# Europeiska unionens C 467/2016

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 467 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången15 december 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 467

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången15 december 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2016/C 467/01 | Rådets resolution om en ny kompetensagenda för ett konkurrenskraftigt Europa för alla | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2016/C 467/01

Rådets resolution om en ny kompetensagenda för ett konkurrenskraftigt Europa för alla

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2016/C 467/02 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om förebyggande av radikalisering som leder till våldsam extremism | 3 |
| 2016/C 467/03 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av nya tillvägagångssätt inom ungdomsarbetet för att upptäcka och utveckla ungdomars potential | 8 |
| 2016/C 467/04 | Rådets slutsatser om idrottsdiplomati | 12 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 467/05 | Eurons växelkurs | 15 |
| 2016/C 467/06 | Kommissionens beslut av den 9 december 2016 om ingående på Europeiska atomenergigemenskapens och dess medlemsstaters vägnar av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen | 16 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2016/C 467/02

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om förebyggande av radikalisering som leder till våldsam extremism

3

2016/C 467/03

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av nya tillvägagångssätt inom ungdomsarbetet för att upptäcka och utveckla ungdomars potential

8

2016/C 467/04

Rådets slutsatser om idrottsdiplomati

12

Europeiska kommissionen

2016/C 467/05

Eurons växelkurs

15

2016/C 467/06

Kommissionens beslut av den 9 december 2016 om ingående på Europeiska atomenergigemenskapens och dess medlemsstaters vägnar av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

16

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 467/07 | Inbjudan att lämna förslag – Eacea/41/2016 enligt Erasmus+-programmet – Programområde 3: Stöd till politiska reformer – Initiativ för politisk innovation – Europeiska framåtblickande samarbetsprojekt inom områdena utbildning och yrkesutbildning | 18 |
| | Europeiska rekryteringsbyrån (Epso) |
| 2016/C 467/08 | Meddelande om allmänt uttagningsprov | 21 |
| | DOMSTOLSFÖRFARANDEN |
| | Efta-domstolen |
| 2016/C 467/09 | Domstolens dom av den 2 oktober 2015 i mål E-7/15 – Eftas övervakningsmyndighet mot Konungariket Norge (Underlåtenhet av en Eftastat att fullgöra sina skyldigheter – Direktiv 2008/50/EG om luftkvalitet och renare luft i Europa – Gränsvärden för vissa föroreningar i luften – Luftkvalitetsplan) | 22 |
| 2016/C 467/10 | Domstolens dom av den 27 oktober 2015 i mål E-10/15 – Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island (Underlåtenhet av en EES-/Eftastat att fullgöra sina skyldigheter – underlåtenhet att införliva – direktiv 2009/126/EG om återvinning av bensinångor steg II, vid tankning av motorfordon på bensinstationer) | 23 |
| 2016/C 467/11 | Domstolens dom av den 27 oktober 2015 i mål E-11/15 – Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island (Underlåtenhet av en EES-/Eftastat att fullgöra sina skyldigheter – underlåtenhet att genomföra – direktiv 2011/83/EU om konsumenträttigheter) | 24 |
| 2016/C 467/12 | Talan väckt mot Eftas övervakningsmyndighet den 20 september 2016 av Marine Harvest ASA (Mål E-12/16) | 25 |
| 2016/C 467/13 | Talan väckt mot Republiken Island den 26 september 2016 av Eftas övervakningsmyndighet (Mål E-13/16) | 26 |
| 2016/C 467/14 | Talan väckt mot Republiken Island den 26 september 2016 av Eftas övervakningsmyndighet (Mål E-14/16) | 27 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 467/15 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8204 – Barloworld South Africa/BayWa/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 28 |
| 2016/C 467/16 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8325 – KKR/Hilding Anders) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 29 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

2016/C 467/07

Inbjudan att lämna förslag – Eacea/41/2016 enligt Erasmus+-programmet – Programområde 3: Stöd till politiska reformer – Initiativ för politisk innovation – Europeiska framåtblickande samarbetsprojekt inom områdena utbildning och yrkesutbildning

18

Europeiska rekryteringsbyrån (Epso)

2016/C 467/08

Meddelande om allmänt uttagningsprov

21

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

2016/C 467/09

Domstolens dom av den 2 oktober 2015 i mål E-7/15 – Eftas övervakningsmyndighet mot Konungariket Norge (Underlåtenhet av en Eftastat att fullgöra sina skyldigheter – Direktiv 2008/50/EG om luftkvalitet och renare luft i Europa – Gränsvärden för vissa föroreningar i luften – Luftkvalitetsplan)

(Underlåtenhet av en Eftastat att fullgöra sina skyldigheter – Direktiv 2008/50/EG om luftkvalitet och renare luft i Europa – Gränsvärden för vissa föroreningar i luften – Luftkvalitetsplan)

22

2016/C 467/10

Domstolens dom av den 27 oktober 2015 i mål E-10/15 – Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island (Underlåtenhet av en EES-/Eftastat att fullgöra sina skyldigheter – underlåtenhet att införliva – direktiv 2009/126/EG om återvinning av bensinångor steg II, vid tankning av motorfordon på bensinstationer)

(Underlåtenhet av en EES-/Eftastat att fullgöra sina skyldigheter – underlåtenhet att införliva – direktiv 2009/126/EG om återvinning av bensinångor steg II, vid tankning av motorfordon på bensinstationer)

23

2016/C 467/11

Domstolens dom av den 27 oktober 2015 i mål E-11/15 – Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island (Underlåtenhet av en EES-/Eftastat att fullgöra sina skyldigheter – underlåtenhet att genomföra – direktiv 2011/83/EU om konsumenträttigheter)

(Underlåtenhet av en EES-/Eftastat att fullgöra sina skyldigheter – underlåtenhet att genomföra – direktiv 2011/83/EU om konsumenträttigheter)

24

2016/C 467/12

Talan väckt mot Eftas övervakningsmyndighet den 20 september 2016 av Marine Harvest ASA (Mål E-12/16)

25

2016/C 467/13

Talan väckt mot Republiken Island den 26 september 2016 av Eftas övervakningsmyndighet (Mål E-13/16)

26

2016/C 467/14

Talan väckt mot Republiken Island den 26 september 2016 av Eftas övervakningsmyndighet (Mål E-14/16)

27

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2016/C 467/15

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8204 – Barloworld South Africa/BayWa/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

28

2016/C 467/16

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8325 – KKR/Hilding Anders) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 467/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 467/1

---

Rådets resolution om en ny kompetensagenda för ett konkurrenskraftigt Europa för alla

(2016/C 467/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

SOM ÄR MEDVETET OM DEN NYA POLITISKA KONTEXT där

| — | nya arbetssätt, automatisering och robotisering påverkar vilken typ av kunskap, färdigheter och kompetens som krävs i en allt mer konkurrenspräglad, komplex och mångkulturell värld, många ekonomiska sektorer genomgår snabba tekniska och strukturella förändringar samt digital kompetens och sektorsövergripande färdigheter har blivit nödvändiga för att man ska kunna överbrygga kompetensunderskott och kompetensglapp och göra det möjligt för människor att prestera och anpassa sig till framtidens arbetstillfällen och samhällsförändringar, |
| --- | --- |

—

nya arbetssätt, automatisering och robotisering påverkar vilken typ av kunskap, färdigheter och kompetens som krävs i en allt mer konkurrenspräglad, komplex och mångkulturell värld, många ekonomiska sektorer genomgår snabba tekniska och strukturella förändringar samt digital kompetens och sektorsövergripande färdigheter har blivit nödvändiga för att man ska kunna överbrygga kompetensunderskott och kompetensglapp och göra det möjligt för människor att prestera och anpassa sig till framtidens arbetstillfällen och samhällsförändringar,

| — | låga nivåer av grundläggande färdigheter, sektorsövergripande färdigheter och digital kompetens kan äventyra anställbarhet och ett aktivt deltagande i samhällslivet, |
| --- | --- |

—

låga nivåer av grundläggande färdigheter, sektorsövergripande färdigheter och digital kompetens kan äventyra anställbarhet och ett aktivt deltagande i samhällslivet,

| — | delar av Europa samtidigt och i olika hög grad upplever olika fenomen, såsom långa perioder med låg ekonomisk tillväxt och låg sysselsättningstillväxt som särskilt påverkar ungdomar, en åldrande befolkning samt ökade migrationsflöden, låga innovationsnivåer och nya säkerhetsrisker, |
| --- | --- |

—

delar av Europa samtidigt och i olika hög grad upplever olika fenomen, såsom långa perioder med låg ekonomisk tillväxt och låg sysselsättningstillväxt som särskilt påverkar ungdomar, en åldrande befolkning samt ökade migrationsflöden, låga innovationsnivåer och nya säkerhetsrisker,

| 1. | NOTERAR meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En ny kompetensagenda för Europa: Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften
   (1), VÄLKOMNAR dess bidrag till de gemensamma insatserna för kompetensutveckling i EU och till sammankopplingen av arbete och utbildning samt ERINRAR om att de enskilda förslagen inom ramen för den nya kompetensagendan för Europa kommer att behandlas i respektive rådsorgan, |
| --- | --- |

1.

NOTERAR meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En ny kompetensagenda för Europa: Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften
   (1), VÄLKOMNAR dess bidrag till de gemensamma insatserna för kompetensutveckling i EU och till sammankopplingen av arbete och utbildning samt ERINRAR om att de enskilda förslagen inom ramen för den nya kompetensagendan för Europa kommer att behandlas i respektive rådsorgan,

| 2. | HAR ENATS OM att följande frågor på grund av sin ytterst stora vikt bör framhävas:






  a) | Utbildning inte bara förbereder människor för arbetsmarknaden utan bidrar även till social delaktighet och social sammanhållning genom att ge enskilda personer möjlighet till större personlig utveckling samt ett livslångt lärande, något som gör att vi får kritiska, självsäkra, aktiva och oberoende medborgare som kan förstå det moderna samhällets komplexitet och står rustade för de snabba förändringar som sker i detta samhälle. Det är viktigt att se bortom arbetsmarknadens omedelbara behov och även fokusera på de utbildningsaspekter som kan främja innovation, entreprenörskap och kreativitet, forma sektorer, skapa arbetstillfällen och nya marknader, ge människor (och då även de svagaste i samhället) mer egenmakt, berika det demokratiska livet samt frambringa engagerade, talangfulla och aktiva medborgare. Med tanke på den senaste tidens tragiska händelser med koppling till radikalisering i delar av Europa är det ännu mer angeläget med en särskild inriktning på medborgerlig, demokratisk och interkulturell kompetens och kritiskt tänkande. |
| --- | --- | --- |

2.

HAR ENATS OM att följande frågor på grund av sin ytterst stora vikt bör framhävas:

a)

Utbildning inte bara förbereder människor för arbetsmarknaden utan bidrar även till social delaktighet och social sammanhållning genom att ge enskilda personer möjlighet till större personlig utveckling samt ett livslångt lärande, något som gör att vi får kritiska, självsäkra, aktiva och oberoende medborgare som kan förstå det moderna samhällets komplexitet och står rustade för de snabba förändringar som sker i detta samhälle. Det är viktigt att se bortom arbetsmarknadens omedelbara behov och även fokusera på de utbildningsaspekter som kan främja innovation, entreprenörskap och kreativitet, forma sektorer, skapa arbetstillfällen och nya marknader, ge människor (och då även de svagaste i samhället) mer egenmakt, berika det demokratiska livet samt frambringa engagerade, talangfulla och aktiva medborgare. Med tanke på den senaste tidens tragiska händelser med koppling till radikalisering i delar av Europa är det ännu mer angeläget med en särskild inriktning på medborgerlig, demokratisk och interkulturell kompetens och kritiskt tänkande.

| b) | Studerande i alla åldrar behöver utmärkta lärare för att de ska kunna utveckla en bred uppsättning färdigheter och attityder som de behöver både i livet och i sitt framtida arbete, varvid lärare kan inspirera och hjälpa studerande att förvärva högre och mer relevant kunskap, förmåga och kompetens samt spela en nyckelroll genom att införa nya ut- och inlärningsmetoder. Det krävs emellertid fortgående och ihållande insatser för att locka till sig, stödja och behålla begåvade och utmärkta lärare genom att se till att dessa har en lämplig arbetsmiljö och själva hålls uppdaterade i fråga om den senaste utvecklingen samt är öppna för de tekniska och samhälleliga förändringar som sker runt omkring dem. |
| --- | --- |

b)

Studerande i alla åldrar behöver utmärkta lärare för att de ska kunna utveckla en bred uppsättning färdigheter och attityder som de behöver både i livet och i sitt framtida arbete, varvid lärare kan inspirera och hjälpa studerande att förvärva högre och mer relevant kunskap, förmåga och kompetens samt spela en nyckelroll genom att införa nya ut- och inlärningsmetoder. Det krävs emellertid fortgående och ihållande insatser för att locka till sig, stödja och behålla begåvade och utmärkta lärare genom att se till att dessa har en lämplig arbetsmiljö och själva hålls uppdaterade i fråga om den senaste utvecklingen samt är öppna för de tekniska och samhälleliga förändringar som sker runt omkring dem.

| c) | Närmare kopplingar mellan utbildning och arbete med medverkan av alla relevanta intressenter har en viktig roll att spela när det gäller att säkerställa att varje enskild persons potential och talang får blomma ut och bidrar till personens ökade anställbarhet, integration och aktiva deltagande i samhällslivet, varvid sådana kopplingar även bidrar till att säkerställa att utbildningssystemen förblir flexibla och lyhörda för förändringar i samhället och på arbetsmarknaden. Det är även viktigt att främja arbetsgivarnas engagemang för deras anställdas möjlighet till livslångt lärande. |
| --- | --- |

c)

Närmare kopplingar mellan utbildning och arbete med medverkan av alla relevanta intressenter har en viktig roll att spela när det gäller att säkerställa att varje enskild persons potential och talang får blomma ut och bidrar till personens ökade anställbarhet, integration och aktiva deltagande i samhällslivet, varvid sådana kopplingar även bidrar till att säkerställa att utbildningssystemen förblir flexibla och lyhörda för förändringar i samhället och på arbetsmarknaden. Det är även viktigt att främja arbetsgivarnas engagemang för deras anställdas möjlighet till livslångt lärande.

| d) | Förvärvandet av digital kompetens redan vid en tidig ålder är av avgörande betydelse, men utbildningen måste motsvara inte bara befintliga behov av specifika tekniska kunskaper på arbetsmarknaden utan även det långsiktiga målet att utveckla den flexibla mentalitet och den nyfikenhet som krävs för att man ska kunna anpassa sig och förvärva den nya, ännu inte identifierade kunskap, förmåga och kompetens som kommer att vara nödvändig för att styra framtidens tekniska utveckling. |
| --- | --- |

d)

Förvärvandet av digital kompetens redan vid en tidig ålder är av avgörande betydelse, men utbildningen måste motsvara inte bara befintliga behov av specifika tekniska kunskaper på arbetsmarknaden utan även det långsiktiga målet att utveckla den flexibla mentalitet och den nyfikenhet som krävs för att man ska kunna anpassa sig och förvärva den nya, ännu inte identifierade kunskap, förmåga och kompetens som kommer att vara nödvändig för att styra framtidens tekniska utveckling.

| e) | De åtgärder som beskrivs i den nya kompetensagendan för Europa bör genomföras i samklang med den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020), eftersom den sammanför alla typer av lärande, fullt ut respekterar subsidiaritetsprincipen, erbjuder en funktionell plattform för stöd till medlemsstaternas politik och främjar samarbetet på EU-nivå, och med andra relevanta politiska processer, såsom den europeiska planeringsterminen. Arrangemangen för samordning på europeisk nivå när det gäller utbildning, färdigheter och rapporteringsfrågor bör vara effektiva och verkningsfulla och fastställas i samförstånd mellan medlemsstaterna och kommissionen, varvid medlemsstaternas sakkunskaper bör användas fullt ut och man bör bygga vidare på befintliga strukturer. |
| --- | --- |

e)

De åtgärder som beskrivs i den nya kompetensagendan för Europa bör genomföras i samklang med den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020), eftersom den sammanför alla typer av lärande, fullt ut respekterar subsidiaritetsprincipen, erbjuder en funktionell plattform för stöd till medlemsstaternas politik och främjar samarbetet på EU-nivå, och med andra relevanta politiska processer, såsom den europeiska planeringsterminen. Arrangemangen för samordning på europeisk nivå när det gäller utbildning, färdigheter och rapporteringsfrågor bör vara effektiva och verkningsfulla och fastställas i samförstånd mellan medlemsstaterna och kommissionen, varvid medlemsstaternas sakkunskaper bör användas fullt ut och man bör bygga vidare på befintliga strukturer.

| f) | Tillgången på adekvat finansiering på EU-nivå måste tas med i beräkningen för att man ska kunna säkerställa att de åtgärder som man enas om inom ramen för den nya kompetensagendan för Europa kan genomföras. |
| --- | --- |

f)

Tillgången på adekvat finansiering på EU-nivå måste tas med i beräkningen för att man ska kunna säkerställa att de åtgärder som man enas om inom ramen för den nya kompetensagendan för Europa kan genomföras.

| 3. | Europeiska unionens råd UPPMANAR kommissionen att beakta denna resolution vid framläggandet av ytterligare resultat inom ramen för den nya kompetensagendan för Europa. |
| --- | --- |

3.

