# Jurnalul Oficial C 436/24 n

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 436 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5924 noiembrie 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 436

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5924 noiembrie 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2013-2014Ședințele dintre 18 și 21 noiembrie 2013
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 53 E, 25.2.2014 .TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2013-2014Ședințele dintre 18 și 21 noiembrie 2013
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 53 E, 25.2.2014 .TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

JO C 53 E, 25.2.2014

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 20 noiembrie 2013 |
| 2016/C 436/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la stabilirea sediilor instituțiilor Uniunii Europene (2012/2308(INI)) | 2 |
| | Joi, 21 noiembrie 2013 |
| 2016/C 436/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la situația actuală a Agendei de dezvoltare de la Doha și a pregătirilor pentru cea de-a noua Conferință ministerială a OMC (2013/2740(RSP)) | 6 |
| 2016/C 436/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la Planul de acțiune Antreprenoriat 2020 – relansarea spiritului întreprinzător în Europa (2013/2532(RSP)) | 11 |
| 2016/C 436/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la implementarea politicii de securitate şi apărare comune (pe baza Raportului anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă şi de securitate comună) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI)) | 17 |
| 2016/C 436/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la baza industrială și tehnologică de apărare europeană (2013/2125(INI)) | 26 |
| 2016/C 436/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată Consolidarea dimensiunii sociale a uniunii economice și monetare (2013/2841(RSP)) | 35 |
| 2016/C 436/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la Bangladesh: drepturile omului și alegerile apropiate (2013/2951(RSP)) | 39 |
| 2016/C 436/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la Qatar: situația lucrătorilor migranți (2013/2952(RSP)) | 42 |
| 2016/C 436/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la corectitudinea justiției în Bolivia, în special în ceea ce privește cazurile Elöd Tóásó și Mario Tadić (2013/2953(RSP)) | 45 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Miercuri, 20 noiembrie 2013

2016/C 436/01

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la stabilirea sediilor instituțiilor Uniunii Europene (2012/2308(INI))

2

Joi, 21 noiembrie 2013

2016/C 436/02

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la situația actuală a Agendei de dezvoltare de la Doha și a pregătirilor pentru cea de-a noua Conferință ministerială a OMC (2013/2740(RSP))

6

2016/C 436/03

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la Planul de acțiune Antreprenoriat 2020 – relansarea spiritului întreprinzător în Europa (2013/2532(RSP))

11

2016/C 436/04

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la implementarea politicii de securitate şi apărare comune (pe baza Raportului anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă şi de securitate comună) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

17

2016/C 436/05

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la baza industrială și tehnologică de apărare europeană (2013/2125(INI))

26

2016/C 436/06

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată Consolidarea dimensiunii sociale a uniunii economice și monetare (2013/2841(RSP))

35

2016/C 436/07

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la Bangladesh: drepturile omului și alegerile apropiate (2013/2951(RSP))

39

2016/C 436/08

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la Qatar: situația lucrătorilor migranți (2013/2952(RSP))

42

2016/C 436/09

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la corectitudinea justiției în Bolivia, în special în ceea ce privește cazurile Elöd Tóásó și Mario Tadić (2013/2953(RSP))

45

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 19 noiembrie 2013 |
| 2016/C 436/10 | Decizia Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la încheierea unui acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2011/2152(ACI)) | 47 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 19 noiembrie 2013

2016/C 436/10

Decizia Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la încheierea unui acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2011/2152(ACI))

