SKP) kasvu euroalal, mis tähendab, et majandus hakkab vähehaaval taastuma ning seda tuleb veelgi tugevdada, sest SKP lõhe on endiselt suur; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjoni uusima, kevadise prognoosi kohaselt on pärast kaht järjestikust languseaastat oodata sisemajanduse koguprodukti (SKP) kasvu euroalal, mis tähendab, et majandus hakkab vähehaaval taastuma ning seda tuleb veelgi tugevdada, sest SKP lõhe on endiselt suur;

| G. | arvestades, et liikmesriikide vahel on ka pärast programmide rakendamist endiselt suured erinevused seoses valitsemissektori võla suhtega SKPsse, eelarvepuudujäägi määraga, tööpuuduse taseme, jooksevkonto olukorra ning sotsiaalkaitse tasemega, mis kajastab erinevusi kriisi algpõhjustes ja lähtekohtades ning institutsioonide ja liikmesriikide vahel kokku lepitud meetmete rakendamisel ilmutatud püüdlikkuses, riigi vastutustundlikkuses ja meetmete mõjus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liikmesriikide vahel on ka pärast programmide rakendamist endiselt suured erinevused seoses valitsemissektori võla suhtega SKPsse, eelarvepuudujäägi määraga, tööpuuduse taseme, jooksevkonto olukorra ning sotsiaalkaitse tasemega, mis kajastab erinevusi kriisi algpõhjustes ja lähtekohtades ning institutsioonide ja liikmesriikide vahel kokku lepitud meetmete rakendamisel ilmutatud püüdlikkuses, riigi vastutustundlikkuses ja meetmete mõjus;

| H. | arvestades, et investeerimine euroalasse on kriisieelse ajaga võrreldes 17 % vähenenud ja on endiselt loid; arvestades, et tulevikkuvaatava, kasvu toetava investeerimise vähesus ning jätkusuutmatu avaliku ja erasektori võlg on tulevastele põlvkondadele ränk koorem; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et investeerimine euroalasse on kriisieelse ajaga võrreldes 17 % vähenenud ja on endiselt loid; arvestades, et tulevikkuvaatava, kasvu toetava investeerimise vähesus ning jätkusuutmatu avaliku ja erasektori võlg on tulevastele põlvkondadele ränk koorem;

| I. | arvestades, et koostamisel on Euroopa investeerimiskava, eelkõige erainvesteeringute ergutamise tähtis vahend, eesmärgiga saada järgmise kolme aasta jooksul 315 miljardit eurot uusi investeeringuid; arvestades, et kui soovitatud rahandusvaldkonna eesmärgid saavutatakse, moodustab see kava ainult ühe komponendi, mille eesmärk on ületada kogunenud investeeringute puudujääk, ning sellele lisaks tuleb rakendada struktuurireformid, et luua liikmesriikides investorisõbralik keskkond; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et koostamisel on Euroopa investeerimiskava, eelkõige erainvesteeringute ergutamise tähtis vahend, eesmärgiga saada järgmise kolme aasta jooksul 315 miljardit eurot uusi investeeringuid; arvestades, et kui soovitatud rahandusvaldkonna eesmärgid saavutatakse, moodustab see kava ainult ühe komponendi, mille eesmärk on ületada kogunenud investeeringute puudujääk, ning sellele lisaks tuleb rakendada struktuurireformid, et luua liikmesriikides investorisõbralik keskkond;

Praeguse majanduse juhtimise raamistiku ülevaade

| 1. | rõõmustab komisjoni 28. novembri 2014. aasta teatise üle, mis käsitleb majanduse juhtimise paketi läbivaatamist; leiab, et komisjoni hinnang annab ülevaate, kuidas ja mil määral eri vahendeid ning menetlusi on kasutatud ja rakendatud; |
| --- | --- |

1.

rõõmustab komisjoni 28. novembri 2014. aasta teatise üle, mis käsitleb majanduse juhtimise paketi läbivaatamist; leiab, et komisjoni hinnang annab ülevaate, kuidas ja mil määral eri vahendeid ning menetlusi on kasutatud ja rakendatud;

| 2. | rõhutab, et majanduse juhtimise süsteemi tuumaks on ülemäärase eelarvepuudujäägi ja võla ning ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse vältimine, samuti majanduspoliitika kooskõlastamine; rõhutab seetõttu, et läbivaatamise keskne küsimus on, kas uus majanduse juhtimise raamistik on muutnud majandus- ja rahaliidu vastupidavamaks, eelkõige liikmesriikide maksejõuetuks muutumise vältimisel, samuti liikmesriikide koostöö tihendamisel ja lähenemise soodustamisel majanduspoliitika valdkonnas ning suure läbipaistvuse, usaldusväärsuse ja demokraatliku vastutuse taseme tagamisel; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et majanduse juhtimise süsteemi tuumaks on ülemäärase eelarvepuudujäägi ja võla ning ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse vältimine, samuti majanduspoliitika kooskõlastamine; rõhutab seetõttu, et läbivaatamise keskne küsimus on, kas uus majanduse juhtimise raamistik on muutnud majandus- ja rahaliidu vastupidavamaks, eelkõige liikmesriikide maksejõuetuks muutumise vältimisel, samuti liikmesriikide koostöö tihendamisel ja lähenemise soodustamisel majanduspoliitika valdkonnas ning suure läbipaistvuse, usaldusväärsuse ja demokraatliku vastutuse taseme tagamisel;

| 3. | võtab teadmiseks, et mõnes liikmesriigis on tehtud edusamme võlgade vähendamisel või on suudetud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus lõpule viia; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks, et mõnes liikmesriigis on tehtud edusamme võlgade vähendamisel või on suudetud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus lõpule viia;

| 4. | nõustub komisjoni seisukohaga, et mõned uue raamistiku osad on tulemusi andnud, kuid eeskirjade tulemuslikkuse kohta normaalse majandusseisu korral ei suudeta kuigivõrd järeldusi teha; |
| --- | --- |

4.

nõustub komisjoni seisukohaga, et mõned uue raamistiku osad on tulemusi andnud, kuid eeskirjade tulemuslikkuse kohta normaalse majandusseisu korral ei suudeta kuigivõrd järeldusi teha;

| 5. | möönab, et esimese ja teise majanduse juhtimise paketi kohaldamise hindamine on praegu alles osaline ja seda ei saa eraldada Euroopa poolaastast, ELi toimimise lepingust ega fiskaalkokkuleppest; |
| --- | --- |

5.

möönab, et esimese ja teise majanduse juhtimise paketi kohaldamise hindamine on praegu alles osaline ja seda ei saa eraldada Euroopa poolaastast, ELi toimimise lepingust ega fiskaalkokkuleppest;

| 6. | tervitab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaldamisala laiendamist esimese ja teise majanduse juhtimise paketi abil, millega lisati menetlused makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamiseks ning korrigeerimiseks liikmesriikides ja liikmesriikide vahel ning puudujäägi liigse rõhutamise asemel tähelepanu pööramiseks nii puudujäägile kui ka koguvõlale, püüdes seega võimalikud probleemid kindlaks teha ja lahendada ning kriiside teket võimalikult varajases etapis ennetada, võimaldades samas paindlikkust punktide näol, mis käsitlevad struktuurireforme, investeeringuid ning majandustsüklit kahjustavaid tingimusi; tuletab meelde, et paindlikkus ei tohi ohtu seada pakti ennetavat iseloomu; |
| --- | --- |

6.

tervitab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaldamisala laiendamist esimese ja teise majanduse juhtimise paketi abil, millega lisati menetlused makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamiseks ning korrigeerimiseks liikmesriikides ja liikmesriikide vahel ning puudujäägi liigse rõhutamise asemel tähelepanu pööramiseks nii puudujäägile kui ka koguvõlale, püüdes seega võimalikud probleemid kindlaks teha ja lahendada ning kriiside teket võimalikult varajases etapis ennetada, võimaldades samas paindlikkust punktide näol, mis käsitlevad struktuurireforme, investeeringuid ning majandustsüklit kahjustavaid tingimusi; tuletab meelde, et paindlikkus ei tohi ohtu seada pakti ennetavat iseloomu;

| 7. | rõhutab tulemustabeli tähtsust, mis võimaldab makromajanduslikku tasakaalustamatust juba varakult tuvastada, ning kestlike struktuurireformide tähtsust makromajandusliku tasakaalustamatuse ületamiseks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab tulemustabeli tähtsust, mis võimaldab makromajanduslikku tasakaalustamatust juba varakult tuvastada, ning kestlike struktuurireformide tähtsust makromajandusliku tasakaalustamatuse ületamiseks;

| 8. | rõhutab, et raamistiku järjekindel ja õiglane rakendamine kõigis riikides ja aja jooksul suurendab usaldusväärsust; kutsub komisjoni ja nõukogu üles kohaldama õigusakte ja tegutsema kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis esimese ja teise majanduse juhtimise paketi raames tehtud muudatustega, eelkõige jõustamissätete puhul; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et raamistiku järjekindel ja õiglane rakendamine kõigis riikides ja aja jooksul suurendab usaldusväärsust; kutsub komisjoni ja nõukogu üles kohaldama õigusakte ja tegutsema kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis esimese ja teise majanduse juhtimise paketi raames tehtud muudatustega, eelkõige jõustamissätete puhul;

| 9. | on veendunud, et praeguses majanduslikus olukorras, mida iseloomustab nõrk majanduskasv ja suur tööpuudus, on vaja kiireid, põhjalikke ja otsustavaid meetmeid tervikliku lähenemise raames, mille aluseks on majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, struktuurireformid ning investeeringute suurendamine, et taastada kestlik majanduskasv ja konkurentsivõime, toetada innovatsiooni ning võidelda tööpuuduse vastu, pöörates tähelepanu ka jätkuvalt madala inflatsiooniga kaasnevale ohule ja võimalikule deflatsioonisurve ohule, samuti püsivale makromajanduslikule tasakaalustamatusele; rõhutab, et nende ülesannete täitmiseks peab majanduse juhtimise raamistik olema nimetatud tervikliku lähenemise peamine koostisosa; |
| --- | --- |

9.

on veendunud, et praeguses majanduslikus olukorras, mida iseloomustab nõrk majanduskasv ja suur tööpuudus, on vaja kiireid, põhjalikke ja otsustavaid meetmeid tervikliku lähenemise raames, mille aluseks on majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, struktuurireformid ning investeeringute suurendamine, et taastada kestlik majanduskasv ja konkurentsivõime, toetada innovatsiooni ning võidelda tööpuuduse vastu, pöörates tähelepanu ka jätkuvalt madala inflatsiooniga kaasnevale ohule ja võimalikule deflatsioonisurve ohule, samuti püsivale makromajanduslikule tasakaalustamatusele; rõhutab, et nende ülesannete täitmiseks peab majanduse juhtimise raamistik olema nimetatud tervikliku lähenemise peamine koostisosa;

| 10. | nõustub volinik Thysseni avaldusega, et riigid, kes pakuvad häid töökohti ja paremat sotsiaalset kaitset ning investeerivad inimkapitali, taluvad majanduskriise paremini; kutsub komisjoni üles kajastama seda seisukohta edaspidi kõikides oma Euroopa poolaasta poliitikasuundades ja riigipõhistes soovitustes; |
| --- | --- |

10.

nõustub volinik Thysseni avaldusega, et riigid, kes pakuvad häid töökohti ja paremat sotsiaalset kaitset ning investeerivad inimkapitali, taluvad majanduskriise paremini; kutsub komisjoni üles kajastama seda seisukohta edaspidi kõikides oma Euroopa poolaasta poliitikasuundades ja riigipõhistes soovitustes;

| 11. | rõhutab, et praegust majanduse juhtimise raamistikku tuleb rakendada ja vajadusel parandada, et saavutada fiskaalstabiilsus, toetada nõuetekohast arutelu euroala üldise hindamise teemal, mis teeb võimalikuks majanduskasvu soodustava fiskaalvastutuse, parandada euroala majandusliku lähenemise väljavaateid ning käsitleda võrdsetel alustel liikmesriikide erinevat majanduslikku ja eelarveolukorda; toonitab, et majanduse juhtimise raamistiku suhtes ei ole riiklikul tasandil piisavalt vastutust võetud ning liiga vähe tähelepanu pööratakse rahvusvahelistele majanduslikele väljavaadetele ja asjakohasele demokraatliku vastutuse mehhanismile; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et praegust majanduse juhtimise raamistikku tuleb rakendada ja vajadusel parandada, et saavutada fiskaalstabiilsus, toetada nõuetekohast arutelu euroala üldise hindamise teemal, mis teeb võimalikuks majanduskasvu soodustava fiskaalvastutuse, parandada euroala majandusliku lähenemise väljavaateid ning käsitleda võrdsetel alustel liikmesriikide erinevat majanduslikku ja eelarveolukorda; toonitab, et majanduse juhtimise raamistiku suhtes ei ole riiklikul tasandil piisavalt vastutust võetud ning liiga vähe tähelepanu pööratakse rahvusvahelistele majanduslikele väljavaadetele ja asjakohasele demokraatliku vastutuse mehhanismile;

| 12. | rõhutab, et praeguses olukorras vajatakse tugevdatud ja kaasavat majanduslikku kooskõlastamist, võttes arvesse kogu euroala ning parandades riiklikku vastutust ja demokraatlikku aruandekohustust eeskirjade rakendamise eest (et taastada usaldus, soodustada liikmesriikide lähenemist, parandada rahanduse jätkusuutlikkust, ergutada kestlikke struktuurireforme ja suurendada investeeringuid), samuti tuleb kiiresti tegutseda, et kaotada kõige silmatorkavamad puudused, suurendada majanduse juhtimise raamistiku tulemuslikkust ning tagada kõigis riikides aja jooksul raamistiku järjekindel ja õiglane rakendamine; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et praeguses olukorras vajatakse tugevdatud ja kaasavat majanduslikku kooskõlastamist, võttes arvesse kogu euroala ning parandades riiklikku vastutust ja demokraatlikku aruandekohustust eeskirjade rakendamise eest (et taastada usaldus, soodustada liikmesriikide lähenemist, parandada rahanduse jätkusuutlikkust, ergutada kestlikke struktuurireforme ja suurendada investeeringuid), samuti tuleb kiiresti tegutseda, et kaotada kõige silmatorkavamad puudused, suurendada majanduse juhtimise raamistiku tulemuslikkust ning tagada kõigis riikides aja jooksul raamistiku järjekindel ja õiglane rakendamine;

| 13. | rõhutab lihtsate ja läbipaistvate majanduse juhtimise menetluste tähtsust ja hoiatab, et raamistiku praegune keerukus ning rakendamise ja isevastutuse vähesus vähendab selle tulemuslikkust ja omaksvõttu liikmesriikide parlamentide, kohalike ametiasutuste, sotsiaalpartnerite ning liikmesriikide kodanike poolt; |
| --- | --- |