Europeiska unionens råd UPPMANAR kommissionen att beakta denna resolution vid framläggandet av ytterligare resultat inom ramen för den nya kompetensagendan för Europa.

---

(1)  Dok. 10038/16.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 467/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 467/3

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om förebyggande av radikalisering som leder till våldsam extremism

(2016/C 467/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR

SOM ERINRAR om den politiska bakgrunden till denna fråga enligt vad som anges i bilagan, och särskilt förklaringen om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning (1), och

SOM ÄR MEDVETNA OM ATT

| — | Europeiska unionen är ett gemensamt utrymme för att bygga upp ett välmående och fredligt område med samexistens och respekt för mångfald på grundval av de gemensamma värden och principer som erkänns i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

Europeiska unionen är ett gemensamt utrymme för att bygga upp ett välmående och fredligt område med samexistens och respekt för mångfald på grundval av de gemensamma värden och principer som erkänns i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | utmaningarna mot Europa genom terrordåd under den senaste tiden framhäver hur viktigt och brådskande det är att förebygga och bekämpa radikalisering som leder till våldsam extremism (2); många misstänkta terrorister var radikaliserade EU-medborgare som ofta letts in på den vägen genom externa ideologiska influenser som utöver direkta metoder utnyttjar starka och smidiga tekniska medel för rekrytering och lockelse, |
| --- | --- |

—

utmaningarna mot Europa genom terrordåd under den senaste tiden framhäver hur viktigt och brådskande det är att förebygga och bekämpa radikalisering som leder till våldsam extremism (2); många misstänkta terrorister var radikaliserade EU-medborgare som ofta letts in på den vägen genom externa ideologiska influenser som utöver direkta metoder utnyttjar starka och smidiga tekniska medel för rekrytering och lockelse,

| — | de mänskliga och sociala förhållanden som utgör en grogrund för radikalisering, särskilt för unga människor, är komplexa och mångfasetterade och kan inbegripa en djupgående känsla av personligt och/eller kulturellt främlingskap, verkliga och/eller självuppfattade skäl till missnöje, främlingsfientlighet och diskriminering, begränsad skol- och yrkesutbildning eller begränsade anställningsmöjligheter, social marginalisering, förfall i städer och på landsbygden, geopolitiska intressen, förvrängda ideologiska och religiösa övertygelser, ostrukturerade familjeband, personligt trauma eller psykiska hälsoproblem, |
| --- | --- |

—

de mänskliga och sociala förhållanden som utgör en grogrund för radikalisering, särskilt för unga människor, är komplexa och mångfasetterade och kan inbegripa en djupgående känsla av personligt och/eller kulturellt främlingskap, verkliga och/eller självuppfattade skäl till missnöje, främlingsfientlighet och diskriminering, begränsad skol- och yrkesutbildning eller begränsade anställningsmöjligheter, social marginalisering, förfall i städer och på landsbygden, geopolitiska intressen, förvrängda ideologiska och religiösa övertygelser, ostrukturerade familjeband, personligt trauma eller psykiska hälsoproblem,

| — | de utmaningar som rör minskning av samhällets underliggande utsatthet för radikalisering samt identifiering och urståndsättande av de ideologiska utlösningsmekanismerna för våldsam extremism kräver en institutionsövergripande allians av aktörer omfattande olika politikområden, |
| --- | --- |

—

de utmaningar som rör minskning av samhällets underliggande utsatthet för radikalisering samt identifiering och urståndsättande av de ideologiska utlösningsmekanismerna för våldsam extremism kräver en institutionsövergripande allians av aktörer omfattande olika politikområden,

| — | det är avgörande att man motverkar alla typer av radikalisering som leder till våldsam extremism, oberoende av den bakomliggande religiösa och/eller politiska ideologin, |
| --- | --- |

—

det är avgörande att man motverkar alla typer av radikalisering som leder till våldsam extremism, oberoende av den bakomliggande religiösa och/eller politiska ideologin,

KONSTATERAR att det föreligger ett absolut behov av sektorsövergripande samarbete samt EU-stöd till medlemsstaternas åtgärder för att förebygga radikalisering, för att skydda vår livsstil och tillhandahålla bättre möjligheter för unga människor (3),

UNDERSTRYKER vikten av att förstärka samarbetet med internationella organisationer som är aktivt involverade i förebyggande av radikalisering och främjande av mänskliga rättigheter, såsom FN (särskilt Unesco), Europarådet, OECD och andra multilaterala forum,

VÄLKOMNAR kommissionens meddelande (4) om att stödja det förebyggande arbetet mot radikalisering som leder till våldsinriktad extremism,

Den förebyggande roll som spelas av utbildning och ungdomsarbete

ÄR ENIGA OM att skol- och yrkesutbildning, inklusive formellt, icke-formellt och informellt lärande, utgör ett starkt medel för att främja gemensamma värden (5), t.ex. genom utbildning om mänskliga rättigheter och medborgarutbildning, utbildningsprogram med fokus på att lära av det förflutna och en inkluderande inlärningsmiljö, varigenom man främjar medverkan, social rörlighet och social delaktighet, varigenom man skapar en fastare grund för samhället och det demokratiska livet,

ÄR ENIGA OM att ungdomsarbete, gräsrotsidrott och kulturell verksamhet också kan vara verksamma medel för att nå ut till unga människor som riskerar att radikaliseras; eftersom dessa ungdomar kommer från olika bakgrunder krävs ett individbaserat tillvägagångssätt,

BETONAR att det är av avgörande vikt att man upptäcker oroväckande beteende och reagerar på tidiga tecken på radikalisering genom att alla relevanta aktörer (6) kommunicerar och samarbetar nära med föräldrar, jämnåriga kamrater och den större familjen,

BETONAR att kognitiva färdigheter visserligen är och förblir väsentliga, men att social, medborgerlig och interkulturell kompetens, kommunikations- och konfliktlösningsfärdigheter, empati, ansvarmedvetenhet, kritiskt tänkande och mediekompetens (7) behöver utvecklas i lika hög grad under lärandeprocessen,

ÄR ENIGA OM att lärare, utbildare (8) och annan utbildningspersonal behöver utbildas och utrustas bättre för att hantera mångfald och alla lärandes behov och för att föra gemensamma värden vidare genom positiva berättelser, livserfarenheter och fredliga världsåskådningar,

ANSER att förebyggande av radikalisering bör stödjas genom åtgärder som finansieras särskilt av Erasmus+, europeiska struktur- och investeringsfonder, Horisont 2020, Kreativa Europa, Ett Europa för medborgarna, programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap och Fonden för inre säkerhet,

Säkerhetsdimensionen i arbetet mot radikalisering

| — | NOTERAR att radikalisering som leder till terrorism och våldsam extremism skapar betydande och föränderliga utmaningar i fråga om våra medborgares säkerhet som måste behandlas på ett heltäckande sätt, främst av medlemsstaterna och särskilt på lokal nivå, men även med samordnat stöd på EU-nivå i enlighet med fördragen, |
| --- | --- |

—

NOTERAR att radikalisering som leder till terrorism och våldsam extremism skapar betydande och föränderliga utmaningar i fråga om våra medborgares säkerhet som måste behandlas på ett heltäckande sätt, främst av medlemsstaterna och särskilt på lokal nivå, men även med samordnat stöd på EU-nivå i enlighet med fördragen,

| — | NOTERAR att de senaste terroristattackerna och försöken till attacker i Europa avspeglar att det globala terroristhotet har blivit mer decentraliserat och komplext och i många avseenden svårare att upptäcka, delvis på grund av en allt snabbare radikaliseringsprocess, |
| --- | --- |

—

NOTERAR att de senaste terroristattackerna och försöken till attacker i Europa avspeglar att det globala terroristhotet har blivit mer decentraliserat och komplext och i många avseenden svårare att upptäcka, delvis på grund av en allt snabbare radikaliseringsprocess,

| — | BEAKTAR att antalet återvändande, inbegripet i synnerhet återvändande utländska terroriststridande och deras familjer och minderåriga kan komma att öka, |
| --- | --- |

—

BEAKTAR att antalet återvändande, inbegripet i synnerhet återvändande utländska terroriststridande och deras familjer och minderåriga kan komma att öka,

| — | INSER att en kraftfull reaktion på det gränsöverskridande hotet från radikalisering förutom EU-interna förebyggande åtgärder kräver ett snabbt genomförande av EU:s externa ansträngningar för att angripa dess grundorsaker, med särskilt fokus på samarbetet med och stödet till länderna på västra Balkan och till Turkiet och Nordafrika, |
| --- | --- |

—

INSER att en kraftfull reaktion på det gränsöverskridande hotet från radikalisering förutom EU-interna förebyggande åtgärder kräver ett snabbt genomförande av EU:s externa ansträngningar för att angripa dess grundorsaker, med särskilt fokus på samarbetet med och stödet till länderna på västra Balkan och till Turkiet och Nordafrika,

Bekämpning av terrorist- och hatpropaganda på nätet

| — | NOTERAR behovet av att engagera och samarbeta med tjänsteleverantörer vid bekämpningen av olaglig hatpropaganda på internet (9), med full respekt för yttrandefriheten, med tanke på de sociala mediernas roll som ett viktigt verktyg för att rikta sig till potentiella radikala och locka och få dem att utföra våldsamma handlingar, och UNDERSTRYKER vikten av en flerpartsstrategi (10), |
| --- | --- |

—

NOTERAR behovet av att engagera och samarbeta med tjänsteleverantörer vid bekämpningen av olaglig hatpropaganda på internet (9), med full respekt för yttrandefriheten, med tanke på de sociala mediernas roll som ett viktigt verktyg för att rikta sig till potentiella radikala och locka och få dem att utföra våldsamma handlingar, och UNDERSTRYKER vikten av en flerpartsstrategi (10),

| — | BETONAR den roll som EU:s internetforum har när det gäller att utveckla sätt att minska tillgången till terrorismrelaterat innehåll på internet och att ge det civila samhällets partner möjlighet till alternativa berättelser på nätet, |
| --- | --- |

—

BETONAR den roll som EU:s internetforum har när det gäller att utveckla sätt att minska tillgången till terrorismrelaterat innehåll på internet och att ge det civila samhällets partner möjlighet till alternativa berättelser på nätet,

| — | ERKÄNNER det värdefulla arbete som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), EU:s nätverk för kunskapsspridning om radikalisering (RAN) och dess kompetenscentrum samt den rådgivande gruppen för strategisk kommunikation om Syrien utför och BETONAR vikten av lämpliga förbindelser mellan nationella och lokala aktörer, |
| --- | --- |

—

ERKÄNNER det värdefulla arbete som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), EU:s nätverk för kunskapsspridning om radikalisering (RAN) och dess kompetenscentrum samt den rådgivande gruppen för strategisk kommunikation om Syrien utför och BETONAR vikten av lämpliga förbindelser mellan nationella och lokala aktörer,

| — | ANSER att initiativ på och utanför internet som erbjuder alternativa, positiva och sansade berättelser kan vara avgörande för att främja ömsesidig respekt och förhindra radikalisering, NOTERAR behovet av ytterligare utvärdering och analys av effekterna av motberättelser, |
| --- | --- |

—

ANSER att initiativ på och utanför internet som erbjuder alternativa, positiva och sansade berättelser kan vara avgörande för att främja ömsesidig respekt och förhindra radikalisering, NOTERAR behovet av ytterligare utvärdering och analys av effekterna av motberättelser,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT

| — | uppmuntra till samarbete mellan utbildningsinstitutioner, lokalsamhällen, lokala och regionala förvaltningar, föräldrar, den vidare familjekretsen, fältaktörer på ungdomsområdet, volontärer och civilsamhället för att förbättra delaktigheten och stärka samhörighetskänslan och en positiv identitet, |
| --- | --- |

—

uppmuntra till samarbete mellan utbildningsinstitutioner, lokalsamhällen, lokala och regionala förvaltningar, föräldrar, den vidare familjekretsen, fältaktörer på ungdomsområdet, volontärer och civilsamhället för att förbättra delaktigheten och stärka samhörighetskänslan och en positiv identitet,

| — | bredda kompetensen hos lärare, utbildare och annan utbildningspersonal så att de känner igen tidiga tecken på radikaliserat beteende och kan genomföra ”besvärliga samtal” (11), vilket öppnar vägen för dialog med studerande och andra ungdomar i känsliga frågor som rör personliga känslor, principer och uppfattningar, |
| --- | --- |

—

bredda kompetensen hos lärare, utbildare och annan utbildningspersonal så att de känner igen tidiga tecken på radikaliserat beteende och kan genomföra ”besvärliga samtal” (11), vilket öppnar vägen för dialog med studerande och andra ungdomar i känsliga frågor som rör personliga känslor, principer och uppfattningar,

| — | om nödvändigt använda de verktyg och det material för lärare, utbildare och annan utbildningspersonal som redan finns eller ta fram nytt, inbegripet nätverk där de kan dela med sig av råd och vägledning om hur man ska hantera komplicerade fall, samt telefonjourer för hjälp till ungdomar, |
| --- | --- |

—

om nödvändigt använda de verktyg och det material för lärare, utbildare och annan utbildningspersonal som redan finns eller ta fram nytt, inbegripet nätverk där de kan dela med sig av råd och vägledning om hur man ska hantera komplicerade fall, samt telefonjourer för hjälp till ungdomar,

| — | främja global utbildning och medborgarutbildning samt volontärarbete för att främja social, medborgerlig och interkulturell kompetens, |
| --- | --- |

—

främja global utbildning och medborgarutbildning samt volontärarbete för att främja social, medborgerlig och interkulturell kompetens,

| — | uppmunta inkluderande (12) utbildning till alla barn och ungdomar och samtidigt bekämpa rasism, främlingsfientlighet, mobbning och alla former av diskriminering, |
| --- | --- |

—

uppmunta inkluderande (12) utbildning till alla barn och ungdomar och samtidigt bekämpa rasism, främlingsfientlighet, mobbning och alla former av diskriminering,

| — | med stöd av kommissionen och berörda EU-byråer ta sig an problemet med användning av internet för radikalisering som leder till terrorism och i rekryteringssyfte, särskilt genom att utveckla samarbete med tjänsteleverantörer, samarbete för strategisk kommunikation och, i förekommande fall, enheter för anmälan av innehåll på internet samtidigt som man respekterar de grundläggande rättigheterna och detta sker i överensstämmelse med skyldigheterna enligt internationell rätt, |
| --- | --- |

—

med stöd av kommissionen och berörda EU-byråer ta sig an problemet med användning av internet för radikalisering som leder till terrorism och i rekryteringssyfte, särskilt genom att utveckla samarbete med tjänsteleverantörer, samarbete för strategisk kommunikation och, i förekommande fall, enheter för anmälan av innehåll på internet samtidigt som man respekterar de grundläggande rättigheterna och detta sker i överensstämmelse med skyldigheterna enligt internationell rätt,

| — | stödja arbetet vid EU:s internetforum och Europols europeiska centrum mot terrorism, framför allt arbetet vid EU:s enheter för anmälan av innehåll på internet, |
| --- | --- |

—

stödja arbetet vid EU:s internetforum och Europols europeiska centrum mot terrorism, framför allt arbetet vid EU:s enheter för anmälan av innehåll på internet,

| — | stödja civilsamhällets organisationer för att främja ömsesidig respekt och motverka hatbrott, hatpropaganda och terroristpropaganda med positiva alternativ till våldsamma extremistiska berättelser och ideologier samt utarbetande av motberättelser för att bemöta våldsamma extremistiska ideologier, |
| --- | --- |

—

stödja civilsamhällets organisationer för att främja ömsesidig respekt och motverka hatbrott, hatpropaganda och terroristpropaganda med positiva alternativ till våldsamma extremistiska berättelser och ideologier samt utarbetande av motberättelser för att bemöta våldsamma extremistiska ideologier,

| — | använda de EU-täckande nätverken för att fortsätta att utbyta bästa praxis för bekämpningen av radikalisering, t.ex. RAN:s kompetenscentrum, |
| --- | --- |