47

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 19 noiembrie 2013 |
| 2016/C 436/11 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP)) | 49 |
| 2016/C 436/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 7/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD)) | 52 |
| 2016/C 436/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD)) | 54 |
| 2016/C 436/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana materiale de construcție introdusă de Spania) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD)) | 56 |
| 2016/C 436/15 | P7_TA(2013)0460Programul Erasmus pentru toți***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a acțiunii ERASMUS PENTRU TOȚI: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a acțiunii Erasmus +: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport și de abrogare a Deciziilor nr. 1719/2006/CE, nr. 1720/2006/CE și nr. 1298/2008/CE | 59 |
| 2016/C 436/16 | P7_TA(2013)0461Programul Europa creativă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea programului Europa creativă (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea programului Europa creativă (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE | 60 |
| 2016/C 436/17 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de instituire, pentru perioada 2014 – 2020, a programului Europa pentru cetățeni (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP)) | 61 |
| 2016/C 436/18 | P7_TA(2013)0463Mecanismul Conectarea Europei***Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a mecanismului Conectarea Europei (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 şi de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 şi (CE) nr. 67/2010 | 62 |
| 2016/C 436/19 | P7_TA(2013)0464Rețeaua transeuropeană de transport ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE | 63 |
| 2016/C 436/20 | P7_TA(2013)0465Statisticile privind agricultura și pescuitul ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anumitor acte normative din domeniul statisticilor privind agricultura și pescuitul (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anumitor acte normative din domeniul statisticilor privind agricultura și pescuitul | 64 |
| 2016/C 436/21 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de modificare a Acordului privind achizițiile publice (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE)) | 65 |
| 2016/C 436/22 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind acceptarea, în numele Uniunii Europene, a amendamentului la articolele 25 şi 26 din Convenţia privind protecţia şi utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere şi a lacurilor internaţionale (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE)) | 66 |
| 2016/C 436/23 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind adoptarea unui program suplimentar de cercetare pentru proiectul ITER (2014-2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE)) | 67 |
| 2016/C 436/24 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE)) | 76 |
| 2016/C 436/25 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind instituirea unui instrument pentru cooperarea în materie de securitate nucleară (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS)) | 106 |
| 2016/C 436/26 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind sprijinul din partea Uniunii acordat programelor de asistență pentru dezafectare nucleară din Bulgaria, Lituania și Slovacia (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE)) | 122 |
| | Miercuri, 20 noiembrie 2013 |
| 2016/C 436/27 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la proiectul comun de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014 aprobat de comitetul de conciliere în cadrul procedurii bugetare (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD)) | 140 |
| 2016/C 436/28 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD)) | 160 |
| 2016/C 436/29 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 9/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD)) | 162 |
| 2016/C 436/30 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene, în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (secetă și incendii forestiere în România și inundații în Germania, Austria și Republica Cehă) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD)) | 203 |
| 2016/C 436/31 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD)) | 204 |
| 2016/C 436/32 | P7_TA(2013)0477Sistemele europene de radionavigație prin satelit ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind implementarea și operarea sistemelor europene de radionavigație prin satelit (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare şi exploatarea sistemelor europene de radionavigaţie prin satelit şi de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 876/2002 al Consiliului şi a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European şi al Consiliului | 206 |
| 2016/C 436/33 | P7_TA(2013)0478Asistenţa macrofinanciară acordată Iordaniei ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei asistențe macrofinanciare pentru Regatul Hașemit al Iordaniei (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea de asistență macrofinanciară pentru Regatul Hașemit al Iordaniei | 208 |
| 2016/C 436/34 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Federația Rusă privind precursorii de droguri (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE)) | 209 |
| 2016/C 436/35 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2009/935/JAI în ceea ce privește lista statelor terțe și organizațiilor cu care Europol încheie acorduri (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS)) | 210 |
| 2016/C 436/36 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 723/2009 privind cadrul juridic comunitar aplicabil unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE)) | 211 |
| 2016/C 436/37 | P7_TA(2013)0482Dispoziții comune privind fondurile europene ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului | 212 |
| 2016/C 436/38 | P7_TA(2013)0483Fondul social european ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului | 216 |
| 2016/C 436/39 | P7_TA(2013)0484Fondul european de dezvoltare regională şi obiectivul referitor la investițiile pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile specifice aplicabile Fondului european de dezvoltare regională și obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 | 217 |
| 2016/C 436/40 | P7_TA(2013)0485Fondul european de dezvoltare regională și obiectivul de cooperare teritorială europeană ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană | 219 |
| 2016/C 436/41 | P7_TA(2013)0486Fondul de coeziune ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 | 221 |
| 2016/C 436/42 | P7_TA(2013)0487Gruparea europeană de cooperare teritorială ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și punerii în aplicare a unor astfel de grupări (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării a unor astfel de grupări | 223 |
| 2016/C 436/43 | P7_TA(2013)0488Echilibrul de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe(Text cu relevanţă pentru SEE) | 225 |
| 2016/C 436/44 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind documentele cu informații cheie referitoare la produsele de investiții (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) | 241 |
| 2016/C 436/45 | P7_TA(2013)0490Finanțarea, gestionarea și monitorizarea PAC ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului | 270 |
| 2016/C 436/46 | P7_TA(2013)0491Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului | 272 |