13.

rõhutab lihtsate ja läbipaistvate majanduse juhtimise menetluste tähtsust ja hoiatab, et raamistiku praegune keerukus ning rakendamise ja isevastutuse vähesus vähendab selle tulemuslikkust ja omaksvõttu liikmesriikide parlamentide, kohalike ametiasutuste, sotsiaalpartnerite ning liikmesriikide kodanike poolt;

| 14. | tunnistab, et keskpika ajavahemiku eelarve-eesmärki käsitleva arutelu ja riiklikku arutelu puudutava vastutuse suurendamisega euroala liikmesriikides on tehtud edusamme, seda ka tänu riikide eelarvenõukogudele, mis sõltumatute organitena jälgivad eelarve-eeskirjadest kinnipidamist ja makromajanduslikku prognoosi; palub komisjonil esitada ülevaade liikmesriikide riiklike eelarvenõukogude ülesehitusest ja toimimisest ning sellest, kuidas need nõukogud võivad riiklikul tasandil vastutuse võtmist suurendada; |
| --- | --- |

14.

tunnistab, et keskpika ajavahemiku eelarve-eesmärki käsitleva arutelu ja riiklikku arutelu puudutava vastutuse suurendamisega euroala liikmesriikides on tehtud edusamme, seda ka tänu riikide eelarvenõukogudele, mis sõltumatute organitena jälgivad eelarve-eeskirjadest kinnipidamist ja makromajanduslikku prognoosi; palub komisjonil esitada ülevaade liikmesriikide riiklike eelarvenõukogude ülesehitusest ja toimimisest ning sellest, kuidas need nõukogud võivad riiklikul tasandil vastutuse võtmist suurendada;

| 15. | peab majanduse juhtimise raamistikku keskseks poliitiliseks algatuseks, mis tugevdab strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke ja juhtalgatusi, mille eesmärgiks on täielikult realiseerida ühtse turu kasutamata kasvupotentsiaali; on seisukohal, et kasutades ära ühtse turu kasvupotentsiaali, on liikmesriikidel kergem täita majanduse juhtimise raamistikuga seatud sihte; on ühtlasi arvamusel, et ühtsel turul on tähtsaim roll tarbijatel ja ettevõtjatel; |
| --- | --- |

15.

peab majanduse juhtimise raamistikku keskseks poliitiliseks algatuseks, mis tugevdab strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke ja juhtalgatusi, mille eesmärgiks on täielikult realiseerida ühtse turu kasutamata kasvupotentsiaali; on seisukohal, et kasutades ära ühtse turu kasvupotentsiaali, on liikmesriikidel kergem täita majanduse juhtimise raamistikuga seatud sihte; on ühtlasi arvamusel, et ühtsel turul on tähtsaim roll tarbijatel ja ettevõtjatel;

Mil viisil kehtivaid nõudeid paindlikumalt kasutada?

| 16. | tunnistab, et stabiilsuse ja kasvu pakt, mis loodi majandus- ja rahaliidus osalevate liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks, võimaldab liikmesriikidel järgida vajaduse korral antitsüklilist poliitikat ja jätab eelarvelist ruumi automaatsete stabilisaatorite korralikuks toimimiseks; rõhutab, et mitte kõik liikmesriigid ei saavutanud majanduse buumi ajal ülejääki ja mõnesid õigusaktides ette nähtud olemasolevaid paindlikkusklausleid ei kasutatud viimastel aastatel täiel määral ära; |
| --- | --- |

16.

tunnistab, et stabiilsuse ja kasvu pakt, mis loodi majandus- ja rahaliidus osalevate liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks, võimaldab liikmesriikidel järgida vajaduse korral antitsüklilist poliitikat ja jätab eelarvelist ruumi automaatsete stabilisaatorite korralikuks toimimiseks; rõhutab, et mitte kõik liikmesriigid ei saavutanud majanduse buumi ajal ülejääki ja mõnesid õigusaktides ette nähtud olemasolevaid paindlikkusklausleid ei kasutatud viimastel aastatel täiel määral ära;

| 17. | kiidab heaks asjaolu, et paindlikkust tõlgendavas teatises tunnistab komisjon praeguste eelarve-eeskirjade tõlgendamisviisi rolli ELi investeerimislõhe ületamisel ning kasvu soodustavate, jätkusuutlike ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformide rakendamise hõlbustamisel; märgib, et teatises ei tehta muudatusi puudujäägi arvutamisel, aga teatavad investeeringud võivad õigustada ajutist kõrvalekaldumist asjaomase liikmesriigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgist või selleni viivast kohandamiskavast; |
| --- | --- |

17.

kiidab heaks asjaolu, et paindlikkust tõlgendavas teatises tunnistab komisjon praeguste eelarve-eeskirjade tõlgendamisviisi rolli ELi investeerimislõhe ületamisel ning kasvu soodustavate, jätkusuutlike ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformide rakendamise hõlbustamisel; märgib, et teatises ei tehta muudatusi puudujäägi arvutamisel, aga teatavad investeeringud võivad õigustada ajutist kõrvalekaldumist asjaomase liikmesriigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgist või selleni viivast kohandamiskavast;

| 18. | toetab kõiki komisjoni välja pakutud stiimuleid uue Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) rahastamiseks, eelkõige muutes liikmesriikide poolt fondi tehtavad osamaksed fiskaalselt neutraalseks keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise suhtes ja nõutava eelarve kohandamise meetme suhtes, muutmata seda stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikus või paranduslikus osas; teadmiseks komisjoni kavatsuse mitte alustada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, kui liikmesriigi puudujääk ületab veidi ja ajutiselt 3 % puudujäägi piirmäära üksnes EFSIsse tehtava täiendava osamakse tõttu; juhib tähelepanu stabiilsuse ja kasvu pakti tähtsale panusele usalduse loomisse välisinvesteeringute ligimeelitamisel; rõhutab EFSI rahastamise täiendava laadi tähtsust, kuna EFSI rahastatavad projektid ei tohi mingil juhul lihtsalt asendada juba kavandatud investeeringuid ning tulemuseks peab olema – vastupidi – netoinvesteeringu tegelik suurenemine; |
| --- | --- |

18.

toetab kõiki komisjoni välja pakutud stiimuleid uue Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) rahastamiseks, eelkõige muutes liikmesriikide poolt fondi tehtavad osamaksed fiskaalselt neutraalseks keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise suhtes ja nõutava eelarve kohandamise meetme suhtes, muutmata seda stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikus või paranduslikus osas; teadmiseks komisjoni kavatsuse mitte alustada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, kui liikmesriigi puudujääk ületab veidi ja ajutiselt 3 % puudujäägi piirmäära üksnes EFSIsse tehtava täiendava osamakse tõttu; juhib tähelepanu stabiilsuse ja kasvu pakti tähtsale panusele usalduse loomisse välisinvesteeringute ligimeelitamisel; rõhutab EFSI rahastamise täiendava laadi tähtsust, kuna EFSI rahastatavad projektid ei tohi mingil juhul lihtsalt asendada juba kavandatud investeeringuid ning tulemuseks peab olema – vastupidi – netoinvesteeringu tegelik suurenemine;

| 19. | peab tervitatavaks seda, et komisjoni teatise eesmärk on selgitada investeerimisklausli kohaldamisala, võimaldades teataval määral ajutist paindlikkust stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikus osas keskpika perioodi eelarve-eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise vormis, tingimusel et kõrvalekaldumine ei too kaasa puudujäägi 3 % kontrollväärtuse ja asjakohase kindlusvaru ületamist, et võtta arvesse liikmesriikide investeerimiskavasid, eriti seoses kulutustega struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika projektidele, sealhulgas noorte tööhõive algatus, üleeuroopalised võrgud ja Euroopa ühendamise rahastu ning kaasrahastamine EFSI raames; |
| --- | --- |

19.

peab tervitatavaks seda, et komisjoni teatise eesmärk on selgitada investeerimisklausli kohaldamisala, võimaldades teataval määral ajutist paindlikkust stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikus osas keskpika perioodi eelarve-eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise vormis, tingimusel et kõrvalekaldumine ei too kaasa puudujäägi 3 % kontrollväärtuse ja asjakohase kindlusvaru ületamist, et võtta arvesse liikmesriikide investeerimiskavasid, eriti seoses kulutustega struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika projektidele, sealhulgas noorte tööhõive algatus, üleeuroopalised võrgud ja Euroopa ühendamise rahastu ning kaasrahastamine EFSI raames;

| 20. | on seisukohal, et ennetusliku osa alusel struktuurireformi klausli kohaldamise ja parandusliku osa alusel struktuurireformikavadega arvestamise eeltingimus on see, et riikide parlamendid võtavad reformi ametlikult vastu ja seda rakendatakse tegelikult, mis võimaldab suuremat tulemuslikkust ja isevastutust; rõhutab, et reformiprotsessi peavad kõigil etappidel olema täiel määral kaasatud sotsiaalpartnerid; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et ennetusliku osa alusel struktuurireformi klausli kohaldamise ja parandusliku osa alusel struktuurireformikavadega arvestamise eeltingimus on see, et riikide parlamendid võtavad reformi ametlikult vastu ja seda rakendatakse tegelikult, mis võimaldab suuremat tulemuslikkust ja isevastutust; rõhutab, et reformiprotsessi peavad kõigil etappidel olema täiel määral kaasatud sotsiaalpartnerid;

| 21. | nõuab tõhustatud dialoogi komisjoni ja liikmesriikide vahel selliste struktuurireformide sisu ja liikide kohta, mis on komisjoni poolt riigipõhistes soovitustes esitamiseks kõige asjakohasemad ja tõhusamad, sobivad kokku aluslepingu ja teisese õigusega, võtavad arvesse kulude-tulude analüüsi, tulemustele suunatud hindamist ja ajakava mõju ning aitavad saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärki; |
| --- | --- |

21.

nõuab tõhustatud dialoogi komisjoni ja liikmesriikide vahel selliste struktuurireformide sisu ja liikide kohta, mis on komisjoni poolt riigipõhistes soovitustes esitamiseks kõige asjakohasemad ja tõhusamad, sobivad kokku aluslepingu ja teisese õigusega, võtavad arvesse kulude-tulude analüüsi, tulemustele suunatud hindamist ja ajakava mõju ning aitavad saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärki;

| 22. | ergutab riikide parlamentide rahanduskomisjone süstemaatiliselt kutsuma oma parlamenti avalikule arutelule majanduse juhtimise eest vastutavaid Euroopa Komisjoni volinikke, enne kui võetakse vastu liikmesriikide eelarveprojektid; |
| --- | --- |

22.

ergutab riikide parlamentide rahanduskomisjone süstemaatiliselt kutsuma oma parlamenti avalikule arutelule majanduse juhtimise eest vastutavaid Euroopa Komisjoni volinikke, enne kui võetakse vastu liikmesriikide eelarveprojektid;

| 23. | on arvamusel, et riiklikes reformikavades kohustuseks võetud struktuurireformid peaksid keskpikas ja pikas perspektiivis andma positiivseid majandus-, sotsiaal- ja keskkonnatulusid ning parandama haldussuutlikkuse tulemuslikkust ja tõhusust; |
| --- | --- |

23.