—

använda de EU-täckande nätverken för att fortsätta att utbyta bästa praxis för bekämpningen av radikalisering, t.ex. RAN:s kompetenscentrum,

| — | i samband med att den rådgivande gruppen för strategisk kommunikation om Syrien övergår till det europeiska nätverket för strategisk kommunikation fortsätta att använda sig av nätverkets rådgivnings- och informationsutbytestjänster för att bättre förstå och agera i fråga om radikalisering och polarisering i Europas samhällen, till exempel genom att integrera personal i nätverket i Bryssel, |
| --- | --- |

—

i samband med att den rådgivande gruppen för strategisk kommunikation om Syrien övergår till det europeiska nätverket för strategisk kommunikation fortsätta att använda sig av nätverkets rådgivnings- och informationsutbytestjänster för att bättre förstå och agera i fråga om radikalisering och polarisering i Europas samhällen, till exempel genom att integrera personal i nätverket i Bryssel,

| — | fortsätta att utveckla program för återvändandes avradikalisering, avståndstagande och återanpassning, inbegripet i första hand återvändande utländska terroriststridande samt deras familjer och minderåriga, |
| --- | --- |

—

fortsätta att utveckla program för återvändandes avradikalisering, avståndstagande och återanpassning, inbegripet i första hand återvändande utländska terroriststridande samt deras familjer och minderåriga,

UPPMANAR kommissionen att

| — | i nära samarbete med medlemsstaterna fortsätta arbetet med en särskild verktygsuppsättning som bygger på bästa praxis (13) som ungdomsledare kan använda för att hjälpa ungdomar att hålla fast vid ett demokratiskt tänkesätt, bygga upp mediekompetens och toleransförmåga och lära sig tänka kritiskt och lösa konflikter, |
| --- | --- |

—

i nära samarbete med medlemsstaterna fortsätta arbetet med en särskild verktygsuppsättning som bygger på bästa praxis (13) som ungdomsledare kan använda för att hjälpa ungdomar att hålla fast vid ett demokratiskt tänkesätt, bygga upp mediekompetens och toleransförmåga och lära sig tänka kritiskt och lösa konflikter,

| — | främja och stödja s.k. peer learning och peer research för lärare, utbildare och annan utbildningspersonal i syfte att möjliggöra utbyte av bästa praxis och erhålla en bättre förståelse av radikaliseringsproblemet, inbegripet utarbetande av en policyram och ett onlinekompendium över bästa praxis (14), |
| --- | --- |

—

främja och stödja s.k. peer learning och peer research för lärare, utbildare och annan utbildningspersonal i syfte att möjliggöra utbyte av bästa praxis och erhålla en bättre förståelse av radikaliseringsproblemet, inbegripet utarbetande av en policyram och ett onlinekompendium över bästa praxis (14),

| — | mot bakgrund av den överhängande och extremt mångfacetterade utmaning som förebyggandet och motverkandet av radikalisering innebär, anordna en konferens för flera olika intressenter (15) där olika sektorer och berörda intressenter (från exempelvis områdena rättsliga och inrikes frågor, utbildning, ungdom, idrott, kultur och sociala frågor) och ungdomar förs samman, |
| --- | --- |

—

mot bakgrund av den överhängande och extremt mångfacetterade utmaning som förebyggandet och motverkandet av radikalisering innebär, anordna en konferens för flera olika intressenter (15) där olika sektorer och berörda intressenter (från exempelvis områdena rättsliga och inrikes frågor, utbildning, ungdom, idrott, kultur och sociala frågor) och ungdomar förs samman,

| — | främja ömsesidig förståelse och respekt mellan studerande och andra ungdomar från EU och tredjeländer genom direkta och virtuella utbyten t.ex. genom att utvidga eTwinning Plus-nätverket till utvalda länder i EU:s grannskap och genom virtuella ungdomsutbyten via Erasmus+, |
| --- | --- |

—

främja ömsesidig förståelse och respekt mellan studerande och andra ungdomar från EU och tredjeländer genom direkta och virtuella utbyten t.ex. genom att utvidga eTwinning Plus-nätverket till utvalda länder i EU:s grannskap och genom virtuella ungdomsutbyten via Erasmus+,

| — | uppmuntra direktkontakter mellan ungdomar från missgynnade förhållanden och positiva förebilder som artister, idrottspersonligheter och företagare och framgångsberättelser som genom exempel från verkliga livet kan beröra och inspirera ungdomar (16); för att hjälpa till att skapa trovärdiga positiva alternativ till våldsamma extremistiska budskap kan även före detta radikaliserade personer tala om sina egna erfarenheter, |
| --- | --- |

—

uppmuntra direktkontakter mellan ungdomar från missgynnade förhållanden och positiva förebilder som artister, idrottspersonligheter och företagare och framgångsberättelser som genom exempel från verkliga livet kan beröra och inspirera ungdomar (16); för att hjälpa till att skapa trovärdiga positiva alternativ till våldsamma extremistiska budskap kan även före detta radikaliserade personer tala om sina egna erfarenheter,

| — | förstärka samarbetet med tjänsteleverantörer och i det sammanhanget uppmuntra ett starkt deltagande från den digitala industrins och civilsamhällets sida liksom utarbetande av initiativ för att ytterligare effektivisera borttagandet av terroristinnehåll (främst genom utveckling av en gemensam anmälningsplattform) samt spridning av alternativa budskap, i första hand genom det utannonserade programmet för att stärka civilsamhällets ställning, |
| --- | --- |

—

förstärka samarbetet med tjänsteleverantörer och i det sammanhanget uppmuntra ett starkt deltagande från den digitala industrins och civilsamhällets sida liksom utarbetande av initiativ för att ytterligare effektivisera borttagandet av terroristinnehåll (främst genom utveckling av en gemensam anmälningsplattform) samt spridning av alternativa budskap, i första hand genom det utannonserade programmet för att stärka civilsamhällets ställning,

| — | bygga vidare på det arbete som EU:s byrå för grundläggande rättigheter utför för att främja ömsesidig respekt, icke-diskriminering, grundläggande friheter och solidaritet i hela EU, |
| --- | --- |

—

bygga vidare på det arbete som EU:s byrå för grundläggande rättigheter utför för att främja ömsesidig respekt, icke-diskriminering, grundläggande friheter och solidaritet i hela EU,

| — | beakta dessa slutsatser vid utarbetandet och genomförandet av de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

—

beakta dessa slutsatser vid utarbetandet och genomförandet av de föreslagna åtgärderna.

---

(1)  Förklaring om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning, Paris den 17 mars 2015.

(2)  Som erkänner att all radikalisering inte nödvändigtvis leder till våldsam extremism men som för korthetens skull i fortsättningen av denna text använder begreppet radikalisering.

(3)  Bratislavaförklaringen av den 16 september 2016.

(4)  10466/16.

(5)  Fördraget om Europeiska unionen, artikel 2.

(6)  Dok. 9640/16 – Exempelvis lärare, undervisande personal vid universitet, socialarbetare, ungdomsledare, vårdgivare, volontärer, grannar, idrottstränare, religiösa och informella ledare och närpoliser.

(7)  9641/16.

(8)  I denna text avses med begreppet ”utbildare” personer som tillhandahåller formellt, icke-formellt och/eller informellt lärande.

(9)  Uppförandekoden av den 31 maj 2016 om motverkande av olaglig hatpropaganda över internet (kommissionen tillsammans med Facebook, Twitter, YouTube och Microsoft).

(10)  NOTERAR i detta sammanhang kommissionens förslag (dok. 9479/16) om att vissa delar av direktivet om audiovisuella medietjänster, särskilt förbudet mot anstiftan till våld och hat, bör utökas till att omfatta videodelningsplattformar,

(11)  RAN:s Manifesto for Education – Empowering Educators and Schools.

(12)  2015 års gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (2015/C-417/04).

(13)  Pågående arbete i expertgruppen för ungdomsarbete för aktivt medborgarskap, förebyggande av marginalisering och våldsinriktad radikalisering enligt EU-arbetsplanen för ungdomsfrågor för 2016–2018 (EUT C 417, 15.12.2015, s. 1).

(14)  Inom mandatet för arbetsgruppen för främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning, inom ramen för Utbildning 2020.

(15)  I likhet med RAN-nätverkets högnivåkonferens om radikalisering.

(16)  Nätverket kommer att förvaltas lokalt av de nationella programkontoren för Erasmus+, vilket även medger anpassning till lokala förhållanden.

---

BILAGA

Vid antagandet av dessa slutsatser ERINRAR rådet särskilt om följande:

| — | EU:s strategi för kampen mot terrorism (14469/4/05). |
| --- | --- |

—

EU:s strategi för kampen mot terrorism (14469/4/05).

| — | Den reviderade EU-strategin för att bekämpa radikalisering och rekrytering till terrorism (9956/14). |
| --- | --- |

—

Den reviderade EU-strategin för att bekämpa radikalisering och rekrytering till terrorism (9956/14).

| — | Utrikesrådets slutsatser om terrorismbekämpning av den 9 februari 2015 (6026/15). |
| --- | --- |

—

Utrikesrådets slutsatser om terrorismbekämpning av den 9 februari 2015 (6026/15).

| — | Europeiska rådets möte den 12 februari 2015, där stats- och regeringscheferna efterlyste en helhetsstrategi som innefattar initiativ avseende bland annat social integration, som är av stor vikt för att förebygga våldsinriktad radikalisering. |
| --- | --- |

—

Europeiska rådets möte den 12 februari 2015, där stats- och regeringscheferna efterlyste en helhetsstrategi som innefattar initiativ avseende bland annat social integration, som är av stor vikt för att förebygga våldsinriktad radikalisering.

| — | Den förklaring om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning som antogs vid det informella mötet mellan EU:s utbildningsministrar i Paris den 17 mars 2015. |
| --- | --- |

—

Den förklaring om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning som antogs vid det informella mötet mellan EU:s utbildningsministrar i Paris den 17 mars 2015.

| — | Den europeiska säkerhetsagendan (8293/15). |
| --- | --- |

—

Den europeiska säkerhetsagendan (8293/15).

| — | Utkast till rådets slutsatser om den förnyade strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen 2015–2020 (9798/15). |
| --- | --- |

—

Utkast till rådets slutsatser om den förnyade strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen 2015–2020 (9798/15).

| — | Slutsatserna från Europeiska unionens råd och medlemsstaterna, församlade i rådet, om förstärkning av de straffrättsliga åtgärderna mot radikalisering som leder till terrorism och våldsam extremism (14419/15). |
| --- | --- |

—

Slutsatserna från Europeiska unionens råd och medlemsstaterna, församlade i rådet, om förstärkning av de straffrättsliga åtgärderna mot radikalisering som leder till terrorism och våldsam extremism (14419/15).

| — | Den gemensamma rapporten om utbildning från november 2015 (Utbildning 2020) (14440/1/15 REV 1). |
| --- | --- |

—

Den gemensamma rapporten om utbildning från november 2015 (Utbildning 2020) (14440/1/15 REV 1).

| — | Noten till rådet från EU:s samordnare för kampen mot terrorism med en lägesrapport om genomförandet av uttalandet från Europeiska rådets medlemmar av den 12 februari 2015, RIF-rådets slutsatser av den 20 november 2015 och Europeiska rådets slutsatser av den 18 december 2015 (6785/16). |
| --- | --- |

—

Noten till rådet från EU:s samordnare för kampen mot terrorism med en lägesrapport om genomförandet av uttalandet från Europeiska rådets medlemmar av den 12 februari 2015, RIF-rådets slutsatser av den 20 november 2015 och Europeiska rådets slutsatser av den 18 december 2015 (6785/16).

| — | Det gemensamma uttalandet från EU:s ministrar med ansvar för rättsliga och inrikes frågor och företrädare för EU-institutionerna om terrorattackerna i Bryssel den 22 mars 2016, där behovet av tio åtgärder på området för terrorismbekämpning framhålls, däribland att fortsätta ta fram förebyggande åtgärder (7371/16). |
| --- | --- |

—

Det gemensamma uttalandet från EU:s ministrar med ansvar för rättsliga och inrikes frågor och företrädare för EU-institutionerna om terrorattackerna i Bryssel den 22 mars 2016, där behovet av tio åtgärder på området för terrorismbekämpning framhålls, däribland att fortsätta ta fram förebyggande åtgärder (7371/16).

| — | Meddelandet Att genomföra den europeiska säkerhetsagendan mot terrorism och bana väg för en säkerhetsunion (8128/16). |
| --- | --- |

—

Meddelandet Att genomföra den europeiska säkerhetsagendan mot terrorism och bana väg för en säkerhetsunion (8128/16).

| — | Rådets slutsatser av den 30 maj 2016 om ungdomssektorns roll i ett integrerat och sektorsövergripande tillvägagångssätt för att förebygga och bekämpa våldsinriktad radikalisering bland ungdomar (9640/16). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser av den 30 maj 2016 om ungdomssektorns roll i ett integrerat och sektorsövergripande tillvägagångssätt för att förebygga och bekämpa våldsinriktad radikalisering bland ungdomar (9640/16).

| — | Rådets slutsatser av den 30 maj 2016 om uppbyggande av mediekompetens och kritiskt tänkande genom utbildning (9641/16). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser av den 30 maj 2016 om uppbyggande av mediekompetens och kritiskt tänkande genom utbildning (9641/16).

| — | Rådets slutsatser om tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna under 2015 (särskilt delen om icke-diskriminering, hattal, rasism och främlingsfientlighet) (10005/16). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna under 2015 (särskilt delen om icke-diskriminering, hattal, rasism och främlingsfientlighet) (10005/16).

| — | Bratislavaförklaringen av den 16 september 2016. |
| --- | --- |

—

Bratislavaförklaringen av den 16 september 2016.

| — | Genomförandedokumentet för den förnyade strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen och terrorismbekämpning: andra halvåret 2016 (11001/1/16 REV 1). |
| --- | --- |

—

Genomförandedokumentet för den förnyade strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen och terrorismbekämpning: andra halvåret 2016 (11001/1/16 REV 1).

| — | Första rapporten om framsteg i riktning mot en effektiv och verklig säkerhetsunion av den 12 oktober 2016 (COM(2016) 670 final). |
| --- | --- |

—

Första rapporten om framsteg i riktning mot en effektiv och verklig säkerhetsunion av den 12 oktober 2016 (COM(2016) 670 final).

---

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 467/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 467/8

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av nya tillvägagångssätt inom ungdomsarbetet för att upptäcka och utveckla ungdomars potential

(2016/C 467/03)

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR,

SOM ERINRAR OM

| 1. | den politiska bakgrunden till denna fråga, som återges i bilagan till dessa slutsatser, |
| --- | --- |

1.

den politiska bakgrunden till denna fråga, som återges i bilagan till dessa slutsatser,

KONSTATERAR ATT

| 2. | unga kvinnor och män besitter inre potential och talang som kan vara till nytta för såväl dem själva som samhället i stort; potentialen hos unga kvinnor och män kan ses i form av kompetens (kunskaper, färdigheter, attityder) som grundar sig på deras kreativitet och mångfald, |
| --- | --- |

2.

unga kvinnor och män besitter inre potential och talang som kan vara till nytta för såväl dem själva som samhället i stort; potentialen hos unga kvinnor och män kan ses i form av kompetens (kunskaper, färdigheter, attityder) som grundar sig på deras kreativitet och mångfald,

| 3. | ungdomar strävar efter att utveckla sin potential, talang och kreativitet inom ramen för ett aktivt medborgarskap, personlig utveckling och anställbarhet; medan utveckling av talang avser omvandling av förmågor utöver det vanliga till expertis avses med utveckling av potential en utveckling av latenta kvaliteter eller förmågor som kan leda till framtida framgångar eller användbarhet, med beaktande av den unga kvinnans eller mannens individuella situation, |
| --- | --- |

3.

ungdomar strävar efter att utveckla sin potential, talang och kreativitet inom ramen för ett aktivt medborgarskap, personlig utveckling och anställbarhet; medan utveckling av talang avser omvandling av förmågor utöver det vanliga till expertis avses med utveckling av potential en utveckling av latenta kvaliteter eller förmågor som kan leda till framtida framgångar eller användbarhet, med beaktande av den unga kvinnans eller mannens individuella situation,

| 4. | EU och dess medlemsstater, i syfte att upptäcka och utveckla potentialen och talangerna hos alla ungdomar, behöver stödja, främja och genomföra verkningsfull sektorsövergripande politik som kan uppmuntra och stödja ungdomar och hjälpa dem att realisera sin fulla potential; särskild uppmärksamhet bör ägnas åt ungdomar i svåra livssituationer, |
| --- | --- |

4.