| 2016/C 436/47 | P7_TA(2013)0492Organizarea comună a piețelor produselor agricole ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole (Regulamentul privind OCP unică) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului | 274 |
| 2016/C 436/48 | P7_TA(2013)0493Plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul PAC ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului | 277 |
| 2016/C 436/49 | P7_TA(2013)0494Dispoziţiile provizorii privind sprijinul pentru dezvoltare rurală ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții tranzitorii privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de modificare a Regulamentului (UE) nr. [...] [DR] în ceea ce privește resursele și repartizarea acestora pentru anul 2014 și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. [...] [PD], (UE) nr. [...] [HZ] și (UE) nr. [...] [privind OCP unică] în ceea ce privește aplicarea acestora în anul 2014 (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții tranzitorii privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește resursele și repartizarea acestora pentru anul 2014 și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1307/2013, (UE) nr. 1306/2013 și (UE) nr. 1308/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește aplicarea acestora în anul 2014 | 279 |
| 2016/C 436/50 | P7_TA(2013)0495Dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite state membre care sunt afectate sau amenințate de dificultăți grave cu privire la stabilitatea lor financiară, precum și la normele privind dezangajarea pentru anumite state membre ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite state membre care sunt afectate sau amenințate de dificultăți grave cu privire la stabilitatea lor financiară, precum și la normele privind dezangajarea pentru anumite state membre (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite state membre care sunt afectate sau amenințate de dificultăți grave cu privire la stabilitatea lor financiară, la normele privind dezangajarea pentru anumite state membre și la normele privind plata soldului final | 281 |
| 2016/C 436/51 | P7_TA(2013)0496Alocarea financiară din Fondul social european pentru anumite state membre ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește alocarea financiară din Fondul social european pentru anumite state membre (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește alocarea financiară din Fondul social european pentru anumite state membre | 282 |
| 2016/C 436/52 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat privind pescuitul încheiat între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Kiribati, pe de altă parte (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE)) | 283 |
| | Joi, 21 noiembrie 2013 |
| 2016/C 436/53 | P7_TA(2013)0499Instituirea Programului-cadru pentru cercetare şi inovare Orizont 2020 (2014-2020) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020) (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 şi de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE | 284 |
| 2016/C 436/54 | P7_TA(2013)0500Normele de participare şi diseminare pentru Programul-cadru pentru cercetare şi inovare Orizont 2020 (2014-2020) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor de participare și diseminare pentru Programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020) (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor de participare și diseminare pentru „Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1906/2006 | 288 |
| 2016/C 436/55 | P7_TA(2013)0501Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT): contribuţia EIT la o Europă mai inovatoare ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European şi a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare şi Tehnologie (EIT): contribuţia EIT la o Europă mai inovatoare (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT): contribuția EIT la o Europă mai inovatoare | 292 |
| 2016/C 436/56 | P7_TA(2013)0502Institutul European de Inovare și Tehnologie ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 294/2008 de înființare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 294/2008 de înființare a Institutului European de Inovare și Tehnologie | 293 |
| 2016/C 436/57 | P7_TA(2013)0503Competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (2014-2020) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program pentru competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (2014-2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME) (2014 – 2020) şi de abrogare a Deciziei nr. 1639/2006/CE | 294 |
| 2016/C 436/58 | P7_TA(2013)0504Programul specific de punere în aplicare a Programului Orizont 2020 *Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014 – 2020) (2014 – 2020) (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Poziția Parlamentului European adoptată la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Deciziei Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020)(Text cu relevanță pentru SEE) | 295 |
| 2016/C 436/59 | P7_TA(2013)0505Statisticile europene ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europene (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE)nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europene(Text cu relevanță pentru SEE și Elveția) | 380 |
| 2016/C 436/60 | P7_TA(2013)0506Programul pentru schimbări sociale și inovare socială ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI) și de abrogare a Deciziei nr. 283/2010/UE de instituire a unui instrument european de microfinanțare Progress pentru ocuparea forței de muncă și incluziune socială | 390 |
| 2016/C 436/61 | P7_TA(2013)0507Program pentru mediu și acțiune în domeniul climei (LIFE) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 614/2007 | 392 |
| 2016/C 436/62 | P7_TA(2013)0508Programul de acţiune pentru impozitare ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de acțiune pentru impozitare în Uniunea Europeană pentru perioada 2014-2020 (Fiscalis 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 1482/2007/CE (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BPoziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de acțiune pentru a îmbunătăți funcționarea sistemelor de impozitare în Uniunea Europeană pentru perioada 2014-2020 (Fiscalis 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 1482/2007/CE | 394 |
| 2016/C 436/63 | P7_TA(2013)0509Programul de acţiune în domeniul vamal ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de acțiune pentru domeniul vamal în Uniunea Europeană pentru perioada 2014-2020 (Vamă 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 624/2007/CE (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341APoziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de acțiune pentru domeniul vamal în Uniunea Europeană pentru perioada 2014-2020 (Vamă 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 624/2007/CE | 395 |
| 2016/C 436/64 | P7_TA(2013)0510Asigurarea și reasigurarea (modificare la Solvabilitate II) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/138/CE privind accesul la activitate și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) în ceea ce privește data de transpunere și de aplicare a acesteia, precum și data de abrogare a anumitor directive (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/138/CE (Solvabilitate II) în ceea ce privește data pentru transpunerea acesteia și data de aplicare a acesteia, precum și data de abrogare a anumitor directive (Solvabilitate I) | 397 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 19 noiembrie 2013