on arvamusel, et riiklikes reformikavades kohustuseks võetud struktuurireformid peaksid keskpikas ja pikas perspektiivis andma positiivseid majandus-, sotsiaal- ja keskkonnatulusid ning parandama haldussuutlikkuse tulemuslikkust ja tõhusust;

| 24. | märgib, et teatises ei käsitleta selliste liikmesriigi kontrolli alt välja jäävate ebatavaliste sündmuste olemust, mis võimaldaksid ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavast, kuna see oleks võinud kaasa tuua kõikvõimalike oletuste määratlemise ja on oht, et see, mis tegelikult juhtub, jäetakse välja; rõhutab vajadust käsitleda sarnaseid olukordi sarnaselt; |
| --- | --- |

24.

märgib, et teatises ei käsitleta selliste liikmesriigi kontrolli alt välja jäävate ebatavaliste sündmuste olemust, mis võimaldaksid ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavast, kuna see oleks võinud kaasa tuua kõikvõimalike oletuste määratlemise ja on oht, et see, mis tegelikult juhtub, jäetakse välja; rõhutab vajadust käsitleda sarnaseid olukordi sarnaselt;

| 25. | nõuab suuremat majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi tugevdamise kaudu, et säilitada ja luua õigustega töökohti, toetades meetmeid võitluseks töötuse ja vaesusega; |
| --- | --- |

25.

nõuab suuremat majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi tugevdamise kaudu, et säilitada ja luua õigustega töökohti, toetades meetmeid võitluseks töötuse ja vaesusega;

| 26. | rõhutab, kui tähtis on toetada majanduskasvu ja luua uusi töökohti, eriti noorte jaoks, et saada majanduse juhtimise Euroopa raamistikule üldsuse toetus; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, kui tähtis on toetada majanduskasvu ja luua uusi töökohti, eriti noorte jaoks, et saada majanduse juhtimise Euroopa raamistikule üldsuse toetus;

| 27. | märgib tõsise murega, et pikaajaline töötus on kriisi käigus kahekordistunud; märgib samuti, et see kasv oli veelgi suurem madalama kvalifikatsiooniga töötajate hulgas; palub komisjonil tagada, et tema poliitikas ja riigipõhistes soovitustes kajastuks pikaajalise töötusega võitlemine; |
| --- | --- |

27.

märgib tõsise murega, et pikaajaline töötus on kriisi käigus kahekordistunud; märgib samuti, et see kasv oli veelgi suurem madalama kvalifikatsiooniga töötajate hulgas; palub komisjonil tagada, et tema poliitikas ja riigipõhistes soovitustes kajastuks pikaajalise töötusega võitlemine;

| 28. | on arvamusel, et liidu majanduse juhtimise raamistikuga seoses tuleks pöörata erilist tähelepanu ebavõrdsuse suurenemisele Euroopas; on seisukohal, et üks parimaid viise ebavõrdsuse suurenemise vastu võitlemiseks on mitmekordistada jõupingutusi kvaliteetsete töökohtade loomiseks Euroopas; |
| --- | --- |

28.

on arvamusel, et liidu majanduse juhtimise raamistikuga seoses tuleks pöörata erilist tähelepanu ebavõrdsuse suurenemisele Euroopas; on seisukohal, et üks parimaid viise ebavõrdsuse suurenemise vastu võitlemiseks on mitmekordistada jõupingutusi kvaliteetsete töökohtade loomiseks Euroopas;

Suurem kooskõlastatus, majanduslik lähenemine ja Euroopa poolaasta optimeerimine

| 29. | nõuab, et komisjon kohaldaks täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti ning tagaks selle õiglase rakendamise kooskõlas hiljuti läbi vaadatud esimese ja teise majanduse juhtimise paketiga ning paindlikkust käsitleva teatisega; on veendunud, et vajaduse ja võimaluse korral tuleks Euroopa poolaastat praeguses õigusraamistikus optimeerida ja tugevdada; rõhutab, et mis tahes tulevase optimeerimise või tugevdamise eesmärk peaks olema stabiilsus; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et komisjon kohaldaks täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti ning tagaks selle õiglase rakendamise kooskõlas hiljuti läbi vaadatud esimese ja teise majanduse juhtimise paketiga ning paindlikkust käsitleva teatisega; on veendunud, et vajaduse ja võimaluse korral tuleks Euroopa poolaastat praeguses õigusraamistikus optimeerida ja tugevdada; rõhutab, et mis tahes tulevase optimeerimise või tugevdamise eesmärk peaks olema stabiilsus;

| 30. | usub, et komisjoni teatis selgitab, kus on kehtivate õigusaktide kohaselt manööverdamisruumi; väljendab heameelt katse üle selgitada seda keerukat valdkonda ning loodab, et komisjon kasutab kehtivates eeskirjades sisalduvat paindlikkust kooskõlas teatisega, tagades samal ajal majanduse juhtimise raamistiku prognoositavuse, läbipaistvuse ja tõhususe; |
| --- | --- |

30.

usub, et komisjoni teatis selgitab, kus on kehtivate õigusaktide kohaselt manööverdamisruumi; väljendab heameelt katse üle selgitada seda keerukat valdkonda ning loodab, et komisjon kasutab kehtivates eeskirjades sisalduvat paindlikkust kooskõlas teatisega, tagades samal ajal majanduse juhtimise raamistiku prognoositavuse, läbipaistvuse ja tõhususe;

| 31. | palub komisjonil ja nõukogul paremini sõnastada fiskaal- ja makromajanduslikud raamistikud, et võimaldada varasemat ja järjekindlamat arutelu kõikide sidusrühmade vahel, võttes arvesse Euroopa huve, mida need raamistikud teenivad, vajadust kiirendada euroala liikmesriikide lähenemist, riikide parlamentide arutelusid ning sotsiaalpartnerite või kohalike omavalitsuste rolli seoses jätkusuutlike ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformide isevastutusega; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil ja nõukogul paremini sõnastada fiskaal- ja makromajanduslikud raamistikud, et võimaldada varasemat ja järjekindlamat arutelu kõikide sidusrühmade vahel, võttes arvesse Euroopa huve, mida need raamistikud teenivad, vajadust kiirendada euroala liikmesriikide lähenemist, riikide parlamentide arutelusid ning sotsiaalpartnerite või kohalike omavalitsuste rolli seoses jätkusuutlike ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformide isevastutusega;

| 32. | rõhutab, et iga-aastast majanduskasvu analüüsi ja riigipõhiseid soovitusi tuleb paremini rakendada ning nende puhul tuleb arvesse võtta nii euroala kui ka üksikute liikmesriikide eelarveseisundi ja -väljavaadete hinnangut; soovitab, et see üldhinnang, mis on ette nähtud määruses (EL) nr 473/2013 (euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta), tuleks enne kevadist ülemkogu esitada Euroopa Parlamendi täiskogule arutamiseks nõukogu, eurorühma juhi ja komisjoni osalusel ning seda tuleks kogu Euroopa poolaasta raames nõuetekohaselt rakendada; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et iga-aastast majanduskasvu analüüsi ja riigipõhiseid soovitusi tuleb paremini rakendada ning nende puhul tuleb arvesse võtta nii euroala kui ka üksikute liikmesriikide eelarveseisundi ja -väljavaadete hinnangut; soovitab, et see üldhinnang, mis on ette nähtud määruses (EL) nr 473/2013 (euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta), tuleks enne kevadist ülemkogu esitada Euroopa Parlamendi täiskogule arutamiseks nõukogu, eurorühma juhi ja komisjoni osalusel ning seda tuleks kogu Euroopa poolaasta raames nõuetekohaselt rakendada;

| 33. | võtab teadmiseks, et Euroopa poolaastast on saanud riikliku ja ELi tasandi reformide oluline vedaja, kuna see tagab ELi ja liikmesriikide majanduspoliitika koordineerimise; peab siiski kahetsusväärseks vähest isevastutust, mille tagajärjeks on riigipõhiste soovituste elluviimise mitterahuldav tase; |
| --- | --- |

33.

võtab teadmiseks, et Euroopa poolaastast on saanud riikliku ja ELi tasandi reformide oluline vedaja, kuna see tagab ELi ja liikmesriikide majanduspoliitika koordineerimise; peab siiski kahetsusväärseks vähest isevastutust, mille tagajärjeks on riigipõhiste soovituste elluviimise mitterahuldav tase;

| 34. | on veendunud, et Euroopa poolaastat tuleks optimeerida ja tugevdada, muutmata praegust õigusraamistikku, ning et poolaastaga seotud dokumente tuleks paremini koordineerida, sest see aitaks parandada fookust, tõhusust ja isevastutust ning saavutada hea majandusjuhtimise Euroopa eesmärgid; |
| --- | --- |

34.

on veendunud, et Euroopa poolaastat tuleks optimeerida ja tugevdada, muutmata praegust õigusraamistikku, ning et poolaastaga seotud dokumente tuleks paremini koordineerida, sest see aitaks parandada fookust, tõhusust ja isevastutust ning saavutada hea majandusjuhtimise Euroopa eesmärgid;

| 35. | nõuab, et riigipõhiseid soovitusi koordineeritaks vajaduse korral paremini ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitustega, et tagada eelarvepositsiooni järelevalve ja majanduspoliitika koordineerimise kooskõla; |
| --- | --- |

35.

nõuab, et riigipõhiseid soovitusi koordineeritaks vajaduse korral paremini ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitustega, et tagada eelarvepositsiooni järelevalve ja majanduspoliitika koordineerimise kooskõla;

| 36. | toetab riigipõhiste soovituste koostamise, järelmeetmete, toetamise ja järelevalvega seoses tõhustatud protsessi ELi ja riiklikul tasandil, mis võimaldaks kontrollida ka nende tegelikku elluviimist ja kvaliteeti; |
| --- | --- |

36.

toetab riigipõhiste soovituste koostamise, järelmeetmete, toetamise ja järelevalvega seoses tõhustatud protsessi ELi ja riiklikul tasandil, mis võimaldaks kontrollida ka nende tegelikku elluviimist ja kvaliteeti;

| 37. | tuletab meelde, et õigusraamistik nõuab, et komisjon võtaks soovituste koostamisel muu hulgas arvesse 2020. aasta eesmärke, ning selles on sätestatud põhimõte, mille kohaselt nõukogu peab reeglina järgima komisjoni soovitusi ja ettepanekuid või selgitama oma seisukohta avalikult; |
| --- | --- |

37.

tuletab meelde, et õigusraamistik nõuab, et komisjon võtaks soovituste koostamisel muu hulgas arvesse 2020. aasta eesmärke, ning selles on sätestatud põhimõte, mille kohaselt nõukogu peab reeglina järgima komisjoni soovitusi ja ettepanekuid või selgitama oma seisukohta avalikult;

| 38. | tunneb muret võlgade suurenemise pärast riikides, kus võlatase on juba niigi kõrge, mis on teravas vastuolus võlgade vähendamise 1/20 reegliga; palub komisjonil selgitada, kuidas ta kavatseb selle vastuolu lahendada, ning tagada, et võlanäitajad viiakse kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga jätkusuutlikule tasemele; |
| --- | --- |

38.

tunneb muret võlgade suurenemise pärast riikides, kus võlatase on juba niigi kõrge, mis on teravas vastuolus võlgade vähendamise 1/20 reegliga; palub komisjonil selgitada, kuidas ta kavatseb selle vastuolu lahendada, ning tagada, et võlanäitajad viiakse kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga jätkusuutlikule tasemele;

| 39. | toetab komisjoni kolme samba strateegiat (majanduskasvu suurendavad investeeringud, eelarve konsolideerimine ja struktuurireformid), mida esitleti 2015. aasta majanduskasvu analüüsis, ning palub muuta selle konkreetsemaks üldhinnangus euroala eelarveseisundi ja -väljavaadete kohta ning riigipõhistes soovitustes; |
| --- | --- |

39.

toetab komisjoni kolme samba strateegiat (majanduskasvu suurendavad investeeringud, eelarve konsolideerimine ja struktuurireformid), mida esitleti 2015. aasta majanduskasvu analüüsis, ning palub muuta selle konkreetsemaks üldhinnangus euroala eelarveseisundi ja -väljavaadete kohta ning riigipõhistes soovitustes;

| 40. | tunnistab vajadust liikmesriikide majanduse väljavaateid käsitleva sõltumatu ja pluralistliku ELi tasandi analüüsi järele; seoses sellega nõuab majanduse peaanalüütikuna tuntud komisjoni üksuse edasiarendamist, et see pakuks asjakohaste andmete objektiivseid, sõltumatuid ja läbipaistmatuid analüüse, mis tuleks teha avalikuks ja mis peaksid olema aluseks hästiinformeeritud arutelule ja otsustusprotsessile komisjonis, nõukogus ja Euroopa Parlamendis; nõuab, et majanduse peaanalüütikule edastataks õigeaegselt kõik asjakohased dokumendid, et ta saaks oma ülesandeid täita; rõhutab riiklike eelarvenõukogude kasulikku rolli nii riiklikul kui ka ELi tasandil ning toetab Euroopa võrgustiku loomist; |
| --- | --- |

40.