EU och dess medlemsstater, i syfte att upptäcka och utveckla potentialen och talangerna hos alla ungdomar, behöver stödja, främja och genomföra verkningsfull sektorsövergripande politik som kan uppmuntra och stödja ungdomar och hjälpa dem att realisera sin fulla potential; särskild uppmärksamhet bör ägnas åt ungdomar i svåra livssituationer,

| 5. | ungdomsarbete har använts för att nå ut till ungdomar, även dem som är marginaliserade eller riskerar att bli marginaliserade; eftersom ungdomars livsstil och beteende förändras i samband med ny social och teknisk utveckling är det av väsentlig betydelse att nya metoder och tillvägagångssätt för ungdomsarbete fortsätter att utvecklas; i syfte att förstå och knyta an till ungdomar bör den utåtriktade verksamheten i den digitala världen förbättras inom ungdomsarbetet, |
| --- | --- |

5.

ungdomsarbete har använts för att nå ut till ungdomar, även dem som är marginaliserade eller riskerar att bli marginaliserade; eftersom ungdomars livsstil och beteende förändras i samband med ny social och teknisk utveckling är det av väsentlig betydelse att nya metoder och tillvägagångssätt för ungdomsarbete fortsätter att utvecklas; i syfte att förstå och knyta an till ungdomar bör den utåtriktade verksamheten i den digitala världen förbättras inom ungdomsarbetet,

BETONAR ATT

| 6. | ungdomsarbete utförs i många olika former och miljöer i enlighet med ungdomars varierande behov, drömmar, förhoppningar och levnadsförhållanden; dess kapacitet till utåtriktad verksamhet och bemötande av förestående förändringar medför en kvalitativ förändring av ungdomars liv och av samhället, |
| --- | --- |

6.

ungdomsarbete utförs i många olika former och miljöer i enlighet med ungdomars varierande behov, drömmar, förhoppningar och levnadsförhållanden; dess kapacitet till utåtriktad verksamhet och bemötande av förestående förändringar medför en kvalitativ förändring av ungdomars liv och av samhället,

| 7. | lärandeprocesserna inom ramen för ungdomsarbete hjälper ungdomar att utveckla sin kompetens på ett heltäckande sätt, inbegripet kunskap, färdigheter och attityder; ungdomsarbete används ofta för att hjälpa ungdomar som står inför diverse livsutmaningar, oavsett om det gäller övergången från utbildning till arbete, perioder av arbetslöshet, olika nya hot, inbegripet radikalisering som leder till våldsam extremism, eller sökandet efter en positiv identitet och en känsla av tillhörighet, |
| --- | --- |

7.

lärandeprocesserna inom ramen för ungdomsarbete hjälper ungdomar att utveckla sin kompetens på ett heltäckande sätt, inbegripet kunskap, färdigheter och attityder; ungdomsarbete används ofta för att hjälpa ungdomar som står inför diverse livsutmaningar, oavsett om det gäller övergången från utbildning till arbete, perioder av arbetslöshet, olika nya hot, inbegripet radikalisering som leder till våldsam extremism, eller sökandet efter en positiv identitet och en känsla av tillhörighet,

| 8. | miljön för ungdomsarbete bör vara stimulerande, anpassningsbar, attraktiv och lyhörd för nya trender i ungdomars liv och på så sätt stödja ungdomarna i upptäckten och utvecklingen av den egna potentialen, som ofta kan vara dold och inte skönjbar inom formell utbildning eller andra sektorer; denna miljö bör vara en plats som ger ungdomar möjlighet att experimentera och prova nya saker, där misslyckande är tillåtet och ses som en del av lärande och social integration, |
| --- | --- |

8.

miljön för ungdomsarbete bör vara stimulerande, anpassningsbar, attraktiv och lyhörd för nya trender i ungdomars liv och på så sätt stödja ungdomarna i upptäckten och utvecklingen av den egna potentialen, som ofta kan vara dold och inte skönjbar inom formell utbildning eller andra sektorer; denna miljö bör vara en plats som ger ungdomar möjlighet att experimentera och prova nya saker, där misslyckande är tillåtet och ses som en del av lärande och social integration,

| 9. | de verksamheter som utvecklats inom ungdomsarbetet har visat sig vara effektiva vad gäller den positiva utvecklingen av unga personer och behöver ytterligare stöd och förstärkning; uppmuntran av innovation inom ungdomsarbete bör ses som en del av svaret på den ständiga förändringen och syfta till att dra till sig intresset hos alla ungdomar, inbegripet de som ännu inte aktivt deltar i ungdomsarbetets verksamheter; innovationer bör utgöra en del av den kontinuerliga kvalitetsutvecklingen av ungdomsarbetet på grundval av ungdomars behov, intressen och erfarenheter såsom ungdomarna själva uppfattar dem (1), |
| --- | --- |

9.

de verksamheter som utvecklats inom ungdomsarbetet har visat sig vara effektiva vad gäller den positiva utvecklingen av unga personer och behöver ytterligare stöd och förstärkning; uppmuntran av innovation inom ungdomsarbete bör ses som en del av svaret på den ständiga förändringen och syfta till att dra till sig intresset hos alla ungdomar, inbegripet de som ännu inte aktivt deltar i ungdomsarbetets verksamheter; innovationer bör utgöra en del av den kontinuerliga kvalitetsutvecklingen av ungdomsarbetet på grundval av ungdomars behov, intressen och erfarenheter såsom ungdomarna själva uppfattar dem (1),

| 10. | nya miljöer där ungdomar tillbringar sin tid, såsom modern stadsinfrastruktur och virtuella rum, och även nya tillvägagångssätt som använder sig av innovativa verktyg på och utanför internet (t.ex. spelifiering (2), GPS-baserade aktiviteter (3), virtuella diplom (4) eller designtänkande (5)) bör diskuteras och beaktas i samband med vidareutveckling av utbildning och fortbildning av ungdomsarbetare, i syfte att nå ut till ungdomar och säkerställa en större effekt på deras liv, |
| --- | --- |

10.

nya miljöer där ungdomar tillbringar sin tid, såsom modern stadsinfrastruktur och virtuella rum, och även nya tillvägagångssätt som använder sig av innovativa verktyg på och utanför internet (t.ex. spelifiering (2), GPS-baserade aktiviteter (3), virtuella diplom (4) eller designtänkande (5)) bör diskuteras och beaktas i samband med vidareutveckling av utbildning och fortbildning av ungdomsarbetare, i syfte att nå ut till ungdomar och säkerställa en större effekt på deras liv,

| 11. | ungdomar själva bör spela en avgörande roll i utformningen, utvecklingen och genomförandet av ungdomsarbetets innovationsprocess för att göra denna innovation framgångsrik, |
| --- | --- |

11.

ungdomar själva bör spela en avgörande roll i utformningen, utvecklingen och genomförandet av ungdomsarbetets innovationsprocess för att göra denna innovation framgångsrik,

| 12. | kapaciteten hos ungdomsarbetare (oavsett om dessa är volontärer eller anställda) kan ökas genom allmän utbildning, yrkesutbildning och möjligheter till nätverkande såväl som vägledning och finansiellt stöd för att leta efter och genomföra nya och innovativa tillvägagångssätt för ungdomsarbete i syfte att nå ut till fler ungdomar, särskilt dem som är svåra att nå, och uppnå en större effekt på deras liv, |
| --- | --- |

12.

kapaciteten hos ungdomsarbetare (oavsett om dessa är volontärer eller anställda) kan ökas genom allmän utbildning, yrkesutbildning och möjligheter till nätverkande såväl som vägledning och finansiellt stöd för att leta efter och genomföra nya och innovativa tillvägagångssätt för ungdomsarbete i syfte att nå ut till fler ungdomar, särskilt dem som är svåra att nå, och uppnå en större effekt på deras liv,

| 13. | utarbetandet av evidensbaserad ungdomspolitik kräver regelbundna uppdateringar med aktuella och relevanta data som samlas in på lokal, regional, nationell och europeisk nivå; information om livsstilar och aktuella livstrender (6) bland ungdomar bör också inkluderas, |
| --- | --- |

13.

utarbetandet av evidensbaserad ungdomspolitik kräver regelbundna uppdateringar med aktuella och relevanta data som samlas in på lokal, regional, nationell och europeisk nivå; information om livsstilar och aktuella livstrender (6) bland ungdomar bör också inkluderas,

| 14. | sektorsövergripande samarbete, utöver utvecklingen av sektorn för ungdomsarbete som sådan, är av vital betydelse för utvecklingen av nya tillvägagångssätt inom ungdomsarbetet; samarbetet mellan berörda parter som företräder olika sektorer behöver underlättas och främjas i samband med genomförandet av nya tillvägagångssätt inom ungdomsarbete för att säkerställa ett effektivt fastställande av samarbetsmöjligheter (7) och bidra till kvalitet inom det praktiska ungdomsarbetet och ett bättre tillgodoseende av ungdomars behov, |
| --- | --- |

14.

sektorsövergripande samarbete, utöver utvecklingen av sektorn för ungdomsarbete som sådan, är av vital betydelse för utvecklingen av nya tillvägagångssätt inom ungdomsarbetet; samarbetet mellan berörda parter som företräder olika sektorer behöver underlättas och främjas i samband med genomförandet av nya tillvägagångssätt inom ungdomsarbete för att säkerställa ett effektivt fastställande av samarbetsmöjligheter (7) och bidra till kvalitet inom det praktiska ungdomsarbetet och ett bättre tillgodoseende av ungdomars behov,

UPPMANAR – MED BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN – MEDLEMSSTATERNA ATT

| 15. | främja, stödja och utvärdera utnyttjandet, utformningen, utvecklingen, testningen och spridningen av nya verktyg och tillvägagångssätt som ska användas inom ungdomsarbetet med hjälp av sektorsövergripande samarbete och i syfte att på lämpligt sätt bemöta aktuella behov och framtida utmaningar samt intressen och förväntningar bland ungdomar och i samhället; för att säkerställa kvalitet bör ungdomar, ungdomsforskare, ungdomsarbetare och ungdomsorganisationer inbjudas att delta aktivt i alla skeden av processen, |
| --- | --- |

15.

främja, stödja och utvärdera utnyttjandet, utformningen, utvecklingen, testningen och spridningen av nya verktyg och tillvägagångssätt som ska användas inom ungdomsarbetet med hjälp av sektorsövergripande samarbete och i syfte att på lämpligt sätt bemöta aktuella behov och framtida utmaningar samt intressen och förväntningar bland ungdomar och i samhället; för att säkerställa kvalitet bör ungdomar, ungdomsforskare, ungdomsarbetare och ungdomsorganisationer inbjudas att delta aktivt i alla skeden av processen,

| 16. | förbättra innovationskapaciteten hos ungdomsarbetare (volontärer eller anställda) samt utvecklingen av ungdomars potential och talang genom tillhandahållande av möjligheter till utbildning, med särskilt fokus på






  a) | användning och anpassning av innovativa tillvägagångssätt inom praktiskt ungdomsarbete; |
| --- | --- | --- |

16.

förbättra innovationskapaciteten hos ungdomsarbetare (volontärer eller anställda) samt utvecklingen av ungdomars potential och talang genom tillhandahållande av möjligheter till utbildning, med särskilt fokus på

a)

användning och anpassning av innovativa tillvägagångssätt inom praktiskt ungdomsarbete;

| b) | införlivande av information om de senaste livstrenderna bland ungdomar i utbildning och praxis för ungdomsarbete; |
| --- | --- |

b)

införlivande av information om de senaste livstrenderna bland ungdomar i utbildning och praxis för ungdomsarbete;

| c) | användningen av sektorsövergripande samarbete vid utformningen av nya och innovativa verktyg och tillvägagångssätt för praktiskt ungdomsarbete; |
| --- | --- |

c)

användningen av sektorsövergripande samarbete vid utformningen av nya och innovativa verktyg och tillvägagångssätt för praktiskt ungdomsarbete;

| d) | i synnerhet de metoder som används för att upptäcka och därefter utveckla ungdomars potential och talang samt bygga upp deras självkänsla och självförtroende; |
| --- | --- |

d)

i synnerhet de metoder som används för att upptäcka och därefter utveckla ungdomars potential och talang samt bygga upp deras självkänsla och självförtroende;

| e) | ungdomars deltagande som en källa till värdefull information och sakkunskap inom t.ex. utvecklingen av digital kompetens; |
| --- | --- |

e)

ungdomars deltagande som en källa till värdefull information och sakkunskap inom t.ex. utvecklingen av digital kompetens;

| f) | att nå fram till ungdomar som riskerar marginalisering med hjälp av innovativa tillvägagångssätt och fokus på utvecklingen av deras potential och talang, |
| --- | --- |

f)

att nå fram till ungdomar som riskerar marginalisering med hjälp av innovativa tillvägagångssätt och fokus på utvecklingen av deras potential och talang,

| 17. | i relevanta fall uppmuntra hållbart stöd, inbegripet finansiellt stöd, till organisationer som arbetar med och för ungdomar, i synnerhet med avseende på kollektiva projekt, och som följer principerna (8) för ungdomsarbete, i syfte att stärka deras innovationskapacitet, |
| --- | --- |

17.

i relevanta fall uppmuntra hållbart stöd, inbegripet finansiellt stöd, till organisationer som arbetar med och för ungdomar, i synnerhet med avseende på kollektiva projekt, och som följer principerna (8) för ungdomsarbete, i syfte att stärka deras innovationskapacitet,

| 18. | samarbeta nära med företrädare för regionala och lokala myndigheter, ungdomsråd och organisationer för ungdomsarbete, ungdomar och andra berörda parter inom ungdomsområdet så att budskapen i dessa slutsatser i bred utsträckning införlivas i praxis på regional och lokal nivå, |
| --- | --- |

18.

samarbeta nära med företrädare för regionala och lokala myndigheter, ungdomsråd och organisationer för ungdomsarbete, ungdomar och andra berörda parter inom ungdomsområdet så att budskapen i dessa slutsatser i bred utsträckning införlivas i praxis på regional och lokal nivå,

| 19. | främja och stödja utrymmen och möjligheter i partnerskap med lokala myndigheter när så är lämpligt, i syfte att göra det möjligt för ungdomar att träffas personligen och utveckla gemensamma initiativ, |
| --- | --- |

19.

främja och stödja utrymmen och möjligheter i partnerskap med lokala myndigheter när så är lämpligt, i syfte att göra det möjligt för ungdomar att träffas personligen och utveckla gemensamma initiativ,

| 20. | överväga inrättandet av flexibla utrymmen och möjligheter till experimenterande och försök där ungdomsarbetare och ungdomar kan lära sig att reagera på de snabbt föränderliga förhållandena och livsstilarna och lära sig att hantera komplexitet, |
| --- | --- |

20.

överväga inrättandet av flexibla utrymmen och möjligheter till experimenterande och försök där ungdomsarbetare och ungdomar kan lära sig att reagera på de snabbt föränderliga förhållandena och livsstilarna och lära sig att hantera komplexitet,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM RAMEN FÖR SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETER OCH MED VEDERBÖRLIGT BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN

| 21. | överväga regelbunden insamling och analys av information om livstrender bland ungdomar samt stödja spridning av resultaten till de relevanta berörda parterna, inbegripet beslutsfattare på nationell, regional och lokal nivå, volontärer inom ungdomsarbete, ungdomsledare och ungdomsarbetare, |
| --- | --- |

21.