2016/C 436/11

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

49

2016/C 436/12

Rezoluţia Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 7/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

52

2016/C 436/13

Rezoluţia Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

54

2016/C 436/14

Rezoluţia Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana materiale de construcție introdusă de Spania) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

56

2016/C 436/15

P7_TA(2013)0460Programul Erasmus pentru toți***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a acțiunii ERASMUS PENTRU TOȚI: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a acțiunii Erasmus +: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport și de abrogare a Deciziilor nr. 1719/2006/CE, nr. 1720/2006/CE și nr. 1298/2008/CE

59

2016/C 436/16

P7_TA(2013)0461Programul Europa creativă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea programului Europa creativă (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea programului Europa creativă (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE

60

2016/C 436/17

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de instituire, pentru perioada 2014 – 2020, a programului Europa pentru cetățeni (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

61

2016/C 436/18

P7_TA(2013)0463Mecanismul Conectarea Europei***Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a mecanismului Conectarea Europei (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 şi de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 şi (CE) nr. 67/2010

62

2016/C 436/19

P7_TA(2013)0464Rețeaua transeuropeană de transport ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE

63

2016/C 436/20

P7_TA(2013)0465Statisticile privind agricultura și pescuitul ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anumitor acte normative din domeniul statisticilor privind agricultura și pescuitul (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anumitor acte normative din domeniul statisticilor privind agricultura și pescuitul

64

2016/C 436/21

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de modificare a Acordului privind achizițiile publice (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

65

2016/C 436/22

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind acceptarea, în numele Uniunii Europene, a amendamentului la articolele 25 şi 26 din Convenţia privind protecţia şi utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere şi a lacurilor internaţionale (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

66

2016/C 436/23

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind adoptarea unui program suplimentar de cercetare pentru proiectul ITER (2014-2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

67

2016/C 436/24

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

76

2016/C 436/25

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind instituirea unui instrument pentru cooperarea în materie de securitate nucleară (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

106

2016/C 436/26

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind sprijinul din partea Uniunii acordat programelor de asistență pentru dezafectare nucleară din Bulgaria, Lituania și Slovacia (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

122

Miercuri, 20 noiembrie 2013

2016/C 436/27

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la proiectul comun de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014 aprobat de comitetul de conciliere în cadrul procedurii bugetare (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

140

2016/C 436/28

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

160

2016/C 436/29

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 9/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

162

2016/C 436/30

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene, în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (secetă și incendii forestiere în România și inundații în Germania, Austria și Republica Cehă) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