tunnistab vajadust liikmesriikide majanduse väljavaateid käsitleva sõltumatu ja pluralistliku ELi tasandi analüüsi järele; seoses sellega nõuab majanduse peaanalüütikuna tuntud komisjoni üksuse edasiarendamist, et see pakuks asjakohaste andmete objektiivseid, sõltumatuid ja läbipaistmatuid analüüse, mis tuleks teha avalikuks ja mis peaksid olema aluseks hästiinformeeritud arutelule ja otsustusprotsessile komisjonis, nõukogus ja Euroopa Parlamendis; nõuab, et majanduse peaanalüütikule edastataks õigeaegselt kõik asjakohased dokumendid, et ta saaks oma ülesandeid täita; rõhutab riiklike eelarvenõukogude kasulikku rolli nii riiklikul kui ka ELi tasandil ning toetab Euroopa võrgustiku loomist;

| 41. | tuletab meelde, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse eesmärk on vältida kriiside toimumist ohtliku makromajandusliku tasakaalustamatuse varase avastamise abil makromajanduse võtmenäitajate arengu objektiivse hindamise teel; on veendunud, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlust tuleb kasutada makromajanduslike võtmenäitajate arengu tõhusaks ja tulemuslikuks hindamiseks nii puudujäägiga kui ka ülejäägiga riikides, eriti seoses konkurentsivõime tugevdamise ning euroala kui terviku parema arvestamise, sh ülekanduvate mõjudega; tuletab meelde, et makromajandusliku järelevalve eesmärk on samuti tuvastada riigid, kus suure tõenäosusega on oodata tasakaalustamatust, ning vältida seda jätkusuutlike ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformide õigeaegse käivitamise abil, kuni manööverdamisruumi veel on; |
| --- | --- |

41.

tuletab meelde, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse eesmärk on vältida kriiside toimumist ohtliku makromajandusliku tasakaalustamatuse varase avastamise abil makromajanduse võtmenäitajate arengu objektiivse hindamise teel; on veendunud, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlust tuleb kasutada makromajanduslike võtmenäitajate arengu tõhusaks ja tulemuslikuks hindamiseks nii puudujäägiga kui ka ülejäägiga riikides, eriti seoses konkurentsivõime tugevdamise ning euroala kui terviku parema arvestamise, sh ülekanduvate mõjudega; tuletab meelde, et makromajandusliku järelevalve eesmärk on samuti tuvastada riigid, kus suure tõenäosusega on oodata tasakaalustamatust, ning vältida seda jätkusuutlike ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformide õigeaegse käivitamise abil, kuni manööverdamisruumi veel on;

| 42. | toonitab, et komisjoni teeb selget vahet stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku ja parandusliku osa vahel seoses investeeringutega, mis lubavad teha ajutise erandi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamisest või selle saavutamise kohandamiskavast, ennetusliku osa kindlusvaru raames; palub komisjonil ja nõukogul järgida selles valdkonnas kaasseadusandjate seisukohta seoses Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi määrusega; |
| --- | --- |

42.

toonitab, et komisjoni teeb selget vahet stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku ja parandusliku osa vahel seoses investeeringutega, mis lubavad teha ajutise erandi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamisest või selle saavutamise kohandamiskavast, ennetusliku osa kindlusvaru raames; palub komisjonil ja nõukogul järgida selles valdkonnas kaasseadusandjate seisukohta seoses Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi määrusega;

| 43. | palub komisjonil liikmesriikide majandusliku ja eelarveolukorra hindamisel arvestada oma analüüsis kõiki olulisi tegureid, sh reaalkasvu, inflatsiooni, pikaajalisi avaliku sektori investeeringuid ja töötuse määrasid, käsitledes kiiresti investeeringute puudujääki ELis, suunates kulud kõige tootlikumatesse, jätkusuutlikku kasvu ja töökohtade loomist edendavatesse investeeringutesse; |
| --- | --- |

43.

palub komisjonil liikmesriikide majandusliku ja eelarveolukorra hindamisel arvestada oma analüüsis kõiki olulisi tegureid, sh reaalkasvu, inflatsiooni, pikaajalisi avaliku sektori investeeringuid ja töötuse määrasid, käsitledes kiiresti investeeringute puudujääki ELis, suunates kulud kõige tootlikumatesse, jätkusuutlikku kasvu ja töökohtade loomist edendavatesse investeeringutesse;

| 44. | palub komisjonil tagada, et viis, mille alusel ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses võetakse arvesse tulemuslikke meetmeid, põhineks selgetel, arvuliselt mõõdetavatel ja kvalitatiivsetel kriteeriumidel; |
| --- | --- |

44.

palub komisjonil tagada, et viis, mille alusel ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses võetakse arvesse tulemuslikke meetmeid, põhineks selgetel, arvuliselt mõõdetavatel ja kvalitatiivsetel kriteeriumidel;

| 45. | rõhutab, et alates stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformist struktuursele puudujäägile pööratud tähelepanu, 2011. aasta reformiga kehtestatud kulueeskiri ja raskesti mõõdetav SKP lõhe tekitavad ebakindlust, keerukust ja paindlikkusvaru ning toovad seega kaasa stabiilsuse ja kasvu pakti suvaõigusel põhineva rakendamise; kardab, et struktuurse puudujäägi hindamisel aluseks võetava potentsiaalse kasvu ja toodangu ning kulueeskirja arvutamisel on tehtud mitmeid küsitavaid oletusi, mis toovad kaasa komisjoni sügis- ja kevadprognoosi vahelisel ajal olulised läbivaatamised, mis toob stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamisega seoses kaasa erinevaid arvutusi ja lahknevaid hinnanguid; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et alates stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformist struktuursele puudujäägile pööratud tähelepanu, 2011. aasta reformiga kehtestatud kulueeskiri ja raskesti mõõdetav SKP lõhe tekitavad ebakindlust, keerukust ja paindlikkusvaru ning toovad seega kaasa stabiilsuse ja kasvu pakti suvaõigusel põhineva rakendamise; kardab, et struktuurse puudujäägi hindamisel aluseks võetava potentsiaalse kasvu ja toodangu ning kulueeskirja arvutamisel on tehtud mitmeid küsitavaid oletusi, mis toovad kaasa komisjoni sügis- ja kevadprognoosi vahelisel ajal olulised läbivaatamised, mis toob stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamisega seoses kaasa erinevaid arvutusi ja lahknevaid hinnanguid;

| 46. | kutsub komisjoni üles arvestama liikmesriikide eelarveseisundi jälgimisel ja hindamisel kokkulepitud eelarvemeetmete ja reformide konkreetset mõju; palub, et komisjon peaks poliitikat kujundades silmas ennustatavust ja sidusust, tugineks oma analüüsides kindlatele faktidele ja usaldusväärsetele andmetele ning oleks äärmiselt ettevaatlik, kasutades hinnanguid selliste mõistete puhul nagu SKP hinnanguline võimalik kasv ja SKP lõhed; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni üles arvestama liikmesriikide eelarveseisundi jälgimisel ja hindamisel kokkulepitud eelarvemeetmete ja reformide konkreetset mõju; palub, et komisjon peaks poliitikat kujundades silmas ennustatavust ja sidusust, tugineks oma analüüsides kindlatele faktidele ja usaldusväärsetele andmetele ning oleks äärmiselt ettevaatlik, kasutades hinnanguid selliste mõistete puhul nagu SKP hinnanguline võimalik kasv ja SKP lõhed;

| 47. | rõhutab, kui oluline on uus majanduskasv ja töökohtade loomine selleks, et majandusliku juhtimise raamistikul oleks üldsuse toetus, ning nõuab seepärast komisjonilt ettevõtluskeskkonna parandamist Euroopas, pöörates erilist tähelepanu VKEdele, bürokraatia vähendamisele ja rahastamisvõimalustele; tuletab sellega seoses meelde vajadust toetada VKEsid, et nad pääseksid ka selliste kolmandate riikide nagu USA, Kanada, Hiina ja India turgudele; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, kui oluline on uus majanduskasv ja töökohtade loomine selleks, et majandusliku juhtimise raamistikul oleks üldsuse toetus, ning nõuab seepärast komisjonilt ettevõtluskeskkonna parandamist Euroopas, pöörates erilist tähelepanu VKEdele, bürokraatia vähendamisele ja rahastamisvõimalustele; tuletab sellega seoses meelde vajadust toetada VKEsid, et nad pääseksid ka selliste kolmandate riikide nagu USA, Kanada, Hiina ja India turgudele;

Demokraatlik aruandekohustus ja majanduse juhtimise tõhustamisel eesseisvad ülesanded

| 48. | on seisukohal, et süvendatud ja vastupidavama majandus- ja rahaliidu saavutamiseks on hädasti vaja vähem keerukust, suuremat omavastutust ja rohkem läbipaistvust, selle asemel et lisada olemasolevatele eeskirjadele uusi kihte; rõhutab, et majandus- ja rahaliidu valdkonna kohustused lasuvad nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil, erilist tähelepanu tuleb pöörata sellele, et tagada nii riikide kui ka liidu tasandil majanduse juhtimise ühtsus ja aruandekohustus; on lisaks seisukohal, et demokraatliku aruandekohustusega institutsioonidel peab olema oluline roll, ning rõhutab, et parlament peab olema pidevalt kaasatud ning ülesandeid tuleb täita samal tasandil, kus otsuseid tehakse ja rakendatakse; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et süvendatud ja vastupidavama majandus- ja rahaliidu saavutamiseks on hädasti vaja vähem keerukust, suuremat omavastutust ja rohkem läbipaistvust, selle asemel et lisada olemasolevatele eeskirjadele uusi kihte; rõhutab, et majandus- ja rahaliidu valdkonna kohustused lasuvad nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil, erilist tähelepanu tuleb pöörata sellele, et tagada nii riikide kui ka liidu tasandil majanduse juhtimise ühtsus ja aruandekohustus; on lisaks seisukohal, et demokraatliku aruandekohustusega institutsioonidel peab olema oluline roll, ning rõhutab, et parlament peab olema pidevalt kaasatud ning ülesandeid tuleb täita samal tasandil, kus otsuseid tehakse ja rakendatakse;

| 49. | tunnistab praeguse olukorra põhjal, et majanduse juhtimise raamistikku tuleb lihtsustada, paremini jõustada ja vajaduse korral ka parandada ja täiustada, et ELil ja euroalal oleks võimalik täita lähenemise, jätkusuutliku majanduskasvu, täieliku tööhõive, kodanike heaolu, konkurentsivõime, usaldusväärse ja jätkusuutliku riigi rahanduse, tulevikku suunatud ja sotsiaal-majanduslikult kasulike pikaajaliste investeeringute ning usaldusväärsusega seotud ülesanded; |
| --- | --- |

49.

tunnistab praeguse olukorra põhjal, et majanduse juhtimise raamistikku tuleb lihtsustada, paremini jõustada ja vajaduse korral ka parandada ja täiustada, et ELil ja euroalal oleks võimalik täita lähenemise, jätkusuutliku majanduskasvu, täieliku tööhõive, kodanike heaolu, konkurentsivõime, usaldusväärse ja jätkusuutliku riigi rahanduse, tulevikku suunatud ja sotsiaal-majanduslikult kasulike pikaajaliste investeeringute ning usaldusväärsusega seotud ülesanded;

| 50. | leiab, et kuna parlamendi panus majanduspoliitika suunistesse on iga demokraatliku süsteemi oluline aspekt, siis aitaks Euroopa tasandil suuremat õiguspärasust tagada lähiaastate konkreetseid prioriteete sisaldavate lähenemissuuniste vastuvõtmine kaasotsustamismenetluse teel ning see tuleks kehtestada aluslepingu järgmise muutmisega; |
| --- | --- |

50.

leiab, et kuna parlamendi panus majanduspoliitika suunistesse on iga demokraatliku süsteemi oluline aspekt, siis aitaks Euroopa tasandil suuremat õiguspärasust tagada lähiaastate konkreetseid prioriteete sisaldavate lähenemissuuniste vastuvõtmine kaasotsustamismenetluse teel ning see tuleks kehtestada aluslepingu järgmise muutmisega;

| 51. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi resolutsioone, milles märgiti, et stabiilsusmehhanismi (ESM) ning majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu (fiskaalkokkulepe) loomine väljaspool liidu institutsioone kujutab endast tagasiminekut liidu poliitilises integratsioonis ja nõuab seetõttu ESMi ja fiskaalkokkuleppe täielikku integreerimist ühenduse raamistikku, lähtudes selle rakendamise kogemustest vastavalt fiskaalkokkuleppe artiklile 16, ning seega selle parlamendi ees ametlikult aruandekohustuslikuks muutmist; |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi resolutsioone, milles märgiti, et stabiilsusmehhanismi (ESM) ning majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu (fiskaalkokkulepe) loomine väljaspool liidu institutsioone kujutab endast tagasiminekut liidu poliitilises integratsioonis ja nõuab seetõttu ESMi ja fiskaalkokkuleppe täielikku integreerimist ühenduse raamistikku, lähtudes selle rakendamise kogemustest vastavalt fiskaalkokkuleppe artiklile 16, ning seega selle parlamendi ees ametlikult aruandekohustuslikuks muutmist;

| 52. | kordab oma nõudmist töötada troika asemel välja uus õigusraamistik tulevaste makromajanduslike kohandamisprogrammide jaoks, et suurendada nende programmide läbipaistvust ja omavastutust ning tagada, et kõik ELi otsused tehtaks võimaluse korral ühenduse meetodit järgides; on seisukohal, et kasutatava stabiilsusmehhanismi olemus peab olema kooskõlas selle kasutuselevõtu eest vastutava institutsiooniga, tunnistades samal ajal, et kuna finantsabi tagavad euroala liikmesriigid, on ka nendel sõnaõigus selle kasutamise osas; |
| --- | --- |