överväga regelbunden insamling och analys av information om livstrender bland ungdomar samt stödja spridning av resultaten till de relevanta berörda parterna, inbegripet beslutsfattare på nationell, regional och lokal nivå, volontärer inom ungdomsarbete, ungdomsledare och ungdomsarbetare,

| 22. | söka efter innovativa tillvägagångssätt som genomförts inom praktiskt ungdomsarbete, inbegripet andra relevanta områden, såsom utbildning, idrott och kultur, sociala tjänster, informations- och kommunikationsteknik, samt skapa möjligheter till anpassning av innovativa tillvägagångssätt som används inom andra politikområden till området för ungdomsarbete och möjligheter till utbyte av god praxis, |
| --- | --- |

22.

söka efter innovativa tillvägagångssätt som genomförts inom praktiskt ungdomsarbete, inbegripet andra relevanta områden, såsom utbildning, idrott och kultur, sociala tjänster, informations- och kommunikationsteknik, samt skapa möjligheter till anpassning av innovativa tillvägagångssätt som används inom andra politikområden till området för ungdomsarbete och möjligheter till utbyte av god praxis,

| 23. | i tillämpliga fall fastställa nya kompetenser som ungdomsarbetare behöver och utveckla utbildnings- och vidareutbildningsmoduler som underlättar ungdomsarbetares förvärv av ny kompetens, inbegripet digital kompetens, |
| --- | --- |

23.

i tillämpliga fall fastställa nya kompetenser som ungdomsarbetare behöver och utveckla utbildnings- och vidareutbildningsmoduler som underlättar ungdomsarbetares förvärv av ny kompetens, inbegripet digital kompetens,

| 24. | genom utarbetandet, övervakningen och utvärderingen av ungdomspolitik, ungdomsstrategier och ungdomsinitiativ på nationell, regional och lokal nivå fastställa nya tillvägagångssätt inom ungdomsarbetet som bidrar till att upptäcka och utveckla alla ungdomars potential och talang, |
| --- | --- |

24.

genom utarbetandet, övervakningen och utvärderingen av ungdomspolitik, ungdomsstrategier och ungdomsinitiativ på nationell, regional och lokal nivå fastställa nya tillvägagångssätt inom ungdomsarbetet som bidrar till att upptäcka och utveckla alla ungdomars potential och talang,

UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT

| 25. | regelbundet utföra analys och infoga ett avsnitt i ungdomsrapporten med uppdaterad och korrekt information om de senaste livsstils- och livstrenderna bland ungdomar, |
| --- | --- |

25.

regelbundet utföra analys och infoga ett avsnitt i ungdomsrapporten med uppdaterad och korrekt information om de senaste livsstils- och livstrenderna bland ungdomar,

| 26. | stödja utbytet av information om livsstilar och livstrender bland ungdomar samt exempel på god praxis och innovativa tillvägagångssätt som genomförts inom ungdomsarbetet i EU:s medlemsstater och utanför EU, anordna expertmöten, konferenser och övrig verksamhet för ömsesidigt lärande och överväga att använda sådana plattformar som europeiska konventet om ungdomsarbete för att främja innovativa tillvägagångssätt inom ungdomsarbetet, |
| --- | --- |

26.

stödja utbytet av information om livsstilar och livstrender bland ungdomar samt exempel på god praxis och innovativa tillvägagångssätt som genomförts inom ungdomsarbetet i EU:s medlemsstater och utanför EU, anordna expertmöten, konferenser och övrig verksamhet för ömsesidigt lärande och överväga att använda sådana plattformar som europeiska konventet om ungdomsarbete för att främja innovativa tillvägagångssätt inom ungdomsarbetet,

| 27. | på bästa sätt utnyttja befintliga EU-program, såsom Erasmus+, i syfte att stödja genomförandet av innovativa tillvägagångssätt inom praktiskt ungdomsarbete. |
| --- | --- |

27.

på bästa sätt utnyttja befintliga EU-program, såsom Erasmus+, i syfte att stödja genomförandet av innovativa tillvägagångssätt inom praktiskt ungdomsarbete.

---

(1)  Quality youth work – common framework for future developments of youth work. Rapport från expertgruppen för kvalitetssystem för ungdomsarbete i EU:s medlemsstater, Europeiska kommissionen 2015.

(2)  Spelifiering innebär att spelmekanik tillämpas på icke-spelrelaterade verksamheter i syfte att ändra människors beteende. Ett exempel på detta är applikationer som räknar de steg man tar varje dag och som ger belöningar och gör det möjligt att jämföra ens egna resultat med andras. Olika element från speldynamik och spelmekanismer kan genomföras och tillämpas även inom ungdomsarbete. (Gamification 101: An Introduction to the Use of Game Dynamics to Influence Behaviour, Bunchball 2010).

(3)  GPS-baserade aktiviteter använder sig av elektronik med GPS-positionering (främst smarta telefoner) för olika aktiviteter där fysisk motion stödjs, användaren orienteras i en ny miljö eller där man löser olika uppgifter eller lär sig mer om intressanta platser.

(4)  Virtuella diplom (learning badges) används i det virtuella utrymmet som intyg på vad eleverna har uppnått. Vissa företag stödjer detta koncept, bland annat Mozilla, som har skapat onlineplattformen Open badges. Detta passar väl med initiativ kring erkännandet av icke-formellt lärande inom ungdomsarbete.

(5)  Designtänkande är ett människocentrerat, kollaborativt, optimistiskt och experimentellt tillvägagångssätt. Det fungerar väl med ungdomar eftersom dessa görs till en integrerad del av förändringen, samtidigt som de även utformar nya lösningar. Designtänkande kan användas för (ny)utformning av olika program, verktyg eller utrymmen för ungdomar. (Design Thinking for Educators’ Toolkit, 2012).

(6)  Information om livsstilar och livstrender bland ungdomar inbegriper specifika uppgifter om unga människor ur sociologisk, psykologisk och pedagogisk synvinkel. Sådan information bör besvara frågor som till exempel följande: Vad är ungdomar intresserade av? Vad är de rädda för? Hur lär de sig saker? Hur tillbringar de sin fritid? Hur interagerar de via sociala nätverk? Hur hanterar de sin ekonomi?

(7)  Ett exempel på detta skulle kunna vara ett kreativt seminarium för skapande av en ny applikation för mobila enheter där ungdomsarbetare, ungdomar och IKT-specialister deltar.

(8)  Se fotnot 1.

---

BILAGA

Vid antagandet av dessa slutsatser erinrar rådet särskilt om följande:

| — | Kommissionens meddelande Europa 2020 (1), som godkänts av Europeiska rådet, och dess flaggskeppsinitiativ ”Ny kompetens och arbetstillfällen” (2), ”Innovationsunionen” (3) och ”En digital agenda för Europa” (4). |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelande Europa 2020 (1), som godkänts av Europeiska rådet, och dess flaggskeppsinitiativ ”Ny kompetens och arbetstillfällen” (2), ”Innovationsunionen” (3) och ”En digital agenda för Europa” (4).

| — | Rådets slutsatser av den 30 maj 2016 om ungdomssektorns roll i ett integrerat och sektorsövergripande tillvägagångssätt för att förebygga och bekämpa våldsinriktad radikalisering bland ungdomar (5). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser av den 30 maj 2016 om ungdomssektorns roll i ett integrerat och sektorsövergripande tillvägagångssätt för att förebygga och bekämpa våldsinriktad radikalisering bland ungdomar (5).

| — | Resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 15 december 2015, om en EU-arbetsplan för ungdomsfrågor för 2016–2018 (6). |
| --- | --- |

—

Resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 15 december 2015, om en EU-arbetsplan för ungdomsfrågor för 2016–2018 (6).

| — | Rådets slutsatser av den 18 maj 2015 om att stärka det sektorsövergripande politiska samarbetet för att effektivt hantera socioekonomiska utmaningar för ungdomar (7). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser av den 18 maj 2015 om att stärka det sektorsövergripande politiska samarbetet för att effektivt hantera socioekonomiska utmaningar för ungdomar (7).

| — | Rådets slutsatser av den 20 maj 2014 om främjande av ungt företagande för ungdomars sociala delaktighet (8). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser av den 20 maj 2014 om främjande av ungt företagande för ungdomars sociala delaktighet (8).

| — | Rådets slutsatser av den 25 november 2013 om förbättrad social integration av ungdomar som varken arbetar eller studerar (9). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser av den 25 november 2013 om förbättrad social integration av ungdomar som varken arbetar eller studerar (9).

| — | Rådets slutsatser av den 16 maj 2013 om det högkvalitativa ungdomsarbetets bidrag till ungdomars utveckling, välbefinnande och sociala integration (10). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser av den 16 maj 2013 om det högkvalitativa ungdomsarbetets bidrag till ungdomars utveckling, välbefinnande och sociala integration (10).

| — | Rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (11). |
| --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (11).

| — | Rådets slutsatser av den 11 maj 2012 om främjande av ungdomars kreativa och innovativa potential (12). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser av den 11 maj 2012 om främjande av ungdomars kreativa och innovativa potential (12).

| — | Resolution av den 18 november 2010 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ungdomsarbete (13). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 18 november 2010 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ungdomsarbete (13).

| — | Resolution av den 11 maj 2010 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om aktiv integration av ungdomar: att bekämpa arbetslöshet och fattigdom (14). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 11 maj 2010 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om aktiv integration av ungdomar: att bekämpa arbetslöshet och fattigdom (14).

| — | Undersökningar och förklaringar:






  — | Rådets och kommissionens gemensamma rapport 2015 om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) (15). |
| --- | --- | --- |

—

Undersökningar och förklaringar:

—

Rådets och kommissionens gemensamma rapport 2015 om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) (15).

| — | Rapport från expertgruppen för kvalitetssystem för ungdomsarbete i EU:s medlemsstater, 2015. |
| --- | --- |

—

Rapport från expertgruppen för kvalitetssystem för ungdomsarbete i EU:s medlemsstater, 2015.

| — | Förklaring från det andra europeiska konventet om ungdomsarbete (2015) (16). |
| --- | --- |

—

Förklaring från det andra europeiska konventet om ungdomsarbete (2015) (16).

---

(1)  7110/10.

(2)  17066/10.

(3)  14035/10.

(4)  9981/10/REV 1.

(5)  9640/16.

(6)  EUT C 417, 15.12.2015, s. 1.

(7)  EUT C 172, 27.5.2015, s. 3.

(8)  EUT C 183, 14.6.2014, s. 18.

(9)  EUT C 30, 1.2.2014, s. 5.

(10)  EUT C 168, 14.6.2013, s. 5.

(11)  EUT C 398, 22.12.2012, s. 1.

(12)  EUT C 169, 15.6.2012, s. 1.

(13)  EUT C 327, 4.12.2010, s. 1.

(14)  EUT C 137, 27.5.2010, s. 1.

(15)  EUT C 417, 15.12.2015, s. 17.

(16)  http://pjp-eu.coe.int/documents/1017981/8529155/The+2nd+European+Youth+Work+Declaration_FINAL.pdf/cc602b1d-6efc-46d9-80ec-5ca57c35eb85

---

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 467/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 467/12

---

Rådets slutsatser om idrottsdiplomati

(2016/C 467/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

| 1. | SOM ERINRAR OM den politiska bakgrunden till denna fråga som återges i bilagan, |
| --- | --- |

1.

SOM ERINRAR OM den politiska bakgrunden till denna fråga som återges i bilagan,

| 2. | SOM INSER att idrott är ett möjligt verktyg i stödjandet av ett interkulturellt, ekonomiskt och politiskt samarbete och förståelse mellan nationer och kulturer och att dess potential kan bidra till att utvidga och stärka kontakterna mellan EU och tredjeländer, |
| --- | --- |

2.

SOM INSER att idrott är ett möjligt verktyg i stödjandet av ett interkulturellt, ekonomiskt och politiskt samarbete och förståelse mellan nationer och kulturer och att dess potential kan bidra till att utvidga och stärka kontakterna mellan EU och tredjeländer,

| 3. | SOM KONSTATERAR ATT






  — | idrottsdiplomati kan förstås som att idrott används som ett sätt att påverka diplomatiska, interkulturella, sociala, ekonomiska och politiska förbindelser; den är en oskiljaktig del av den offentliga diplomatin, som är en långsiktig kommunikationsprocess med allmänheten och organisationer med syften såsom att förbättra attraktionskraften hos och uppfattningen om ett land, en region eller en stad och påverka beslutsfattandet inom olika politikområden; den bidrar till att nå utrikespolitiska mål på ett sätt som är synligt och begripligt för allmänheten, |
| --- | --- | --- |

3.

SOM KONSTATERAR ATT

—

idrottsdiplomati kan förstås som att idrott används som ett sätt att påverka diplomatiska, interkulturella, sociala, ekonomiska och politiska förbindelser; den är en oskiljaktig del av den offentliga diplomatin, som är en långsiktig kommunikationsprocess med allmänheten och organisationer med syften såsom att förbättra attraktionskraften hos och uppfattningen om ett land, en region eller en stad och påverka beslutsfattandet inom olika politikområden; den bidrar till att nå utrikespolitiska mål på ett sätt som är synligt och begripligt för allmänheten,

| — | idrottsdiplomati på EU-nivå omfattar samtliga relevanta verktyg från idrottsområdet som används av EU och dess medlemsstater för att samarbeta med länder utanför EU och internationella statliga organisationer; dessa bör inriktas på politiskt samarbete och stöd till politik, projekt och program; tonvikten bör ligga på den roll som idrotten har i unionens yttre förbindelser, inklusive främjandet av europeiska värderingar, |
| --- | --- |

—

idrottsdiplomati på EU-nivå omfattar samtliga relevanta verktyg från idrottsområdet som används av EU och dess medlemsstater för att samarbeta med länder utanför EU och internationella statliga organisationer; dessa bör inriktas på politiskt samarbete och stöd till politik, projekt och program; tonvikten bör ligga på den roll som idrotten har i unionens yttre förbindelser, inklusive främjandet av europeiska värderingar,

| 4. | SOM KONSTATERAR att idrottsdiplomatin kan genomföras i nära samarbete med idrottsrörelsen med respekt för dess självbestämmanderätt; den omfattar områden såsom främjandet av positiva idrottsrelaterade värderingar och den bidrar till utvecklingen av politiska, sociala och ekonomiska samarbeten och relationer, |
| --- | --- |

4.

SOM KONSTATERAR att idrottsdiplomatin kan genomföras i nära samarbete med idrottsrörelsen med respekt för dess självbestämmanderätt; den omfattar områden såsom främjandet av positiva idrottsrelaterade värderingar och den bidrar till utvecklingen av politiska, sociala och ekonomiska samarbeten och relationer,

| 5. | SOM ÄR MEDVETET OM de värden som idrotten kan främja såsom rent spel, jämställdhet, respekt för mångfald, integritet, disciplin, skicklighet, vänskap, tolerans och ömsesidig förståelse som kan föra olika folk och länder samman; idrottsdiplomatin använder idrottens allmängiltighet som ett sätt att överbrygga språkliga, sociokulturella och religiösa skillnader och har därmed stor potential att främja multikulturell dialog och bidra till utveckling och fred, |
| --- | --- |

5.

SOM ÄR MEDVETET OM de värden som idrotten kan främja såsom rent spel, jämställdhet, respekt för mångfald, integritet, disciplin, skicklighet, vänskap, tolerans och ömsesidig förståelse som kan föra olika folk och länder samman; idrottsdiplomatin använder idrottens allmängiltighet som ett sätt att överbrygga språkliga, sociokulturella och religiösa skillnader och har därmed stor potential att främja multikulturell dialog och bidra till utveckling och fred,

| 6. | SOM BETONAR att idrottsutövare och idrottsevenemang avsevärt kan bidra till idrottsdiplomatins utveckling; de kan ge en positiv bild hos en utländsk allmänhet och bland utländska organisationer och forma uppfattningar för att stödja uppnåendet av bredare utrikespolitiska mål; i detta sammanhang kan idrotten användas för att stärka och komplettera den nationella diplomatin och EU:s diplomati, |
| --- | --- |

6.

SOM BETONAR att idrottsutövare och idrottsevenemang avsevärt kan bidra till idrottsdiplomatins utveckling; de kan ge en positiv bild hos en utländsk allmänhet och bland utländska organisationer och forma uppfattningar för att stödja uppnåendet av bredare utrikespolitiska mål; i detta sammanhang kan idrotten användas för att stärka och komplettera den nationella diplomatin och EU:s diplomati,

| 7. | SOM BEAKTAR att idrotten kan vara en plattform för att bygga relationer mellan människor, exempelvis genom att stödja utbytesprogram för idrottare, ungdomar, tränare och experter eller genom att anordna internationella idrottstävlingar på både elit- och gräsrotsnivå, |
| --- | --- |

7.

SOM BEAKTAR att idrotten kan vara en plattform för att bygga relationer mellan människor, exempelvis genom att stödja utbytesprogram för idrottare, ungdomar, tränare och experter eller genom att anordna internationella idrottstävlingar på både elit- och gräsrotsnivå,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT, MED VEDERBÖRLIG HÄNSYN TILL DERAS RESPEKTIVE BEFOGENHETER OCH MED BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN,

| 8. | öka medvetenheten inom medlemsstaterna, Europeiska kommissionen och Europeiska utrikestjänsten (däribland EU:s delegationer) om idrottens potential att bidra till den offentliga diplomatin, |
| --- | --- |

8.