52.

kordab oma nõudmist töötada troika asemel välja uus õigusraamistik tulevaste makromajanduslike kohandamisprogrammide jaoks, et suurendada nende programmide läbipaistvust ja omavastutust ning tagada, et kõik ELi otsused tehtaks võimaluse korral ühenduse meetodit järgides; on seisukohal, et kasutatava stabiilsusmehhanismi olemus peab olema kooskõlas selle kasutuselevõtu eest vastutava institutsiooniga, tunnistades samal ajal, et kuna finantsabi tagavad euroala liikmesriigid, on ka nendel sõnaõigus selle kasutamise osas;

| 53. | nõuab eurorühma otsustusprotsessi ümberhindamist, et kindlustada nõuetekohane demokraatlik aruandekohustus; peab tervitatavaks eurorühma esimehe regulaarset osalemist majandus- ja rahanduskomisjoni koosolekutel, samuti majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu eesistuja osalemist, mis aitab tagada samal tasemel demokraatlikku aruandekohustust; |
| --- | --- |

53.

nõuab eurorühma otsustusprotsessi ümberhindamist, et kindlustada nõuetekohane demokraatlik aruandekohustus; peab tervitatavaks eurorühma esimehe regulaarset osalemist majandus- ja rahanduskomisjoni koosolekutel, samuti majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu eesistuja osalemist, mis aitab tagada samal tasemel demokraatlikku aruandekohustust;

| 54. | tuletab meelde, et esimene ja teine majanduse juhtimise pakett põhinevad sõltumatu voliniku suuremal rollil, kelle ülesanne on tagada eeskirjade õiglane ja mittediskrimineeriv kohaldamine; on seisukohal, et majanduse juhtimise institutsioonilise korralduse edasiste sammude puhul, nt majandus- ja rahaküsimuste voliniku rolli suurendamisel või Euroopa rahandusministeeriumi loomisel tuleb järgida eri institutsioonide võimude lahusust ning see tuleb siduda demokraatliku aruandekohustuslikkuse ja õiguspärasuse tagamise sobivate meetoditega, kaasates Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

54.

tuletab meelde, et esimene ja teine majanduse juhtimise pakett põhinevad sõltumatu voliniku suuremal rollil, kelle ülesanne on tagada eeskirjade õiglane ja mittediskrimineeriv kohaldamine; on seisukohal, et majanduse juhtimise institutsioonilise korralduse edasiste sammude puhul, nt majandus- ja rahaküsimuste voliniku rolli suurendamisel või Euroopa rahandusministeeriumi loomisel tuleb järgida eri institutsioonide võimude lahusust ning see tuleb siduda demokraatliku aruandekohustuslikkuse ja õiguspärasuse tagamise sobivate meetoditega, kaasates Euroopa Parlamenti;

| 55. | tuletab meelde, et pangaliit sai loodud tänu poliitilisele tahtele hoida ära uus finantskriis, murda pankade ja valitsuste vaheline nõiaring ja viia miinimumini valitsuste võlakriisi negatiivne ülekanduv mõju, ning et samasugust tahet on vaja ka süvendatud majandus- ja rahaliidu saavutamiseks; |
| --- | --- |

55.

tuletab meelde, et pangaliit sai loodud tänu poliitilisele tahtele hoida ära uus finantskriis, murda pankade ja valitsuste vaheline nõiaring ja viia miinimumini valitsuste võlakriisi negatiivne ülekanduv mõju, ning et samasugust tahet on vaja ka süvendatud majandus- ja rahaliidu saavutamiseks;

| 56. | palub komisjonil esitada süvendatud majandus- ja rahaliidu saavutamiseks ambitsioonikas tegevuskava, milles võetaks arvesse käesolevas resolutsioonis välja toodud ettepanekuid, tuginedes euroala tippkohtumisel antud mandaadile, mida kinnitas Euroopa Ülemkogu, et valmistada ette järgmisi samme euroala majanduse paremaks juhtimiseks, lähtudes ka varasematest töödest, nagu Euroopa Parlamendi 20. novembri 2012. aasta resolutsioon „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas“ (13), komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatis „Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskava – üleeuroopalise arutelu avamine“ (COM(2012)0777) ning 5. detsembri 2012. aasta lõplik nelja juhi aruanne; |
| --- | --- |

56.

palub komisjonil esitada süvendatud majandus- ja rahaliidu saavutamiseks ambitsioonikas tegevuskava, milles võetaks arvesse käesolevas resolutsioonis välja toodud ettepanekuid, tuginedes euroala tippkohtumisel antud mandaadile, mida kinnitas Euroopa Ülemkogu, et valmistada ette järgmisi samme euroala majanduse paremaks juhtimiseks, lähtudes ka varasematest töödest, nagu Euroopa Parlamendi 20. novembri 2012. aasta resolutsioon „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas“ (13), komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatis „Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskava – üleeuroopalise arutelu avamine“ (COM(2012)0777) ning 5. detsembri 2012. aasta lõplik nelja juhi aruanne;

| 57. | palub, et sidusrühmad võtaksid majandus- ja rahaliidu vajaliku järgmise sammu puhul arvesse euroala tõenäolist edasist laienemist ja uuriksid kõiki võimalusi, kuidas majandus- ja rahaliitu süvendada, tugevdada ja paindlikumaks muuta, nii et see soodustaks majanduskasvu, tööhõivet ja stabiilsust, arvestades muu hulgas järgmist:






  a) | tugevdatud demokraatliku aruandekohustuse mehhanismid nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil; nende mehhanismide kohaselt tuleks ülesandeid täita samal tasandil, kus otsuseid tehakse, ning need tugineksid lähenemissuuniste vastuvõtmisele kaasotsustamismenetluse teel, muutes Euroopa Parlamendi järelevalverolli Euroopa poolaastas institutsioonidevahelise lepinguga ametlikuks ja tagades, et kõikide euroala liikmesriikide parlamendid järgiksid Euroopa poolaasta protsessi igat etappi; |
| --- | --- | --- |

57.

palub, et sidusrühmad võtaksid majandus- ja rahaliidu vajaliku järgmise sammu puhul arvesse euroala tõenäolist edasist laienemist ja uuriksid kõiki võimalusi, kuidas majandus- ja rahaliitu süvendada, tugevdada ja paindlikumaks muuta, nii et see soodustaks majanduskasvu, tööhõivet ja stabiilsust, arvestades muu hulgas järgmist:

a)

tugevdatud demokraatliku aruandekohustuse mehhanismid nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil; nende mehhanismide kohaselt tuleks ülesandeid täita samal tasandil, kus otsuseid tehakse, ning need tugineksid lähenemissuuniste vastuvõtmisele kaasotsustamismenetluse teel, muutes Euroopa Parlamendi järelevalverolli Euroopa poolaastas institutsioonidevahelise lepinguga ametlikuks ja tagades, et kõikide euroala liikmesriikide parlamendid järgiksid Euroopa poolaasta protsessi igat etappi;

| b) | sotsiaalne mõõde eesmärgiga säilitada Euroopa sotsiaalne turumajandus ja austada kollektiivläbirääkimiste õigust; selle raames tagatakse liikmesriikide sotsiaalpoliitika koordineerimine, sh miinimumpalga või -sissetuleku mehhanism, mis on iga liikmesriigi enda otsustada, ning toetatakse võitlust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, töötajate taasintegreerimist tööturule, vabatahtlikku liikuvust ja paindlikkust elukutsete ja liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

b)

sotsiaalne mõõde eesmärgiga säilitada Euroopa sotsiaalne turumajandus ja austada kollektiivläbirääkimiste õigust; selle raames tagatakse liikmesriikide sotsiaalpoliitika koordineerimine, sh miinimumpalga või -sissetuleku mehhanism, mis on iga liikmesriigi enda otsustada, ning toetatakse võitlust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, töötajate taasintegreerimist tööturule, vabatahtlikku liikuvust ja paindlikkust elukutsete ja liikmesriikide vahel;

| c) | konkreetsetel omavahenditel põhinev euroala fiskaalvõimekus, mis peaks Euroopa Parlamendi kontrollile alluva liidu eelarve raames aitama liikmesriikidel rakendada kokku lepitud struktuurireforme, mis tuginevad teatud tingimustele, sh tõhusalt ellu viia riiklikke reformikavasid; peab sellega seoses kiiduväärseks Mario Monti juhitava kõrgetasemelise omavahendite töörühma tegevust; |
| --- | --- |

c)

konkreetsetel omavahenditel põhinev euroala fiskaalvõimekus, mis peaks Euroopa Parlamendi kontrollile alluva liidu eelarve raames aitama liikmesriikidel rakendada kokku lepitud struktuurireforme, mis tuginevad teatud tingimustele, sh tõhusalt ellu viia riiklikke reformikavasid; peab sellega seoses kiiduväärseks Mario Monti juhitava kõrgetasemelise omavahendite töörühma tegevust;

| d) | majandus- ja rahaliidu suurem vastupanuvõime majandusvapustustele ja erakorralistele olukordadele, mis on otseselt seotud rahaliiduga, vältides samal ajal alalisi eelarvevahendite ülekandeid mis tahes kujul; |
| --- | --- |

d)

majandus- ja rahaliidu suurem vastupanuvõime majandusvapustustele ja erakorralistele olukordadele, mis on otseselt seotud rahaliiduga, vältides samal ajal alalisi eelarvevahendite ülekandeid mis tahes kujul;

| e) | maksustamise valdkonnas üleeuroopalised meetmed, et võidelda maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja ettevõtte agressiivse maksuplaneerimise vastu, riiklike maksuametite koostöö teabe vahetamiseks maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuste kohta, meetmed liikmesriikide maksupoliitika lähendamiseks, äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas, lihtsamad ja läbipaistvamad maksusüsteemid ning riikide kaupa liigendatud aruandlus ettevõtete, välja arvatud VKEde jaoks; |
| --- | --- |

e)

maksustamise valdkonnas üleeuroopalised meetmed, et võidelda maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja ettevõtte agressiivse maksuplaneerimise vastu, riiklike maksuametite koostöö teabe vahetamiseks maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuste kohta, meetmed liikmesriikide maksupoliitika lähendamiseks, äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas, lihtsamad ja läbipaistvamad maksusüsteemid ning riikide kaupa liigendatud aruandlus ettevõtete, välja arvatud VKEde jaoks;

| f) | pangaliidu järkjärguline lõpule viimine; |
| --- | --- |

f)

pangaliidu järkjärguline lõpule viimine;

| g) | stabiilsusmehhanismi ja fiskaalkokkuleppe lisamine liidu õigusesse koos majanduspoliitika tugevdatud koordineerimisega, tegelik lähenemine, ühiste eeskirjade jõustamine ja kindel otsus viia läbi majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlikke struktuurireforme; |
| --- | --- |

g)

stabiilsusmehhanismi ja fiskaalkokkuleppe lisamine liidu õigusesse koos majanduspoliitika tugevdatud koordineerimisega, tegelik lähenemine, ühiste eeskirjade jõustamine ja kindel otsus viia läbi majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlikke struktuurireforme;

| h) | tegelemine puudustega praeguses raamistikus, mis võimaldab Euroopa Kohtul teostada järelevalvet aluslepingu teatud osade üle, samas kui teised osad on kõrvale jäetud; |
| --- | --- |

h)

tegelemine puudustega praeguses raamistikus, mis võimaldab Euroopa Kohtul teostada järelevalvet aluslepingu teatud osade üle, samas kui teised osad on kõrvale jäetud;

| i) | euroala suurem roll välistegevuses, sh selle esindatuse tugevdamine; |
| --- | --- |

i)

euroala suurem roll välistegevuses, sh selle esindatuse tugevdamine;

| 58. | nõuab, et majandus- ja rahaliitu puudutavad võimalikud järgmised sammud töötataks välja 4+1 juhi lähenemisviisi põhjal ning et Euroopa Parlamendi president oleks kaasatud, teda tuleks kutsuda kõikidele koosolekutele ning talle tuleks anda täielik teave ja õigus osaleda aruteludes; märgib, et komisjoni president on väljendanud kavatsust tugineda nelja juhi aruande ettevalmistamisel ideede osas Euroopa Parlamendi presidendi panusele; |
| --- | --- |

58.

nõuab, et majandus- ja rahaliitu puudutavad võimalikud järgmised sammud töötataks välja 4+1 juhi lähenemisviisi põhjal ning et Euroopa Parlamendi president oleks kaasatud, teda tuleks kutsuda kõikidele koosolekutele ning talle tuleks anda täielik teave ja õigus osaleda aruteludes; märgib, et komisjoni president on väljendanud kavatsust tugineda nelja juhi aruande ettevalmistamisel ideede osas Euroopa Parlamendi presidendi panusele;

| 59. | palub, et Euroopa Parlamendi president peaks eelnevalt nõu fraktsioonide esimeestega või liikmetega, kelle fraktsioonid või parlament on konkreetselt määranud, ning esindaks parlamenti sellel eesseisva ülesande lahendamisel käesoleva resolutsiooniga antud volituse alusel, käsitledes muu hulgas küsimusi, mis on tõstatatud nelja juhi analüütilises teatises euroala majanduse parema juhtimise järgmiste sammude ettevalmistamise kohta; |
| --- | --- |

59.

palub, et Euroopa Parlamendi president peaks eelnevalt nõu fraktsioonide esimeestega või liikmetega, kelle fraktsioonid või parlament on konkreetselt määranud, ning esindaks parlamenti sellel eesseisva ülesande lahendamisel käesoleva resolutsiooniga antud volituse alusel, käsitledes muu hulgas küsimusi, mis on tõstatatud nelja juhi analüütilises teatises euroala majanduse parema juhtimise järgmiste sammude ettevalmistamise kohta;

o

o o

| 60. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogu eesistujale, komisjoni presidendile, eurorühma esimehele ja EKP presidendile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

60.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogu eesistujale, komisjoni presidendile, eurorühma esimehele ja EKP presidendile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 1.

(2)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

(3)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 12.

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 33.

(5)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 1.

(6)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 41.

(7)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

(8)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 8.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0239.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0598.

(11)  ELT C 165 E, 11.6.2013, lk 24.

(12)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 140.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0430.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 24. juuni 2015

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/96 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/96

---

P8_TA(2015)0234

Sotirios Zarianopoulose puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 24. juuni 2015. aasta otsus Sotirios Zarianopoulose puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2015(IMM))

(2016/C 407/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Sotirios Zarianopoulose puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 8. detsembril 2014. aastal Kreeka ülemkohtu aseprokurör seoses Thessaloníki kolmandas ainuisikulise kohtukoosseisuga kriminaalkohtus poolelioleva menetlusega (toimik nr G2010-1744) ja mis tehti teatavaks täiskogu istungil 13. jaanuaril 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sotirios Zarianopoulose puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 8. detsembril 2014. aastal Kreeka ülemkohtu aseprokurör seoses Thessaloníki kolmandas ainuisikulise kohtukoosseisuga kriminaalkohtus poolelioleva menetlusega (toimik nr G2010-1744) ja mis tehti teatavaks täiskogu istungil 13. jaanuaril 2015. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Sotirios Zarianopoulose ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Sotirios Zarianopoulose ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0191/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0191/2015),

| A. | arvestades, et Kreeka ülemkohtu aseprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Sotirios Zarianopoulose puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õiguserikkumist puudutava kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kreeka ülemkohtu aseprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Sotirios Zarianopoulose puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õiguserikkumist puudutava kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artikli 62 kohaselt ei või parlamendi liikme suhtes tema ametiaja jooksul ilma parlamendi nõusolekuta kriminaalmenetlust algatada, teda ei või vahistada ega kinni pidada või tema suhtes muid vabadust piiravaid meetmeid kohaldada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artikli 62 kohaselt ei või parlamendi liikme suhtes tema ametiaja jooksul ilma parlamendi nõusolekuta kriminaalmenetlust algatada, teda ei või vahistada ega kinni pidada või tema suhtes muid vabadust piiravaid meetmeid kohaldada;

| D. | arvestades, et Sotirios Zarianopoulost süüdistatakse ebaseaduslikus tungimises Kreeka riigitelevisiooni ERT-3 ruumidesse 4. märtsil 2010. aastal ja füüsilise vägivallaga ähvardamises, et katkestada keskpäevane uudistesaade ja lugeda ette üks teade; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Sotirios Zarianopoulost süüdistatakse ebaseaduslikus tungimises Kreeka riigitelevisiooni ERT-3 ruumidesse 4. märtsil 2010. aastal ja füüsilise vägivallaga ähvardamises, et katkestada keskpäevane uudistesaade ja lugeda ette üks teade;

| E. | arvestades, et väidetaval õiguserikkumisel ei ole ilmselgelt mingit seost Sotirios Zarianopoulose tegutsemisega Euroopa Parlamendi liikmena, vaid see on seotud Kreeka ametiühingu PAME tegevusega, ning et Sotirios Zarianopoulos ei olnud asjaolude asetleidmise ajal Euroopa Parlamendi liige; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et väidetaval õiguserikkumisel ei ole ilmselgelt mingit seost Sotirios Zarianopoulose tegutsemisega Euroopa Parlamendi liikmena, vaid see on seotud Kreeka ametiühingu PAME tegevusega, ning et Sotirios Zarianopoulos ei olnud asjaolude asetleidmise ajal Euroopa Parlamendi liige;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 ja Euroopa Liidu Kohtu praktika määratluse kohaselt on Euroopa Parlamendi liikme ametiülesandeid täites väljendatud arvamus subjektiivne hinnang, mis on otseses ja ilmses seoses parlamendiliikme ülesannete täitmisega, aga Sotirios Zarianopoulose väidetavad teod selle määratluse alla ei käi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 ja Euroopa Liidu Kohtu praktika määratluse kohaselt on Euroopa Parlamendi liikme ametiülesandeid täites väljendatud arvamus subjektiivne hinnang, mis on otseses ja ilmses seoses parlamendiliikme ülesannete täitmisega, aga Sotirios Zarianopoulose väidetavad teod selle määratluse alla ei käi;

| G. | arvestades seega, et kriminaalmenetlus ei puuduta Euroopa Parlamendi liikme poolt oma ametiülesannete täitmisel väljendatud arvamust ega hääle andmist Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

G.

arvestades seega, et kriminaalmenetlus ei puuduta Euroopa Parlamendi liikme poolt oma ametiülesannete täitmisel väljendatud arvamust ega hääle andmist Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| H. | arvestades, et kodukorra artikli 9 lõike 7 kohaselt ei võta õiguskomisjon mingil juhul seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte või kas arvamused või teod, milles parlamendiliiget süüdistatakse, õigustavad tema vastutuselevõtmist, seda isegi siis, kui taotluse läbivaatamise käigus on juhtumi asjaolud komisjonile üksikasjalikult teatavaks saanud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kodukorra artikli 9 lõike 7 kohaselt ei võta õiguskomisjon mingil juhul seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte või kas arvamused või teod, milles parlamendiliiget süüdistatakse, õigustavad tema vastutuselevõtmist, seda isegi siis, kui taotluse läbivaatamise käigus on juhtumi asjaolud komisjonile üksikasjalikult teatavaks saanud;

| I. | arvestades, et kuna Sotirios Zarianopoulose väitel on süüdistus poliitiliselt motiveeritud, vaatas õiguskomisjon pärast parlamendiliikme ärakuulamist ja tema esitatud dokumentide uurimist läbi ka tunnistajate poolt uurimisorganitele 2010. aastal antud ütlused, mis on süüdistuse aluseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kuna Sotirios Zarianopoulose väitel on süüdistus poliitiliselt motiveeritud, vaatas õiguskomisjon pärast parlamendiliikme ärakuulamist ja tema esitatud dokumentide uurimist läbi ka tunnistajate poolt uurimisorganitele 2010. aastal antud ütlused, mis on süüdistuse aluseks;

| J. | arvestades, et kõnealused ütlused on antud Sotirios Zarianopoulose suhtes algatatud kohtumenetluse käigus ning et teisalt ei ole õiguskomisjoni ülesanne asjaolusid sisuliselt uurida ega otsustada kohtumenetluses osaleva Euroopa Parlamendi liikme süü või süütuse üle; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kõnealused ütlused on antud Sotirios Zarianopoulose suhtes algatatud kohtumenetluse käigus ning et teisalt ei ole õiguskomisjoni ülesanne asjaolusid sisuliselt uurida ega otsustada kohtumenetluses osaleva Euroopa Parlamendi liikme süü või süütuse üle;

| K. | arvestades seega, et õiguskomisjoni käsutuses oleva teabe põhjal ei ole mingit alust arvata, et süüdistuse eesmärk on kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust (fumus persecutionis), ning arvestades ka seda, et menetlus algatati mitu aastat enne parlamendiliikme mandaadi algust; |
| --- | --- |

K.

arvestades seega, et õiguskomisjoni käsutuses oleva teabe põhjal ei ole mingit alust arvata, et süüdistuse eesmärk on kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust (fumus persecutionis), ning arvestades ka seda, et menetlus algatati mitu aastat enne parlamendiliikme mandaadi algust;

| 1. | otsustab Sotirios Zarianopoulose puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Sotirios Zarianopoulose puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Kreeka riigikohtu juures asuvale riigiprokuratuurile ning Sotirios Zarianopoulosele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Kreeka riigikohtu juures asuvale riigiprokuratuurile ning Sotirios Zarianopoulosele.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/98 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/98

---

P8_TA(2015)0235

Udo Voigti puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 24. juuni 2015. aasta otsus Udo Voigti puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2072(IMM))

(2016/C 407/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Udo Voigti puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 9. veebruaril 2015. aastal Berliini Kammergerichti eesistuja (Ref. (3) 161 Ss 189/14 (14/15)) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 25. märtsil 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Udo Voigti puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 9. veebruaril 2015. aastal Berliini Kammergerichti eesistuja (Ref. (3) 161 Ss 189/14 (14/15)) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 25. märtsil 2015. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Udo Voigti ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Udo Voigti ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artiklit 46, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artiklit 46,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0192/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0192/2015),

| A. | arvestades, et Berliini Kammergerichti eesistuja on esitanud taotluse Udo Voigti parlamendiliikme puutumatuse äravõtmiseks seoses väidetavat õiguserikkumist puudutava kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Berliini Kammergerichti eesistuja on esitanud taotluse Udo Voigti parlamendiliikme puutumatuse äravõtmiseks seoses väidetavat õiguserikkumist puudutava kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artikli 46 lõike 2 kohaselt ei või parlamendiliiget võtta vastutusele ega vahistada karistatava õiguserikkumise eest ilma parlamendi nõusolekuta, välja arvatud teatavatel erijuhtudel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artikli 46 lõike 2 kohaselt ei või parlamendiliiget võtta vastutusele ega vahistada karistatava õiguserikkumise eest ilma parlamendi nõusolekuta, välja arvatud teatavatel erijuhtudel;

| D. | arvestades, et Udo Voigti süüdistatakse 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste ajal viha õhutamises ja kollektiivses solvamises Saksamaa Natsionaaldemokraatliku Partei avaldatavas väljaandes, mille eest ta vastutas partei esimehena; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Udo Voigti süüdistatakse 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste ajal viha õhutamises ja kollektiivses solvamises Saksamaa Natsionaaldemokraatliku Partei avaldatavas väljaandes, mille eest ta vastutas partei esimehena;

| E. | arvestades, et süüdistustel ei ole mingit seost Udo Voigti tegutsemisega Euroopa Parlamendi liikmena, vaid need on seotud tema tegutsemisega Saksamaa Natsionaaldemokraatliku Partei esimehena; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et süüdistustel ei ole mingit seost Udo Voigti tegutsemisega Euroopa Parlamendi liikmena, vaid need on seotud tema tegutsemisega Saksamaa Natsionaaldemokraatliku Partei esimehena;

| F. | arvestades, et väidetavad teod ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses, ning võttes arvesse ka seda, et süüdistus puudutab tegusid, mis pandi toime 2006. aastal, seega palju varem, kui Udo Voigt 2014. aastal Euroopa Parlamendi liikmeks valiti; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et väidetavad teod ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses, ning võttes arvesse ka seda, et süüdistus puudutab tegusid, mis pandi toime 2006. aastal, seega palju varem, kui Udo Voigt 2014. aastal Euroopa Parlamendi liikmeks valiti;

| G. | arvestades, et Udo Voigti väitel annab 2006. aastal algatatud kohtumenetluse pikk kestus tunnistust soovist takistada tema tööd parlamendiliikmena; arvestades siiski, et praegune puutumatuse äravõtmise taotlus on selgitatav Udo Voigti enda poolt algatatud täiendava õiguskaitsemenetlusega, mistõttu kehtib selle vastuväite suhtes põhimõte nemo auditur propriam turpitudinem allegans; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Udo Voigti väitel annab 2006. aastal algatatud kohtumenetluse pikk kestus tunnistust soovist takistada tema tööd parlamendiliikmena; arvestades siiski, et praegune puutumatuse äravõtmise taotlus on selgitatav Udo Voigti enda poolt algatatud täiendava õiguskaitsemenetlusega, mistõttu kehtib selle vastuväite suhtes põhimõte nemo auditur propriam turpitudinem allegans;

| H. | arvestades, et ei ole alust arvata, et kohtumenetlusega püütakse takistada Udo Voigti tööd parlamendiliikmena (fumus persecutionis), sest menetlus algatati mitu aastat enne seda, kui ta sai Euroopa Parlamendi liikmeks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ei ole alust arvata, et kohtumenetlusega püütakse takistada Udo Voigti tööd parlamendiliikmena (fumus persecutionis), sest menetlus algatati mitu aastat enne seda, kui ta sai Euroopa Parlamendi liikmeks;

| 1. | otsustab Udo Voigti parlamendiliikme puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Udo Voigti parlamendiliikme puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamata Berliini Kammergerichtile ja Udo Voigtile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamata Berliini Kammergerichtile ja Udo Voigtile.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 9. juuni 2015

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/100 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/100

---

P8_TA(2015)0217

Otsetoetuste kohandamise määr 2015. aastal ***I

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb määruses (EL) nr 1306/2013 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2015. kalendriaastaks (COM(2015)0141 – C8-0083/2015 – 2015/0070(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 407/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0141), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0141),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0083/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0083/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 1. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 1. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59 ja artikli 50 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59 ja artikli 50 lõiget 1,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A8-0174/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A8-0174/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  22. aprilli 2015. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

---

P8_TC1-COD(2015)0070

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., mis käsitleb määruses (EL) nr 1306/2013 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2015. kalendriaastaks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2015/1146) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 10. juuni 2015

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/101 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/101

---

P8_TA(2015)0221

Kyoto protokolli Doha muudatuse ratifitseerimine ***

Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli Doha muudatuse Euroopa Liidu nimel ratifitseerimise ja sellega võetavate kohustuste ühise täitmise kohta (10400/2014 – C8-0029/2015 – 2013/0376(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 407/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10400/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10400/2014),

| — | võttes arvesse Kyoto protokolli muudatust, mis võeti vastu Kyoto protokolli osaliste koosolekuna peetud osaliste konverentsi kaheksandal istungil, mis toimus Dohas, Kataris 2012. aasta detsembris (Kyoto protokolli Doha muudatus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kyoto protokolli muudatust, mis võeti vastu Kyoto protokolli osaliste koosolekuna peetud osaliste konverentsi kaheksandal istungil, mis toimus Dohas, Kataris 2012. aasta detsembris (Kyoto protokolli Doha muudatus),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0029/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0029/2015),

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A8-0167/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A8-0167/2015),

| 1. | annab nõusoleku Kyoto protokolli Doha muudatuse sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku Kyoto protokolli Doha muudatuse sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile.