öka medvetenheten inom medlemsstaterna, Europeiska kommissionen och Europeiska utrikestjänsten (däribland EU:s delegationer) om idrottens potential att bidra till den offentliga diplomatin,

| 9. | uppmuntra till samarbete mellan myndigheter och idrottsrörelsen för att utnyttja idrottens potential i utrikespolitiken, |
| --- | --- |

9.

uppmuntra till samarbete mellan myndigheter och idrottsrörelsen för att utnyttja idrottens potential i utrikespolitiken,

| 10. | stärka förbindelserna med relevanta idrottsorganisationer och internationella statliga organisationer samt övriga berörda parter genom EU:s strukturerade dialog om idrott inom ramen för rådets möten och EU:s idrottsforum och andra strukturer, |
| --- | --- |

10.

stärka förbindelserna med relevanta idrottsorganisationer och internationella statliga organisationer samt övriga berörda parter genom EU:s strukturerade dialog om idrott inom ramen för rådets möten och EU:s idrottsforum och andra strukturer,

| 11. | använda idrottens potential på ett bättre sätt, inbegripet genom utbildning och att välkända idrottare involveras som budbärare för att främja positiva idrottsliga och europeiska värderingar, |
| --- | --- |

11.

använda idrottens potential på ett bättre sätt, inbegripet genom utbildning och att välkända idrottare involveras som budbärare för att främja positiva idrottsliga och europeiska värderingar,

| 12. | främja stora idrottsevenemang som en viktig aspekt av EU:s interkulturella, sociala och ekonomiska diplomati i fall där de kan bidra till EU:s ekonomiska mål om tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft, |
| --- | --- |

12.

främja stora idrottsevenemang som en viktig aspekt av EU:s interkulturella, sociala och ekonomiska diplomati i fall där de kan bidra till EU:s ekonomiska mål om tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft,

| 13. | se till att idrottsdiplomatin står kvar på EU:s politiska dagordning, |
| --- | --- |

13.

se till att idrottsdiplomatin står kvar på EU:s politiska dagordning,

| 14. | undersöka möjligheten att använda nätverket av ambassadörer för den europeiska idrottsveckan för att främja positiva idrottsvärderingar och europeiska värderingar med syftet att öka EU:s attraktionskraft, erkännande och synlighet i tredjeländer, |
| --- | --- |

14.

undersöka möjligheten att använda nätverket av ambassadörer för den europeiska idrottsveckan för att främja positiva idrottsvärderingar och europeiska värderingar med syftet att öka EU:s attraktionskraft, erkännande och synlighet i tredjeländer,

| 15. | stödja och delta i aktiviteter, såsom konferenser, seminarier, aktiviteter för peer learning eller informella ad hoc-grupper, vilket skulle kunna bidra till utarbetandet av ett strategiskt tillvägagångssätt för idrottsdiplomatin inom ramen för EU, |
| --- | --- |

15.

stödja och delta i aktiviteter, såsom konferenser, seminarier, aktiviteter för peer learning eller informella ad hoc-grupper, vilket skulle kunna bidra till utarbetandet av ett strategiskt tillvägagångssätt för idrottsdiplomatin inom ramen för EU,

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

| 16. | se till att idrotten, och dess bidrag till att EU:s ambitioner för de yttre förbindelserna uppnås, beaktas i avtal med tredjeländer, däribland inom ramen för anslutnings-, associerings- och samarbetsavtal och europeiska grannskapsavtal, |
| --- | --- |

16.

se till att idrotten, och dess bidrag till att EU:s ambitioner för de yttre förbindelserna uppnås, beaktas i avtal med tredjeländer, däribland inom ramen för anslutnings-, associerings- och samarbetsavtal och europeiska grannskapsavtal,

| 17. | samla in och sprida empiriska bevis för idrottens effektivitet som ett sätt att främja värderingar, interkulturell dialog, utveckling och fred, |
| --- | --- |

17.

samla in och sprida empiriska bevis för idrottens effektivitet som ett sätt att främja värderingar, interkulturell dialog, utveckling och fred,

| 18. | anordna en högnivåkonferens för att diskutera samarbetsmöjligheterna på området idrottsdiplomati, inbegripet på en eventuell plattform eller i ett nätverk för att stärka kunskaperna på området idrottsdiplomati, särskilt genom insamling och utbyte av bästa praxis om idrottsdiplomatins roll i samhället; och undersöka möjligheten att utarbeta utbildningsrådgivning eller moduler för myndigheter och relevanta berörda parter som är involverade i frågor som rör idrottsdiplomati, |
| --- | --- |

18.

anordna en högnivåkonferens för att diskutera samarbetsmöjligheterna på området idrottsdiplomati, inbegripet på en eventuell plattform eller i ett nätverk för att stärka kunskaperna på området idrottsdiplomati, särskilt genom insamling och utbyte av bästa praxis om idrottsdiplomatins roll i samhället; och undersöka möjligheten att utarbeta utbildningsrådgivning eller moduler för myndigheter och relevanta berörda parter som är involverade i frågor som rör idrottsdiplomati,

| 19. | undersöka möjligheten att finansiera idrottsrelaterad verksamhet genom EU:s finansieringsprogram för yttre förbindelser och överväga att stödja projekt som har koppling till idrottsdiplomati och där tredjeländer deltar genom EU:s finansieringsprogram för yttre förbindelser samt genom programmet Erasmus+, |
| --- | --- |

19.

undersöka möjligheten att finansiera idrottsrelaterad verksamhet genom EU:s finansieringsprogram för yttre förbindelser och överväga att stödja projekt som har koppling till idrottsdiplomati och där tredjeländer deltar genom EU:s finansieringsprogram för yttre förbindelser samt genom programmet Erasmus+,

| 20. | överväga att involvera tredjeländer i den europeiska idrottsveckan. |
| --- | --- |

20.

överväga att involvera tredjeländer i den europeiska idrottsveckan.

---

BILAGA

Vid antagandet av dessa slutsatser erinrar rådet särskilt om följande:

| — | I artikel 165.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) anges att unionen och medlemsstaterna ska främja samarbetet med tredjeland och behöriga internationella organisationer på utbildnings- och idrottsområdena, särskilt Europarådet. |
| --- | --- |

—

I artikel 165.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) anges att unionen och medlemsstaterna ska främja samarbetet med tredjeland och behöriga internationella organisationer på utbildnings- och idrottsområdena, särskilt Europarådet.

| — | Kommissionens vitbok om idrott (2007) där det betonas att idrottens roll i samhället även har potential att stärka unionens yttre förbindelser (1). |
| --- | --- |

—

Kommissionens vitbok om idrott (2007) där det betonas att idrottens roll i samhället även har potential att stärka unionens yttre förbindelser (1).

| — | Kommissionens meddelande Utveckling av idrottens europeiska dimension där det betonades att man bör prioritera samarbetet med europeiska länder som inte är EU-medlemmar, särskilt kandidatländer och potentiella kandidatländer, och med Europarådet (2). |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelande Utveckling av idrottens europeiska dimension där det betonades att man bör prioritera samarbetet med europeiska länder som inte är EU-medlemmar, särskilt kandidatländer och potentiella kandidatländer, och med Europarådet (2).

| — | Rapporten från högnivågruppen för idrottsdiplomati som inrättades av Europeiska kommissionen (2016). |
| --- | --- |

—

Rapporten från högnivågruppen för idrottsdiplomati som inrättades av Europeiska kommissionen (2016).

---

(1)  Dok. 11811/07 + ADD 1-4.

(2)  Dok. 5597/11 + ADD 1-3.

---

Europeiska kommissionen

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 467/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 467/15

---

Eurons växelkurs (1)

14 december 2016

(2016/C 467/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0644 |
| JPY | japansk yen | 122,39 |
| DKK | dansk krona | 7,4359 |
| GBP | pund sterling | 0,83963 |
| SEK | svensk krona | 9,7553 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0747 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,0223 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,023 |
| HUF | ungersk forint | 314,89 |
| PLN | polsk zloty | 4,4402 |
| RON | rumänsk leu | 4,5153 |
| TRY | turkisk lira | 3,7125 |
| AUD | australisk dollar | 1,4177 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3961 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,2561 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,4741 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5157 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 241,10 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 14,5508 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,3499 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5405 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 143,75 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7303 |
| PHP | filippinsk peso | 52,918 |
| RUB | rysk rubel | 65,1386 |
| THB | thailändsk baht | 37,882 |
| BRL | brasiliansk real | 3,5242 |
| MXN | mexikansk peso | 21,5666 |
| INR | indisk rupie | 71,8245 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0644

JPY

japansk yen

122,39

DKK

dansk krona

7,4359

GBP

pund sterling

0,83963

SEK

svensk krona

9,7553

CHF

schweizisk franc

1,0747

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,0223

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,023

HUF

ungersk forint

314,89

PLN

polsk zloty

4,4402

RON

rumänsk leu

4,5153

TRY

turkisk lira

3,7125

AUD

australisk dollar

1,4177

CAD

kanadensisk dollar

1,3961

HKD

Hongkongdollar

8,2561

NZD

nyzeeländsk dollar

1,4741

SGD

singaporiansk dollar

1,5157

KRW

sydkoreansk won

1 241,10

ZAR

sydafrikansk rand

14,5508

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,3499

HRK

kroatisk kuna

7,5405

IDR

indonesisk rupiah

14 143,75

MYR

malaysisk ringgit

4,7303

PHP

filippinsk peso

52,918

RUB

rysk rubel

65,1386

THB

thailändsk baht

37,882

BRL

brasiliansk real

3,5242

MXN

mexikansk peso

21,5666

INR

indisk rupie

71,8245

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 467/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 467/16

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 9 december 2016

om ingående på Europeiska atomenergigemenskapens och dess medlemsstaters vägnar av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

(2016/C 467/06)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 101.2,

med beaktande av rådets beslut om godkännande av kommissionens ingående på Europeiska atomenergigemenskapens vägnar av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, och

av följande skäl:

| (1) | Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, (nedan kallat avtalet) undertecknades den 16 juni 2008 och trädde i kraft den 1 juni 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, (nedan kallat avtalet) undertecknades den 16 juni 2008 och trädde i kraft den 1 juni 2015 (1).

| (2) | Republiken Kroatien blev medlem i unionen den 1 juli 2013. |
| --- | --- |

(2)

Republiken Kroatien blev medlem i unionen den 1 juli 2013.

| (3) | I enlighet med artikel 6.2 andra stycket i 2012 års akt om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen bör Kroatiens anslutning till avtalet godkännas genom att ett protokoll till avtalet ingås mellan rådet, genom enhälligt beslut på medlemsstaternas vägnar, och tredjelandet i fråga. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 6.2 andra stycket i 2012 års akt om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen bör Kroatiens anslutning till avtalet godkännas genom att ett protokoll till avtalet ingås mellan rådet, genom enhälligt beslut på medlemsstaternas vägnar, och tredjelandet i fråga.

| (4) | Den 24 september 2012 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Bosnien och Hercegovina om ingåendet av ett protokoll till avtalet. |
| --- | --- |

(4)

Den 24 september 2012 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Bosnien och Hercegovina om ingåendet av ett protokoll till avtalet.

| (5) | Förhandlingarna slutfördes och protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallat protokollet) paraferades den 18 juli 2016. |
| --- | --- |

(5)

Förhandlingarna slutfördes och protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallat protokollet) paraferades den 18 juli 2016.

| (6) | Protokollet omfattar också frågor som omfattas av Europeiska atomenergigemenskapens behörighet. |
| --- | --- |

(6)

Protokollet omfattar också frågor som omfattas av Europeiska atomenergigemenskapens behörighet.

| (7) | Protokollet bör ingås av kommissionen på Europeiska atomenergigemenskapens vägnar när det gäller frågor som omfattas av Europeiska atomenergigemenskapens behörighet. |
| --- | --- |

(7)

Protokollet bör ingås av kommissionen på Europeiska atomenergigemenskapens vägnar när det gäller frågor som omfattas av Europeiska atomenergigemenskapens behörighet.

| (8) | Den 21 november 2016 antog rådet ett beslut om godkännande av Europeiska kommissionens ingående av protokollet på Europeiska atomenergigemenskapens vägnar (2). |
| --- | --- |

(8)

Den 21 november 2016 antog rådet ett beslut om godkännande av Europeiska kommissionens ingående av protokollet på Europeiska atomenergigemenskapens vägnar (2).

| (9) | Undertecknandet och ingåendet av protokollet omfattas av ett separat förfarande när det gäller frågor som omfattas av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(9)

Undertecknandet och ingåendet av protokollet omfattas av ett separat förfarande när det gäller frågor som omfattas av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (10) | Protokollet bör godkännas. |
| --- | --- |

(10)

Protokollet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ingåendet på Europeiska atomenergigemenskapens vägnar av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, godkänns härmed.

Texten till protokollet fogas till rådets beslut om undertecknande, på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, och provisorisk tillämpning av protokollet (3).

Artikel 2

Kommissionsledamoten med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingar bemyndigas härmed att underteckna protokollet och att deponera den anmälan som föreskrivs i artikel 7 i protokollet.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 9 december 2016.

På kommissionens vägnar

Johannes HAHN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 164, 30.6.2015, s. 2.

1

(2)  Ännu inte offentliggjort i EUT.

2

(3)  Ännu inte offentliggjorda i EUT.

3

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 467/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 467/18

---

INBJUDAN ATT LÄMNA FÖRSLAG – Eacea/41/2016

enligt Erasmus+-programmet

Programområde 3: Stöd till politiska reformer – Initiativ för politisk innovation

Europeiska framåtblickande samarbetsprojekt inom områdena utbildning och yrkesutbildning

(2016/C 467/07)

1.   Beskrivning, mål och prioriteringar

Framåtblickande samarbetsprojekt är transnationella samarbetsprojekt som syftar till att fastställa, testa, utveckla eller bedöma innovativa politiska strategier som kan integreras i utbildningssystemen och bidra till att de förbättras. De ska ge ingående kunskap om målgrupper, inlärnings-, undervisnings- eller yrkesutbildningssituationer samt effektiva metoder och verktyg som bidrar till att utveckla politiken. Projekten ska också leda till slutsatser som är relevanta för beslutsfattare inom alla nivåer av utbildnings- och yrkesutbildningsområdet.

Samarbetsprojekten ska därför ledas och genomföras av huvudintressenter som är bevisat välrenommerade och som har de allra senaste kunskaperna, förmåga att finna nya vägar eller uppnå systemeffekter genom sina aktiviteter samt potential att driva på den politiska agendan på utbildningsområdet.

Förslag enligt denna inbjudan ska överensstämma med de nya prioriteringarna för EU-samarbete som anges i 2015 års gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020)
   (1).

Denna inbjudan har följande särskilda syften:

| — | Få igång långsiktiga förändringar och praktiskt testa innovativa lösningar på utmaningar inom utbildningsområdet som kan leda till att de integreras i utbildningssystemen och får varaktiga systemeffekter på utbildningssystemen. |
| --- | --- |

—

Få igång långsiktiga förändringar och praktiskt testa innovativa lösningar på utmaningar inom utbildningsområdet som kan leda till att de integreras i utbildningssystemen och får varaktiga systemeffekter på utbildningssystemen.

| — | Stödja transnationellt samarbete och ömsesidigt lärande om framtidsfrågor mellan huvudintressenter. |
| --- | --- |

—

Stödja transnationellt samarbete och ömsesidigt lärande om framtidsfrågor mellan huvudintressenter.

| — | Underlätta insamling och analys av faktiska bevis för att underbygga innovativa politiska strategier och metoder. |
| --- | --- |

—

Underlätta insamling och analys av faktiska bevis för att underbygga innovativa politiska strategier och metoder.

Förslag som lämnas enligt denna inbjudan måste vara inriktade på en av de fem prioriteringarna nedan:

| — | Förvärv av grundkompetens för lågutbildade vuxna. |
| --- | --- |

—

Förvärv av grundkompetens för lågutbildade vuxna.

| — | Främjande av resultatbaserade metoder inom yrkesutbildning. |
| --- | --- |

—

Främjande av resultatbaserade metoder inom yrkesutbildning.

| — | Främjande av innovativ teknik inom karriärrådgivning. |
| --- | --- |

—

Främjande av innovativ teknik inom karriärrådgivning.

| — | Professionalisering av personal (skolutbildning, inbegripet förskoleundervisning och barnomsorg). |
| --- | --- |

—

Professionalisering av personal (skolutbildning, inbegripet förskoleundervisning och barnomsorg).

| — | Förverkligande av målen i den förnyade EU-strategin för högre utbildning. |
| --- | --- |

—

Förverkligande av målen i den förnyade EU-strategin för högre utbildning.