---

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/102 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/102

---

P8_TA(2015)0222

ELi ja Islandi leping Islandi osalemise kohta Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil ***

Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Islandi vahelise lepingu (milles käsitletakse Islandi osalemist Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (10883/2014 – C8-0088/2015 – 2014/0151(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 407/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10883/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10883/2014),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Islandi vahelist lepingut, milles käsitletakse Islandi osalemist Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil (10941/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Islandi vahelist lepingut, milles käsitletakse Islandi osalemist Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil (10941/2014),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0088/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0088/2015),

| — | võttes arvesse väliskomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A8-0166/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A8-0166/2015),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Islandi Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Islandi Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/103 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/103

---

P8_TA(2015)0223

Horvaatia ühinemine vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooniga *

Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus Horvaatia ühinemise kohta Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel nõukogu koostatud 29. mai 2000. aasta konventsiooniga Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ning selle 16. oktoobri 2001. aasta protokolliga (COM(2014)0685 – C8-0275/2014 – 2014/0321(NLE))

(Konsulteerimine)

(2016/C 407/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni soovitust nõukogule (COM(2014)0685), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni soovitust nõukogule (COM(2014)0685),

| — | võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti artikli 3 lõikeid 4 ja 5, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0275/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti artikli 3 lõikeid 4 ja 5, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0275/2014),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0156/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0156/2015),

| 1. | kiidab komisjoni soovituse heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni soovituse heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/104 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/104

---

P8_TA(2015)0224

Horvaatia ühinemine Euroopa ühenduste ametnike või ELi liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitleva konventsiooniga *

Euroopa Parlamendi 10. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus Horvaatia ühinemise kohta Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 punktil c põhineva Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitleva 26. mai 1997. aasta konventsiooniga (COM(2014)0661 – C8-0274/2014 – 2014/0322(NLE))

(Konsulteerimine)

(2016/C 407/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni soovitust nõukogule (COM(2014)0661), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni soovitust nõukogule (COM(2014)0661),

| — | võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti artikli 3 lõikeid 4 ja 5, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0274/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti artikli 3 lõikeid 4 ja 5, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0274/2014),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0157/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0157/2015),

| 1. | kiidab komisjoni soovituse heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni soovituse heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 24. juuni 2015

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/105 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/105

---

P8_TA(2015)0236

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond ***I

Euroopa Parlamendi 24. juuni 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 (COM(2015)0010 – C8-0007/2015 – 2015/0009(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 407/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0010),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikleid 172 ja 173, artikli 175 kolmandat lõiku ning artikli 182 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0007/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikleid 172 ja 173, artikli 175 kolmandat lõiku ning artikli 182 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0007/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 9. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 9. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid ühisarutelusid eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid ühisarutelusid eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni vahel,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A8-0139/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A8-0139/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | Kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse, mis avaldatakse koos lõpliku seadusandliku aktiga Euroopa Liidu Teataja L-seerias; |
| --- | --- |

2.

Kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse, mis avaldatakse koos lõpliku seadusandliku aktiga Euroopa Liidu Teataja L-seerias;

| 3. | Võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused, mis avaldatakse koos lõpliku seadusandliku aktiga Euroopa Liidu Teataja L-seerias; |
| --- | --- |

3.

Võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused, mis avaldatakse koos lõpliku seadusandliku aktiga Euroopa Liidu Teataja L-seerias;

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  19. märtsi 2015. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2)  16. aprilli 2015. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

---

P8_TC1-COD(2015)0009

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. juunil 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2015/1017) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

1.   Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus programmi „Horisont 2020“ vahendite jaotuse kohta

„Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lepivad kokku, et järgmisi eelarveridu ei kasutata EFSI rahastamiseks: „Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu, Marie Skłodowska-Curie meetmed“ ning „Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine“. Ülejäänud summa, mis tuleneb varu täiendavast kasutamisest võrrelduna komisjoni ettepanekuga, kantakse tagasi muudele programmi „Horisont 2020“ eelarveridadele proportsionaalselt komisjoni poolt kavandatud vähendamistega. Vahendite soovituslik jaotus on esitatud EFSI määruse I lisas.“

2.   Komisjoni avaldus 2016. aasta eelarveprojekti kohta

Komisjoni avaldus 2016. aasta eelarveprojekti kohta

„Komisjon analüüsib programmi „Horisont 2020“ eri eelarveridadelt EFSIsse tehtavate sissemaksete võimalikku mõju vastavate programmide tulemuslikule rakendamisele ning esitab asjakohasel juhul liidu 2016. aasta üldeelarve projekti kirjaliku muutmisettepaneku, et kohandada programmi „Horisont 2020“ eelarveridade vahendite jaotust.

3.   Komisjoni avaldus oma hinnangu kohta EFSI algatuse raames tehtavatele ühekordsetele sissemaksetele stabiilsuse ja kasvu pakti elluviimiseks

Komisjoni avaldus oma hinnangu kohta EFSI algatuse raames tehtavatele ühekordsetele sissemaksetele stabiilsuse ja kasvu pakti elluviimiseks

„Piiramata nõukogu eelisõigusi stabiilsuse ja kasvu pakti elluviimisel, tuleks liikmesriikide ühekordseid sissemakseid – kas liikmesriigi poolt või valitsemissektorisse klassifitseeritavate või liikmesriigi nimel tegutsevate riigi tugipankade poolt – EFSIsse või investeerimiskava rakendamiseks loodud valdkondlikesse või mitut riiki hõlmavatesse investeerimisplatvormidesse käsitada põhimõtteliselt ühekordsete meetmetena nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 tähenduses.“

---

| 4.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 407/107 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 407/107

---

P8_TA(2015)0237

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: EGF/2015/000 TA 2015 – Tehniline abi komisjoni algatusel

Euroopa Parlamendi 24. juuni 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 13 (taotlus EGF/2015/000 TA 2015 – tehniline abi komisjoni algatusel) (COM(2015)0156 – C8-0093/2015 – 2015/2076(BUD))

(2016/C 407/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0156 – C8-0093/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0156 – C8-0093/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „fondi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „fondi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2014. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 13 (taotlus EGF/2014/000 TA 2014 – tehniline abi komisjoni algatusel) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2014. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 13 (taotlus EGF/2014/000 TA 2014 – tehniline abi komisjoni algatusel) (4),

| — | võttes arvesse kolmepoolset menetlust, mis on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kolmepoolset menetlust, mis on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0185/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0185/2015),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| C. | arvestades, et fondi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, suurendada liidu rahalist toetust kuni 60 %-ni kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, suurendada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et fondi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, suurendada liidu rahalist toetust kuni 60 %-ni kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, suurendada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid;

| D. | arvestades, et fondi iga-aastane maksimumeelarve 2015. aastal on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades), ja arvestades, et fondi määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt võib fondi määruse rakendamiseks komisjoni algatusel tehniliseks abiks vajalike ettevalmistus-, järelevalve- ja andmekogumismeetmete ja teadmistebaasi loomise ning vajalike haldus- ja tehnilise toe, teavitamismeetmete ning auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks kasutada 0,5 % nimetatud summast (s.o 811 825 eurot 2015. aastal); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et fondi iga-aastane maksimumeelarve 2015. aastal on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades), ja arvestades, et fondi määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt võib fondi määruse rakendamiseks komisjoni algatusel tehniliseks abiks vajalike ettevalmistus-, järelevalve- ja andmekogumismeetmete ja teadmistebaasi loomise ning vajalike haldus- ja tehnilise toe, teavitamismeetmete ning auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks kasutada 0,5 % nimetatud summast (s.o 811 825 eurot 2015. aastal);

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt rõhutanud, et fond kui koondatud töötajatega solidaarsust väljendav liidu instrument tuleb teha nähtavamaks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt rõhutanud, et fond kui koondatud töötajatega solidaarsust väljendav liidu instrument tuleb teha nähtavamaks;

| F. | arvestades, et pakutav 630 000 euro suurune summa vastab umbes 0,39 %-le fondi 2015. aasta maksimumeelarvest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pakutav 630 000 euro suurune summa vastab umbes 0,39 %-le fondi 2015. aasta maksimumeelarvest;

| 1. | on nõus, et komisjoni pakutud meetmed rahastatakse tehnilise abina vastavalt fondi määruse artikli 11 lõigetele 1 ja 4 ning artikli 12 lõigetele 2, 3 ja 4; |
| --- | --- |

1.

on nõus, et komisjoni pakutud meetmed rahastatakse tehnilise abina vastavalt fondi määruse artikli 11 lõigetele 1 ja 4 ning artikli 12 lõigetele 2, 3 ja 4;

| 2. | tuletab meelde, kui oluline on kontaktide loomine ja fondi kohta teabe vahetamine, eelkõige seoses uue fondi määruse sätetega; toetab seetõttu fondi kontaktisikute eksperdirühma loomist ja fondi kasutuselevõtmise teemalisi kontaktide loomise seminare; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, kui oluline on kontaktide loomine ja fondi kohta teabe vahetamine, eelkõige seoses uue fondi määruse sätetega; toetab seetõttu fondi kontaktisikute eksperdirühma loomist ja fondi kasutuselevõtmise teemalisi kontaktide loomise seminare;

| 3. | rõhutab, et nende kohtumiste põhieesmärk peaks olema fondi (2007–2013) järelhinnang ja selle soovituste põhjalik arutelu; palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile täieliku analüüsi ja aruande juba rakendatud fondi vahendite kohta; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et nende kohtumiste põhieesmärk peaks olema fondi (2007–2013) järelhinnang ja selle soovituste põhjalik arutelu; palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile täieliku analüüsi ja aruande juba rakendatud fondi vahendite kohta;

| 4. | peab tervitatavaks jätkuvat tööd fondi kasutuselevõtmiseks komisjoni tehnilise abi ja juhtimise eesmärgil, kasutades elektroonilist andmevahetussüsteemi (SFC2014), mis võimaldab taotluste töötlemist lihtsustada ja kiirendada ning aruandlust parandada; |
| --- | --- |

4.

peab tervitatavaks jätkuvat tööd fondi kasutuselevõtmiseks komisjoni tehnilise abi ja juhtimise eesmärgil, kasutades elektroonilist andmevahetussüsteemi (SFC2014), mis võimaldab taotluste töötlemist lihtsustada ja kiirendada ning aruandlust parandada;

| 5. | märgib, et fondi elektroonilisse andmevahetussüsteemi (SFC2014) integreerimise protsess on kestnud aastaid ja et fondi eelarvest selleks eraldatavad summad on ka järgmisel kahel või kolmel aastal suhteliselt suured, kuni integreerimisprotsess lõpule viiakse; |
| --- | --- |

5.

märgib, et fondi elektroonilisse andmevahetussüsteemi (SFC2014) integreerimise protsess on kestnud aastaid ja et fondi eelarvest selleks eraldatavad summad on ka järgmisel kahel või kolmel aastal suhteliselt suured, kuni integreerimisprotsess lõpule viiakse;

| 6. | palub komisjonil teada anda, milline on olnud süsteemi SFC2014 integreerimise edukus alates 2011. aasta algusest kuni 2014. aastani; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil teada anda, milline on olnud süsteemi SFC2014 integreerimise edukus alates 2011. aasta algusest kuni 2014. aastani;

| 7. | soovitab komisjonil ja liikmesriikidel keskenduda kontaktide loomisel eelkõige järgmistele aspektidele:






  a) | parandada üksikisikutele antava fondi toetuse mõju jälgimist ja hindamist järgmiselt:






  — | pikaajalise mõju jälgimiseks ja hindamiseks fondist toetusesaajatele tuleks kasutada seireks ja hindamiseks eraldatud vahendeid; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

soovitab komisjonil ja liikmesriikidel keskenduda kontaktide loomisel eelkõige järgmistele aspektidele:

a)

parandada üksikisikutele antava fondi toetuse mõju jälgimist ja hindamist järgmiselt:

—

pikaajalise mõju jälgimiseks ja hindamiseks fondist toetusesaajatele tuleks kasutada seireks ja hindamiseks eraldatud vahendeid;

| — | fondi taotlusvormis ja fondist saadud toetuse kasutamise lõpparuande mudelis tuleks fondi koordinaatorile ja liikmesriigile otseselt meelde tuletada, et nad esitaksid 12 kuud pärast meetmete kasutuselevõtmist andmed toetusesaajate tööhõivealaste tulemuste kohta ning andmed tööhõivemäära kohta viimase 12 kuu jooksul alates fondi rakendamisest kõnealuses piirkonnas, et saada laiemat ülevaadet fondi mõjust; |
| --- | --- |

—

fondi taotlusvormis ja fondist saadud toetuse kasutamise lõpparuande mudelis tuleks fondi koordinaatorile ja liikmesriigile otseselt meelde tuletada, et nad esitaksid 12 kuud pärast meetmete kasutuselevõtmist andmed toetusesaajate tööhõivealaste tulemuste kohta ning andmed tööhõivemäära kohta viimase 12 kuu jooksul alates fondi rakendamisest kõnealuses piirkonnas, et saada laiemat ülevaadet fondi mõjust;

| — | üksikasjalikum teave eri osalejate poolt kasutatavate meetmete kohta tuleks dokumenteerida ja selgelt esitada, et võimaldada näiteks eri meetmete selgemat tasuvusanalüüsi; |
| --- | --- |

—

üksikasjalikum teave eri osalejate poolt kasutatavate meetmete kohta tuleks dokumenteerida ja selgelt esitada, et võimaldada näiteks eri meetmete selgemat tasuvusanalüüsi;

| — | juhtumite lõpparuannete heakskiitmise ja juhtumite lõpliku sulgemisega peaks kaasnema täieliku teabe esitamine toetusesaajate osas saavutatud tulemuste kohta (koondatult); varasemalt on teave toetusesaajate osas saavutatud tulemuste kohta olnud ebatäielik; |
| --- | --- |

—

juhtumite lõpparuannete heakskiitmise ja juhtumite lõpliku sulgemisega peaks kaasnema täieliku teabe esitamine toetusesaajate osas saavutatud tulemuste kohta (koondatult); varasemalt on teave toetusesaajate osas saavutatud tulemuste kohta olnud ebatäielik;

| b) | optimeerida veelgi taotlusprotsessi järgmiselt:






  — | riiklikul tasandil tuleks veelgi ergutada seda, et abi andmine koondatud töötajatele algaks ilma taotluse heakskiitmist ootamata; |
| --- | --- | --- |

b)

optimeerida veelgi taotlusprotsessi järgmiselt:

—

riiklikul tasandil tuleks veelgi ergutada seda, et abi andmine koondatud töötajatele algaks ilma taotluse heakskiitmist ootamata;

| — | kui see ei ole võimalik, tuleks komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda fondi kasutuselevõtmise kuupäeva arvestamist alates taotluse heakskiitmise päevast; see võimaldaks ära kasutada kogu 24-kuulist rahastamisperioodi; |
| --- | --- |

—

kui see ei ole võimalik, tuleks komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda fondi kasutuselevõtmise kuupäeva arvestamist alates taotluse heakskiitmise päevast; see võimaldaks ära kasutada kogu 24-kuulist rahastamisperioodi;

| c) | tagada toetusperioodil suurem paindlikkus järgmiselt:






  — | komisjon peaks tagama liikmesriikidele suurema paindlikkuse, et nad saaksid lisaks taotlusvormil kirjeldatud meetmetele pakkuda täiendavaid meetmeid juhul, kui fondi kasutamise perioodil tekivad uued võimalused/uued vajadused; |
| --- | --- | --- |

c)

tagada toetusperioodil suurem paindlikkus järgmiselt:

—

komisjon peaks tagama liikmesriikidele suurema paindlikkuse, et nad saaksid lisaks taotlusvormil kirjeldatud meetmetele pakkuda täiendavaid meetmeid juhul, kui fondi kasutamise perioodil tekivad uued võimalused/uued vajadused;

| — | vaatlusperioodi, mis on nõutav koondatud töötajate arvu näitamiseks fondi taotluses, peetakse solidaarsuse eesmärki ja fondi abi edukust mõjutavaks kitsaskohaks, ning selle nõude võiks läbi vaadata, pakkudes paindlikkust taotluse lisa kujul, milles saaks näidata, et koondamised toimusid samadel põhjustel ja on seotud taotluses osutatud koondamistega; |
| --- | --- |

—

vaatlusperioodi, mis on nõutav koondatud töötajate arvu näitamiseks fondi taotluses, peetakse solidaarsuse eesmärki ja fondi abi edukust mõjutavaks kitsaskohaks, ning selle nõude võiks läbi vaadata, pakkudes paindlikkust taotluse lisa kujul, milles saaks näidata, et koondamised toimusid samadel põhjustel ja on seotud taotluses osutatud koondamistega;

| 8. | soovitab komisjonil anda hinnang põhjustele, mis mõnede projektide puhul tõid kaasa viivituse seoses taotluse vastuvõtmise või rakendamisega, ning esitada oma soovitused avalikult; |
| --- | --- |

8.

soovitab komisjonil anda hinnang põhjustele, mis mõnede projektide puhul tõid kaasa viivituse seoses taotluse vastuvõtmise või rakendamisega, ning esitada oma soovitused avalikult;

| 9. | rõhutab, kui tähtis on suurendada üldist teadlikkust fondist ja selle nähtavust; tuletab taotluse esitanud liikmesriikidele meelde nende ülesannet anda sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele, ametiasutustele, sotsiaalpartneritele, meediale ja üldsusele teavet fondi rahastatavate meetmete kohta, nagu on sätestatud fondi määruse artiklis 12; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, kui tähtis on suurendada üldist teadlikkust fondist ja selle nähtavust; tuletab taotluse esitanud liikmesriikidele meelde nende ülesannet anda sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele, ametiasutustele, sotsiaalpartneritele, meediale ja üldsusele teavet fondi rahastatavate meetmete kohta, nagu on sätestatud fondi määruse artiklis 12;

| 10. | võtab teadmiseks, et 2015. aastal on tunduvalt vähendatud teavitamistegevuse kulusid; leiab, et sellel ei tohiks olla negatiivset mõju teabematerjalide ja vajalike juhendite koostamisele ja piisavale levitamisele; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks, et 2015. aastal on tunduvalt vähendatud teavitamistegevuse kulusid; leiab, et sellel ei tohiks olla negatiivset mõju teabematerjalide ja vajalike juhendite koostamisele ja piisavale levitamisele;

| 11. | rõhutab, et võimalikult suure sünergilise toime saavutamiseks on vaja veelgi tugevdada kontakte kõikide nendega, kes on seotud fondi taotlustega, sh eelkõige piirkondlike ja kohalike sotsiaalpartnerite ja sidusrühmadega; tuleks tugevdada riikliku kontaktisiku ning piirkondlike ja kohalike juhtumitega tegelejate vahelist suhtlemist ning teha selgeks ja kõikide partnerite vahel kokku leppida teabevahetuse ja toe korraldamine ning teabevood (sisejaotus, ülesanded ja vastutus); |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et võimalikult suure sünergilise toime saavutamiseks on vaja veelgi tugevdada kontakte kõikide nendega, kes on seotud fondi taotlustega, sh eelkõige piirkondlike ja kohalike sotsiaalpartnerite ja sidusrühmadega; tuleks tugevdada riikliku kontaktisiku ning piirkondlike ja kohalike juhtumitega tegelejate vahelist suhtlemist ning teha selgeks ja kõikide partnerite vahel kokku leppida teabevahetuse ja toe korraldamine ning teabevood (sisejaotus, ülesanded ja vastutus);

| 12. | rõhutab vajadust laiendada juurdepääsu fondi toetusele kuni 25-aastastele mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele võrdsel arvul toetust saavate töötajatega piirkondades, kus noorte tööpuudus on suur, kui vahekokkuvõttes tõendatakse, et see meede vajab säilitamist ka pärast 2017. aasta detsembrit; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust laiendada juurdepääsu fondi toetusele kuni 25-aastastele mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele võrdsel arvul toetust saavate töötajatega piirkondades, kus noorte tööpuudus on suur, kui vahekokkuvõttes tõendatakse, et see meede vajab säilitamist ka pärast 2017. aasta detsembrit;

| 13. | palub, et komisjon kutsuks parlamendi eksperdirühma koosolekutele ja seminaridele vastavalt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe asjaomastele sätetele (5); rõhutab ka, kui tähtsad on tugevad kontaktid kõikide nendega, kes on seotud fondi taotlustega, sh sotsiaalpartneritega; |
| --- | --- |

13.

palub, et komisjon kutsuks parlamendi eksperdirühma koosolekutele ja seminaridele vastavalt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe asjaomastele sätetele (5); rõhutab ka, kui tähtsad on tugevad kontaktid kõikide nendega, kes on seotud fondi taotlustega, sh sotsiaalpartneritega;

| 14. | nõuab lõpliku hindamise õigeaegset avaldamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1927/2006 (6) artiklis 17 sätestatud tähtajale; |
| --- | --- |

14.

nõuab lõpliku hindamise õigeaegset avaldamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1927/2006 (6) artiklis 17 sätestatud tähtajale;

| 15. | palub, et liikmesriigid ja kõik asjaomased institutsioonid teeksid vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; märgib sellega seoses parlamendi tahet koostada komisjoni hinnangu põhjal algatusraport, mis kajastaks fondi uue määruse toimimist ja uuritud juhtumeid; märgib, et parandatud menetlus, mille komisjon kehtestas pärast Euroopa Parlamendi nõudmist tagada, et fond on tõepoolest hädaabivahend, ja kiirendada toetuste eraldamist, võeti kasutusele eesmärgiga esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos ettepanekuga fondi kasutuselevõtmiseks ka komisjoni hinnang fondi kasutuselevõtmise taotluse vastuvõetavuse kohta; peab tervitatavaks fondi uue määrusega saavutatud taotluste läbivaatamise ja heakskiitmise märkimisväärset kiirenemist; |
| --- | --- |

15.

palub, et liikmesriigid ja kõik asjaomased institutsioonid teeksid vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; märgib sellega seoses parlamendi tahet koostada komisjoni hinnangu põhjal algatusraport, mis kajastaks fondi uue määruse toimimist ja uuritud juhtumeid; märgib, et parandatud menetlus, mille komisjon kehtestas pärast Euroopa Parlamendi nõudmist tagada, et fond on tõepoolest hädaabivahend, ja kiirendada toetuste eraldamist, võeti kasutusele eesmärgiga esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos ettepanekuga fondi kasutuselevõtmiseks ka komisjoni hinnang fondi kasutuselevõtmise taotluse vastuvõetavuse kohta; peab tervitatavaks fondi uue määrusega saavutatud taotluste läbivaatamise ja heakskiitmise märkimisväärset kiirenemist;

| 16. | rõhutab asjaolu, et käesoleval, 2015. aastal alustatavas vahehinnangus tuleks ka arvesse võtta kriisi ja üleilmastumise pikaajalisi mõjusid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja seetõttu kaaluda võimalust vähendada fondi määruse artiklis 4 sätestatud kriteeriumit, mis puudutab 500 koondatud töötajat, nagu soovitas Euroopa Parlament oma 17. septembri 2014. aasta resolutsioonis; |
| --- | --- |

16.

rõhutab asjaolu, et käesoleval, 2015. aastal alustatavas vahehinnangus tuleks ka arvesse võtta kriisi ja üleilmastumise pikaajalisi mõjusid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja seetõttu kaaluda võimalust vähendada fondi määruse artiklis 4 sätestatud kriteeriumit, mis puudutab 500 koondatud töötajat, nagu soovitas Euroopa Parlament oma 17. septembri 2014. aasta resolutsioonis;

| 17. | palub, et liikmesriigid rõhutaksid fondi rahastamise täiendavust, looksid selgemaid seoseid muude fondidega ning leiaksid kõige sobivamad viisid, kuidas saavutada fondi lisaväärtus ja vältida tegevuse ümberpaiknemise mõju (s.o väljatõrjumisefekti); |
| --- | --- |

17.

palub, et liikmesriigid rõhutaksid fondi rahastamise täiendavust, looksid selgemaid seoseid muude fondidega ning leiaksid kõige sobivamad viisid, kuidas saavutada fondi lisaväärtus ja vältida tegevuse ümberpaiknemise mõju (s.o väljatõrjumisefekti);

| 18. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

18.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0016.

(5)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (ELT L 406, 30.12.2006, lk 1).

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (EGF/2015/000 TA 2015 – tehniline abi komisjoni algatusel)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2015/1179).

---