Förslag som inte är inriktade på någon av de fem prioriteringarna kommer inte att tas i beaktande.

2.   Vem kan söka?

Med sökande avses alla organisationer och institutioner som deltar i en ansökan oavsett deras roll i projektet.

De som kan söka är offentliga och privata organisationer inom utbildning och yrkesutbildning eller andra sektorer såsom icke-formellt lärande, bland annat ungdomsfrågor, andra socio-ekonomiska sektorer, och/eller organisationer som bedriver sektorsövergripande verksamhet.

Följande sökande anses behöriga att svara på denna inbjudan:

| — | Offentliga myndigheter på nationell/regional/lokal nivå som ansvarar för utbildnings- och yrkesutbildningspolitik. |
| --- | --- |

—

Offentliga myndigheter på nationell/regional/lokal nivå som ansvarar för utbildnings- och yrkesutbildningspolitik.

| — | Privata eller offentliga icke-vinstdrivande organisationer (icke-statliga organisationer). |
| --- | --- |

—

Privata eller offentliga icke-vinstdrivande organisationer (icke-statliga organisationer).

| — | Forskningscentrum. |
| --- | --- |

—

Forskningscentrum.

| — | Skolor eller andra utbildningsinstitutioner. |
| --- | --- |

—

Skolor eller andra utbildningsinstitutioner.

| — | Institutioner för högre utbildning. |
| --- | --- |

—

Institutioner för högre utbildning.

| — | Handelskamrar. |
| --- | --- |

—

Handelskamrar.

| — | Intressentnätverk. |
| --- | --- |

—

Intressentnätverk.

| — | Informationscentrum för erkännande av meriter. |
| --- | --- |

—

Informationscentrum för erkännande av meriter.

| — | Organ för utvärdering/kvalitetssäkring. |
| --- | --- |

—

Organ för utvärdering/kvalitetssäkring.

| — | Branschorganisationer och arbetsgivare. |
| --- | --- |

—

Branschorganisationer och arbetsgivare.

| — | Fackföreningar och personalföreningar. |
| --- | --- |

—

Fackföreningar och personalföreningar.

| — | Karriärrådgivningstjänster. |
| --- | --- |

—

Karriärrådgivningstjänster.

| — | Det civila samhällets organisationer och kulturorganisationer. |
| --- | --- |

—

Det civila samhällets organisationer och kulturorganisationer.

| — | Företag. |
| --- | --- |

—

Företag.

| — | Internationella organisationer. |
| --- | --- |

—

Internationella organisationer.

Endast juridiska personer med säte i något av följande programländer får lämna in ansökningar:

| — | De 28 medlemsstaterna i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

De 28 medlemsstaterna i Europeiska unionen.

| — | Efta-/EES-länderna Island, Liechtenstein, Norge. |
| --- | --- |

—

Efta-/EES-länderna Island, Liechtenstein, Norge.

| — | EU:s kandidatländer F.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Turkiet. |
| --- | --- |

—

EU:s kandidatländer F.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Turkiet.

Minimikravet för partnerskap för denna inbjudan är tre organisationer som företräder tre programländer.

3.   Bidragsberättigande verksamheter och projekttid

Verksamheten måste inledas den 1 november 2017, den 1 december 2017 eller den 1 januari 2018.

Projekttiden måste vara mellan 24 och 36 månader. En förlängning av den bidragsberättigande projekttiden kan emellertid beviljas, om det efter avtalets undertecknande och projektets start visar sig att bidragsmottagarna inte kan slutföra projektet inom den planerade perioden, till följd av fullt berättigade skäl som ligger utanför deras kontroll. En förlängning med högst sex månader kommer att beviljas, förutsatt att begäran inkommer före den tidsfrist som anges i bidragsavtalet.

De verksamheter som ska finansieras genom denna inbjudan kan inbegripa följande (denna uppräkning är inte uttömmande):

| — | Analyser, studier, kartläggningar. |
| --- | --- |

—

Analyser, studier, kartläggningar.

| — | Forskningsinsatser. |
| --- | --- |

—

Forskningsinsatser.

| — | Utbildningsinsatser. |
| --- | --- |

—

Utbildningsinsatser.

| — | Utarbetande av rapporter, projektslutsatser, policyrekommendationer. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av rapporter, projektslutsatser, policyrekommendationer.

| — | Workshoppar. |
| --- | --- |

—

Workshoppar.

| — | Konferenser/seminarier. |
| --- | --- |

—

Konferenser/seminarier.

| — | Tester och bedömningar av innovativa metoder på gräsrotsnivå. |
| --- | --- |

—

Tester och bedömningar av innovativa metoder på gräsrotsnivå.

| — | Medvetandehöjande insatser och spridningsinsatser. |
| --- | --- |

—

Medvetandehöjande insatser och spridningsinsatser.

| — | Åtgärder som syftar till att upprätta och förbättra nätverk samt utbyte av god praxis. |
| --- | --- |

—

Åtgärder som syftar till att upprätta och förbättra nätverk samt utbyte av god praxis.

| — | Utveckling av IKT-verktyg (programvara, plattformar, appar osv.) eller resurser för inlärning/utbildning. |
| --- | --- |

—

Utveckling av IKT-verktyg (programvara, plattformar, appar osv.) eller resurser för inlärning/utbildning.

| — | Utveckling av andra intellektuella resurser. |
| --- | --- |

—

Utveckling av andra intellektuella resurser.

4.   Tilldelningskriterier

Giltiga ansökningar kommer att bedömas på grundval av gallring, urval och tilldelningskriterier (2).

Följande tilldelningskriterier gäller:

| 1. | Projektets relevans (30 procent). |
| --- | --- |

1.

Projektets relevans (30 procent).

| 2. | Kvaliteten på projektets utformning och genomförande (30 procent). |
| --- | --- |

2.

Kvaliteten på projektets utformning och genomförande (30 procent).

| 3. | Kvaliteten på partnerskapet och arrangemangen för samarbete (20 procent). |
| --- | --- |

3.

Kvaliteten på partnerskapet och arrangemangen för samarbete (20 procent).

| 4. | Inverkan på politikutveckling och spridning (20 procent). |
| --- | --- |

4.

Inverkan på politikutveckling och spridning (20 procent).

Endast de förslag som uppnår de lägsta tröskelvärdena,

| — | som lägst tröskelvärdet 50 procent för varje kriterium (dvs. minst 15 poäng för ”Projektets relevans” och ”Kvaliteten på projektets utformning och genomförande” samt 10 poäng för ”Kvaliteten på partnerskapet och arrangemangen för samarbete” respektive ”Effekt på politikutveckling och spridning”) och |
| --- | --- |

—

som lägst tröskelvärdet 50 procent för varje kriterium (dvs. minst 15 poäng för ”Projektets relevans” och ”Kvaliteten på projektets utformning och genomförande” samt 10 poäng för ”Kvaliteten på partnerskapet och arrangemangen för samarbete” respektive ”Effekt på politikutveckling och spridning”) och

| — | som lägst tröskelvärdet på 70 procent av totalsumman (dvs. den sammanlagda poängsumman för de fyra tilldelningskriterierna) |
| --- | --- |

—

som lägst tröskelvärdet på 70 procent av totalsumman (dvs. den sammanlagda poängsumman för de fyra tilldelningskriterierna)

kommer i fråga för EU-finansiering. Ansökningar som hamnar under dessa tröskelvärden kommer inte att godkännas.

5.   Budget

Den totala budget som är tillgänglig för samfinansiering av projekt inom denna inbjudan är 8 000 000 euro.

Ekonomiska bidrag från EU får inte uppgå till mer än 75 procent av de totala bidragsberättigande projektkostnaderna.

Det högsta bidragsbeloppet per projekt är 500 000 euro.

Eacea förbehåller sig rätten att dela ut endast en del av de medel som är tillgängliga för inbjudan.

6.   Sista dag för inlämning av ansökningar

Ansökningar ska lämnas senast den 14 mars 2017 kl. 12.00 (lokal tid, Bryssel).

De sökande ombeds att noggrant läsa all information om inbjudan att lämna förslag respektive ansökningsförfarandet samt att använda de dokument som ska ingå i ansökan (ansökningspaketet) på: https://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/funding/forward-looking-cooperation-projects-2017-eacea412016_en

Ansökningsformuläret är tillgängligt på internet på följande adress: https://eacea.ec.europa.eu/PPMT/

Hela ansökningspaketet ska lämnas online med hjälp av korrekt och vederbörligen ifylld e-ansökningsblankett samt innehålla alla relevanta och tillämpliga bilagor och styrkande handlingar.

Ansökningsformulär som inte innehåller all föreskriven information, som inte lämnas online eller som lämnas in efter tidsfristens utgång kommer inte att beaktas.

7.   Mer information

Mer information finns i vägledningen för sökande.

Vägledningen för sökande och det fullständiga ansökningspaketet är tillgängliga på följande webbsida: https://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/funding/forward-looking-cooperation-projects-2017-eacea412016_en

E-postadress: EACEA-Policy-Support@ec.europa.eu

---

(1)  EUT C 417, 15.12.2015, s. 25.

(2)  Se avsnitten 7, 8 och 9 i vägledningen för sökande.

---

Europeiska rekryteringsbyrån (Epso)

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 467/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 467/21

---

MEDDELANDE OM ALLMÄNT UTTAGNINGSPROV

(2016/C 467/08)

Europeiska rekryteringsbyrån (Epso) anordnar följande allmänna uttagningsprov:

| | Epso/AST/139/16 – ASSISTENTER (AST 3)






  1. | FINANS |
| --- | --- | --- |

Epso/AST/139/16 – ASSISTENTER (AST 3)

1.

FINANS

| 2. | PERSONALFRÅGOR |
| --- | --- |

2.

PERSONALFRÅGOR

Meddelandet om uttagningsprov offentliggörs på 24 språk i
  Europeiska unionens officiella tidning C 467 A av den 15 december 2016.

Närmare upplysningar finns på Epsos webbplats: http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 467/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 467/22

---

DOMSTOLENS DOM

av den 2 oktober 2015

i mål E-7/15

Eftas övervakningsmyndighet mot Konungariket Norge

(Underlåtenhet av en Eftastat att fullgöra sina skyldigheter – Direktiv 2008/50/EG om luftkvalitet och renare luft i Europa – Gränsvärden för vissa föroreningar i luften – Luftkvalitetsplan)

(2016/C 467/09)

Den 2 oktober 2015 meddelade domstolen dom i mål E-7/15, Eftas övervakningsmyndighet mot Konungariket Norge. Eftas övervakningsmyndighet hade yrkat att domstolen skulle fastställa att Konungariket Norge, genom att låta svaveldioxid (SO2), partiklar (PM10) och kvävedioxid (NO2) i luften överstiga gränsvärdena i vissa områden i Norge i varierande grad under åren 2008–2012 och genom att inte upprätta en luftkvalitetsplan, underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt den rättsakt som avses i punkt 14c i bilaga XX till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa). Domstolen var sammansatt av Carl Baudenbacher, president (referent), Per Christiansen och Páll Hreinsson, domare.

Domslutet lyder:

| 1. | Konungariket Norge har






  i) | genom att låta svaveldioxid (SO2), särskilt partiklar (PM10), i luften överstiga gränsvärdena 2009–2012 i varierande grad i de zoner NO3, NO4 och NO6 som det hänvisas till i artiklarna 3 och 5 i direktiv 1999/30/EG, numera artikel 13 i direktiv 2008/50/EG, |
| --- | --- | --- |

1.

Konungariket Norge har

i)

genom att låta svaveldioxid (SO2), särskilt partiklar (PM10), i luften överstiga gränsvärdena 2009–2012 i varierande grad i de zoner NO3, NO4 och NO6 som det hänvisas till i artiklarna 3 och 5 i direktiv 1999/30/EG, numera artikel 13 i direktiv 2008/50/EG,

| ii) | genom att låta kvävedioxid (NO2) i luften överstiga gränsvärdena 2010–2012 i varierande grad i de zoner NO1, NO3 och NO5 som det hänvisas till i artikel 4 i direktiv 1999/30/EG, numera artikel 13 i direktiv 2008/50/EG, och |
| --- | --- |

ii)

genom att låta kvävedioxid (NO2) i luften överstiga gränsvärdena 2010–2012 i varierande grad i de zoner NO1, NO3 och NO5 som det hänvisas till i artikel 4 i direktiv 1999/30/EG, numera artikel 13 i direktiv 2008/50/EG, och

| iii) | genom att inte fullgöra skyldigheten om en luftkvalitetsplan såsom fastställd i artikel 8.3 i direktiv 96/62/EG, numera artikel 23 i direktiv 2008/50/EG, i varierande grad när det gäller zonerna NO1, NO2, NO3, NO4 och NO5,
  underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i punkt 14c i bilaga XX i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa). |
| --- | --- |

iii)

genom att inte fullgöra skyldigheten om en luftkvalitetsplan såsom fastställd i artikel 8.3 i direktiv 96/62/EG, numera artikel 23 i direktiv 2008/50/EG, i varierande grad när det gäller zonerna NO1, NO2, NO3, NO4 och NO5,

underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i punkt 14c i bilaga XX i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa).

| 2. | Konungariket Norge ska bära rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

Konungariket Norge ska bära rättegångskostnaderna.

---

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 467/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 467/23

---

DOMSTOLENS DOM

av den 27 oktober 2015

i mål E-10/15

Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island

(Underlåtenhet av en EES-/Eftastat att fullgöra sina skyldigheter – underlåtenhet att införliva – direktiv 2009/126/EG om återvinning av bensinångor steg II, vid tankning av motorfordon på bensinstationer)

(2016/C 467/10)

Domstolen meddelade den 27 oktober 2015 dom i mål E-10/15, Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island. Eftas övervakningsmyndighet hade yrkat att domstolen skulle fastställa att Island har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i kapitel III punkt 21au i bilaga XX till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/126/EG av den 21 oktober 2009 om återvinning av bensinångor steg II, vid tankning av motorfordon på bensinstationer), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, och enligt artikel 7 i avtalet, genom att underlåta att inom föreskriven frist anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att genomföra rättsakten. Domstolen, sammansatt av Carl Baudenbacher, president, Per Christiansen (referent) och Páll Hreinsson, domare, avgjorde enligt följande:

Domslutet lyder:

| 1. | Domstolen fastställer att Republiken Island har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i kapitel III punkt 21au i bilaga XX till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/126/EG av den 21 oktober 2009 om återvinning av bensinångor steg II, vid tankning av motorfordon på bensinstationer), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, och enligt artikel 7 i avtalet, genom att underlåta att inom föreskriven frist anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att genomföra rättsakten. |
| --- | --- |

1.

Domstolen fastställer att Republiken Island har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i kapitel III punkt 21au i bilaga XX till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/126/EG av den 21 oktober 2009 om återvinning av bensinångor steg II, vid tankning av motorfordon på bensinstationer), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, och enligt artikel 7 i avtalet, genom att underlåta att inom föreskriven frist anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att genomföra rättsakten.

| 2. | Republiken Island ska ersätta rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

Republiken Island ska ersätta rättegångskostnaderna.

---

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 467/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 467/24

---

DOMSTOLENS DOM

av den 27 oktober 2015

i mål E-11/15

Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island

(Underlåtenhet av en EES-/Eftastat att fullgöra sina skyldigheter – underlåtenhet att genomföra – direktiv 2011/83/EU om konsumenträttigheter)

(2016/C 467/11)

Domstolen meddelade den 27 oktober 2015 dom i mål E-11/15, Eftas övervakningsmyndighet mot Republiken Island. Eftas övervakningsmyndighet hade yrkat att domstolen skulle fastställa att Republiken Island har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i punkterna 7a, 7e och 7i i bilaga XIX till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) (Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, och enligt artikel 7 i avtalet, genom att underlåta att inom föreskriven frist anta de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra rättsakten. Domstolen var sammansatt av Carl Baudenbacher, president, Per Christiansen (referent) och Páll Hreinsson, domare.

Domslutet lyder:

| 1. | Republiken Island har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i punkterna 7a, 7e, och 7i i bilaga XIX till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, och enligt artikel 7 i avtalet, genom att underlåta att inom föreskriven frist anta des åtgärder som är nödvändiga för att genomföra rättsakten. |
| --- | --- |

1.

Republiken Island har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i punkterna 7a, 7e, och 7i i bilaga XIX till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG), så som den anpassats till avtalet genom protokoll 1 till detta, och enligt artikel 7 i avtalet, genom att underlåta att inom föreskriven frist anta des åtgärder som är nödvändiga för att genomföra rättsakten.

| 2. | Republiken Island ska bära rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

Republiken Island ska bära rättegångskostnaderna.

---

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 467/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 467/25

---

Talan väckt mot Eftas övervakningsmyndighet den 20 september 2016 av Marine Harvest ASA

(Mål E-12/16)

(2016/C 467/12)

Den 20 september 2016 väckte Marine Harvest ASA talan mot Eftas övervakningsmyndighet vid Eftadomstolen. Marine Harvest ASA företräds av advokaterna Torben Foss och Kjetil Raknerud, Advokatfirmaet PricewaterhouseCoopers AS, Sandviksbodene 2A, P.B. 3984 Sandviken, NO-5835 Bergen.

Sökanden yrkar att Eftadomstolen ska

| 1. | fastställa att Eftas övervakningsmyndighets beslut i mål nr 79116 av den 27 juli 2016 grundas på en felaktig tolkning av de relevanta rättskällorna, och därför är ogiltigt, |
| --- | --- |

1.

fastställa att Eftas övervakningsmyndighets beslut i mål nr 79116 av den 27 juli 2016 grundas på en felaktig tolkning av de relevanta rättskällorna, och därför är ogiltigt,

| 2. | fastställa att Eftas övervakningsmyndighet i enlighet med artikel 4.1 i protokoll 9 till EES-avtalet har behörighet och skyldighet att övervakna det statliga stödet till fiskerisektorn, och därför är skyldig att ta ställning till de krav som sökanden har lagt fram i sitt formella klagomål av den 2 maj 2016, |
| --- | --- |

2.

fastställa att Eftas övervakningsmyndighet i enlighet med artikel 4.1 i protokoll 9 till EES-avtalet har behörighet och skyldighet att övervakna det statliga stödet till fiskerisektorn, och därför är skyldig att ta ställning till de krav som sökanden har lagt fram i sitt formella klagomål av den 2 maj 2016,

| 3. | förplikta Eftas övervakningsmyndighet att ersätta rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

3.

förplikta Eftas övervakningsmyndighet att ersätta rättegångskostnaderna.

Rättsliga och faktiska omständigheter; grunder för talan

| — | Sökanden begär att övervakningsmyndighetens beslut i mål nr 79116 av den 27 juli 2016 ogiltigförklaras. |
| --- | --- |

—

Sökanden begär att övervakningsmyndighetens beslut i mål nr 79116 av den 27 juli 2016 ogiltigförklaras.

| — | Marine Harvest gör gällande att övervakningsmyndigheten har den behörighet som krävs för att undersöka huruvida stöd till produktion och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter är förenligt med EES-avtalet, och utföra övervakning i enlighet med artikel 62 i EES-avtalet (se protokoll 26 till avtalet) samt att övervakningsmyndigheten är skyldig att utföra denna övervakning enligt samma artikel. |
| --- | --- |

—

Marine Harvest gör gällande att övervakningsmyndigheten har den behörighet som krävs för att undersöka huruvida stöd till produktion och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter är förenligt med EES-avtalet, och utföra övervakning i enlighet med artikel 62 i EES-avtalet (se protokoll 26 till avtalet) samt att övervakningsmyndigheten är skyldig att utföra denna övervakning enligt samma artikel.

| — | Tolkningen av protokoll 26 till avtalet är avgörande, eftersom det i protokollet fastställs vilken behörighet Eftas övervakningsmyndighet har men det hänvisas inte specifikt till fiskeri- och vattenbrukssektorerna. Enligt övervakningsmyndighetens beslut ska den ovannämnda förteckningen anses vara uttömmande. |
| --- | --- |

—

Tolkningen av protokoll 26 till avtalet är avgörande, eftersom det i protokollet fastställs vilken behörighet Eftas övervakningsmyndighet har men det hänvisas inte specifikt till fiskeri- och vattenbrukssektorerna. Enligt övervakningsmyndighetens beslut ska den ovannämnda förteckningen anses vara uttömmande.

| — | Sökanden anser att man genom denna tolkning gör ett tillägg till protokoll 26 som inte stöds av avtalets mål eller de grundläggande bestämmelser som förtecknas i protokollet. |
| --- | --- |

—

Sökanden anser att man genom denna tolkning gör ett tillägg till protokoll 26 som inte stöds av avtalets mål eller de grundläggande bestämmelser som förtecknas i protokollet.

---

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 467/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 467/26

---

Talan väckt mot Republiken Island den 26 september 2016 av Eftas övervakningsmyndighet

(Mål E-13/16)

(2016/C 467/13)

Den 26 september 2016 väckte Eftas övervakningsmyndighet talan mot Republiken Island vid Eftadomstolen. Övervakningsmyndigheten företräds av Carsten Zatschler, Auður Ýr Steinarsdóttir och Øyvind Bø i egenskap av ombud för Eftas övervakningsmyndighet, Rue Belliard 35, 1040 Bryssel.

Eftas övervakningsmyndighet yrkar att domstolen ska

| 1. | fastställa att Republiken Island har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i punkt 17h i kapitel II i bilaga III till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/30/EG av den 6 juni 2000 om vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i gemenskapen) genom att inte införa de vägkontroller av trafiksäkerheten som krävs enligt artikel 3.1 i den rättsakten, |
| --- | --- |

1.

fastställa att Republiken Island har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i punkt 17h i kapitel II i bilaga III till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/30/EG av den 6 juni 2000 om vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i gemenskapen) genom att inte införa de vägkontroller av trafiksäkerheten som krävs enligt artikel 3.1 i den rättsakten,

| 2. | förplikta Republiken Island att ersätta rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

förplikta Republiken Island att ersätta rättegångskostnaderna.

Rättsliga och faktiska omständigheter; grunder för talan

| — | Detta yrkande föranleds av att Republiken Island har underlåtit att senast den 16 september 2014 följa det motiverade yttrande som Eftas övervakningsmyndighet avgav den 16 juli 2014 om Islands underlåtenhet att fullgöra sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i punkt 17h i kapitel II i bilaga III till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/30/EG av den 6 juni 2000 om vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i gemenskapen) genom att inte införa de vägkontroller av trafiksäkerheten som krävs enligt artikel 3.1 i den rättsakten. |
| --- | --- |

—

Detta yrkande föranleds av att Republiken Island har underlåtit att senast den 16 september 2014 följa det motiverade yttrande som Eftas övervakningsmyndighet avgav den 16 juli 2014 om Islands underlåtenhet att fullgöra sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i punkt 17h i kapitel II i bilaga III till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/30/EG av den 6 juni 2000 om vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i gemenskapen) genom att inte införa de vägkontroller av trafiksäkerheten som krävs enligt artikel 3.1 i den rättsakten.

---

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 467/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 467/27

---

Talan väckt mot Republiken Island den 26 september 2016 av Eftas övervakningsmyndighet

(Mål E-14/16)

(2016/C 467/14)

Den 26 september 2016 väckte Eftas övervakningsmyndighet talan mot Republiken Island vid Eftadomstolen. Övervakningsmyndigheten företräds av Carsten Zatschler, Audur Ýr Steinarsdóttir och Øyvind Bø i egenskap av ombud för Eftas övervakningsmyndighet, Rue Belliard 35, B-1040 Bryssel.

Sökanden yrkar att domstolen ska

| 1. | fastställa att Republiken Island har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt punkt 17d i kapitel II i bilaga XIII till EES-avtalet (rådets direktiv 95/50/EG av den 6 oktober 1995 om enhetliga förfaranden för kontroller av vägtransporter av farligt gods), så som det anpassats genom protokoll 1 till EES-avtalet, genom att






  i. | inte säkerställa att en representativ andel av vägtransporterna av farligt gods kontrolleras enligt vad som föreskrivs i artikel 3.1, |
| --- | --- | --- |

1.

fastställa att Republiken Island har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt punkt 17d i kapitel II i bilaga XIII till EES-avtalet (rådets direktiv 95/50/EG av den 6 oktober 1995 om enhetliga förfaranden för kontroller av vägtransporter av farligt gods), så som det anpassats genom protokoll 1 till EES-avtalet, genom att

i.

inte säkerställa att en representativ andel av vägtransporterna av farligt gods kontrolleras enligt vad som föreskrivs i artikel 3.1,

| ii. | inte använda checklistan i bilaga I till direktivet när kontroller utförs, enligt artikel 4.1, |
| --- | --- |

ii.

inte använda checklistan i bilaga I till direktivet när kontroller utförs, enligt artikel 4.1,

| iii. | inte säkerställa att de kontroller som föreskrivs i direktivet utförs slumpvis och att de så långt som möjligt omfattar en betydande del av vägnätet, enligt artikel 4.2, |
| --- | --- |

iii.

inte säkerställa att de kontroller som föreskrivs i direktivet utförs slumpvis och att de så långt som möjligt omfattar en betydande del av vägnätet, enligt artikel 4.2,

| iv. | inte säkerställa att de platser som väljs för kontrollerna är så beskaffade att fordon som inte befinns uppfylla de krav som ställs där kan bringas i överensstämmelse med dessa eller, om myndigheten som utför kontrollen anser det vara nödvändigt, hållas kvar på platsen eller på en plats som har utsetts för detta ändamål av nämnda myndighet utan att det innebär en säkerhetsrisk, enligt artikel 4.3, |
| --- | --- |

iv.

inte säkerställa att de platser som väljs för kontrollerna är så beskaffade att fordon som inte befinns uppfylla de krav som ställs där kan bringas i överensstämmelse med dessa eller, om myndigheten som utför kontrollen anser det vara nödvändigt, hållas kvar på platsen eller på en plats som har utsetts för detta ändamål av nämnda myndighet utan att det innebär en säkerhetsrisk, enligt artikel 4.3,

| v. | inte säkerställa att det, i förekommande fall och förutsatt att detta inte innebär en säkerhetsrisk, kan tas prover av det transporterade godset för undersökning i laboratorier som godkänts av den behöriga myndigheten, enligt artikel 4.4, |
| --- | --- |

v.

inte säkerställa att det, i förekommande fall och förutsatt att detta inte innebär en säkerhetsrisk, kan tas prover av det transporterade godset för undersökning i laboratorier som godkänts av den behöriga myndigheten, enligt artikel 4.4,

| vi. | inte säkerställa att kontrollerna inte tar oskäligt lång tid, enligt artikel 4.5, |
| --- | --- |

vi.

inte säkerställa att kontrollerna inte tar oskäligt lång tid, enligt artikel 4.5,

| vii. | inte säkerställa att fordon som konstaterats bryta mot en eller flera av reglerna om farligt gods, antingen kan kvarhållas på platsen eller på en plats som har utsetts för detta ändamål av kontrollmyndigheterna, varvid det kan krävas att fordonen bringas i överensstämmelse med reglerna innan färden får fortsättas, eller genomgå andra åtgärder som med hänsyn till omständigheterna eller säkerhetsföreskrifterna är lämpliga, enligt artikel 5, |
| --- | --- |

vii.

inte säkerställa att fordon som konstaterats bryta mot en eller flera av reglerna om farligt gods, antingen kan kvarhållas på platsen eller på en plats som har utsetts för detta ändamål av kontrollmyndigheterna, varvid det kan krävas att fordonen bringas i överensstämmelse med reglerna innan färden får fortsättas, eller genomgå andra åtgärder som med hänsyn till omständigheterna eller säkerhetsföreskrifterna är lämpliga, enligt artikel 5,

| viii. | inte säkerställa att kontroller också kan utföras i företagens lokaler, enligt artikel 6.1, och |
| --- | --- |

viii.

inte säkerställa att kontroller också kan utföras i företagens lokaler, enligt artikel 6.1, och

| ix. | inte skicka en årlig rapport till övervakningsmyndigheten, enligt artikel 9.1, |
| --- | --- |

ix.

inte skicka en årlig rapport till övervakningsmyndigheten, enligt artikel 9.1,

| 2. | förplikta Republiken Island att ersätta rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

förplikta Republiken Island att ersätta rättegångskostnaderna.

Rättsliga och faktiska omständigheter; grunder för talan

| — | Talan avser Republiken Islands underlåtenhet att senast den 16 november 2015 följa ett motiverat yttrande som Eftas övervakningsmyndighet avgav den 16 september 2015 beträffande denna stats underlåtenhet att fullgöra sina skyldigheter enligt punkt 17d i kapitel II i bilaga XIII till EES-avtalet (rådets direktiv 95/50/EG av den 6 oktober 1995 om enhetliga förfaranden för kontroller av vägtransporter av farligt gods), så som det anpassats genom protokoll 1 till EES-avtalet. |
| --- | --- |

—

Talan avser Republiken Islands underlåtenhet att senast den 16 november 2015 följa ett motiverat yttrande som Eftas övervakningsmyndighet avgav den 16 september 2015 beträffande denna stats underlåtenhet att fullgöra sina skyldigheter enligt punkt 17d i kapitel II i bilaga XIII till EES-avtalet (rådets direktiv 95/50/EG av den 6 oktober 1995 om enhetliga förfaranden för kontroller av vägtransporter av farligt gods), så som det anpassats genom protokoll 1 till EES-avtalet.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 467/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 467/28

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8204 – Barloworld South Africa/BayWa/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 467/15)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 8 december 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Barloworld South Africa Proprietary Limited (Barloworld, Sydafrika) and BayWa Aktiengesellschaft (BayWa, Tyskland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar gemensam kontroll över Barloworlds affärsverksamhet i Sydafrika på områdena jordbruksmekanisering och materialhantering, genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 8 december 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Barloworld South Africa Proprietary Limited (Barloworld, Sydafrika) and BayWa Aktiengesellschaft (BayWa, Tyskland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar gemensam kontroll över Barloworlds affärsverksamhet i Sydafrika på områdena jordbruksmekanisering och materialhantering, genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | BayWa: Handel med jordbruksresurser såsom utsäde, gödsel och växtskyddsmedel samt utrustning för jordbruksmaskiner. BayWa distribuerar jordbruksutrustning i Nederländerna, Tyskland och Österrike. BayWa är också verksamt inom sektorerna för byggmaterial och energi, bl.a. förnybar energi, i Tyskland och Österrike. |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

BayWa: Handel med jordbruksresurser såsom utsäde, gödsel och växtskyddsmedel samt utrustning för jordbruksmaskiner. BayWa distribuerar jordbruksutrustning i Nederländerna, Tyskland och Österrike. BayWa är också verksamt inom sektorerna för byggmaterial och energi, bl.a. förnybar energi, i Tyskland och Österrike.

| — | Barloworld: Distribution av ledande internationella varumärken inom utrustnings- och hanteringstjänster (schaktning, kraftsystem, materialhantering och jordbruksutrustning) samt inom fordonsrelaterade tjänster och logistik (biluthyrning, vagnparkstjänster, magasinering osv.). |
| --- | --- |

—

Barloworld: Distribution av ledande internationella varumärken inom utrustnings- och hanteringstjänster (schaktning, kraftsystem, materialhantering och jordbruksutrustning) samt inom fordonsrelaterade tjänster och logistik (biluthyrning, vagnparkstjänster, magasinering osv.).

| — | Barlowords affärsverksamhet i Sydafrika på området jordbruksmekanisering och materialhantering kommer att ingå i det gemensamma företaget som kontrolleras gemensamt av Barloworld och BayWa. |
| --- | --- |

—

Barlowords affärsverksamhet i Sydafrika på området jordbruksmekanisering och materialhantering kommer att ingå i det gemensamma företaget som kontrolleras gemensamt av Barloworld och BayWa.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan, med angivande av referens M.8204 – Barloworld South Africa/BayWa/JV, sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan, med angivande av referens M.8204 – Barloworld South Africa/BayWa/JV, sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 467/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 467/29

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8325 – KKR/Hilding Anders)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 467/16)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 8 december 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget KKR & Co. L.P. (KKR, Förenta staterna) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Hilding Anders Holdings 3 AB (Hilding Anders, Sverige) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 8 december 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget KKR & Co. L.P. (KKR, Förenta staterna) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Hilding Anders Holdings 3 AB (Hilding Anders, Sverige) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   KKR: global kapitalförvaltning och finansiell rådgivning.
  —   Hilding Anders: utveckling, tillverkning och saluföring av sängar, madrasser och tillhörande produkter. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   KKR: global kapitalförvaltning och finansiell rådgivning.

—   Hilding Anders: utveckling, tillverkning och saluföring av sängar, madrasser och tillhörande produkter.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. De kan, med angivande av referens M.8325 – KKR/Hilding Anders, sändas per fax (+32 22964301), per e-post (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. De kan, med angivande av referens M.8325 – KKR/Hilding Anders, sändas per fax (+32 22964301), per e-post (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

---