203

2016/C 436/31

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

204

2016/C 436/32

P7_TA(2013)0477Sistemele europene de radionavigație prin satelit ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind implementarea și operarea sistemelor europene de radionavigație prin satelit (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare şi exploatarea sistemelor europene de radionavigaţie prin satelit şi de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 876/2002 al Consiliului şi a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European şi al Consiliului

206

2016/C 436/33

P7_TA(2013)0478Asistenţa macrofinanciară acordată Iordaniei ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei asistențe macrofinanciare pentru Regatul Hașemit al Iordaniei (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea de asistență macrofinanciară pentru Regatul Hașemit al Iordaniei

208

2016/C 436/34

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Federația Rusă privind precursorii de droguri (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

209

2016/C 436/35

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2009/935/JAI în ceea ce privește lista statelor terțe și organizațiilor cu care Europol încheie acorduri (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

210

2016/C 436/36

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 723/2009 privind cadrul juridic comunitar aplicabil unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

211

2016/C 436/37

P7_TA(2013)0482Dispoziții comune privind fondurile europene ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului

212

2016/C 436/38

P7_TA(2013)0483Fondul social european ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului

216

2016/C 436/39

P7_TA(2013)0484Fondul european de dezvoltare regională şi obiectivul referitor la investițiile pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile specifice aplicabile Fondului european de dezvoltare regională și obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006

217

2016/C 436/40

P7_TA(2013)0485Fondul european de dezvoltare regională și obiectivul de cooperare teritorială europeană ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană

219

2016/C 436/41

P7_TA(2013)0486Fondul de coeziune ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006

221

2016/C 436/42

P7_TA(2013)0487Gruparea europeană de cooperare teritorială ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și punerii în aplicare a unor astfel de grupări (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării a unor astfel de grupări

223

2016/C 436/43

P7_TA(2013)0488Echilibrul de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe(Text cu relevanţă pentru SEE)

225

2016/C 436/44

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind documentele cu informații cheie referitoare la produsele de investiții (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD))

241

2016/C 436/45

P7_TA(2013)0490Finanțarea, gestionarea și monitorizarea PAC ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului

270

2016/C 436/46

P7_TA(2013)0491Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului

272

2016/C 436/47

P7_TA(2013)0492Organizarea comună a piețelor produselor agricole ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole (Regulamentul privind OCP unică) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului

274

2016/C 436/48

P7_TA(2013)0493Plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul PAC ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului

277

2016/C 436/49

P7_TA(2013)0494Dispoziţiile provizorii privind sprijinul pentru dezvoltare rurală ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții tranzitorii privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de modificare a Regulamentului (UE) nr. [...] [DR] în ceea ce privește resursele și repartizarea acestora pentru anul 2014 și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. [...] [PD], (UE) nr. [...] [HZ] și (UE) nr. [...] [privind OCP unică] în ceea ce privește aplicarea acestora în anul 2014 (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții tranzitorii privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește resursele și repartizarea acestora pentru anul 2014 și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1307/2013, (UE) nr. 1306/2013 și (UE) nr. 1308/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește aplicarea acestora în anul 2014

279

2016/C 436/50

P7_TA(2013)0495Dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite state membre care sunt afectate sau amenințate de dificultăți grave cu privire la stabilitatea lor financiară, precum și la normele privind dezangajarea pentru anumite state membre ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite state membre care sunt afectate sau amenințate de dificultăți grave cu privire la stabilitatea lor financiară, precum și la normele privind dezangajarea pentru anumite state membre (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite state membre care sunt afectate sau amenințate de dificultăți grave cu privire la stabilitatea lor financiară, la normele privind dezangajarea pentru anumite state membre și la normele privind plata soldului final

281

2016/C 436/51

P7_TA(2013)0496Alocarea financiară din Fondul social european pentru anumite state membre ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește alocarea financiară din Fondul social european pentru anumite state membre (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește alocarea financiară din Fondul social european pentru anumite state membre

282

2016/C 436/52

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat privind pescuitul încheiat între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Kiribati, pe de altă parte (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

283

Joi, 21 noiembrie 2013

2016/C 436/53

P7_TA(2013)0499Instituirea Programului-cadru pentru cercetare şi inovare Orizont 2020 (2014-2020) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020) (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 şi de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE

284

2016/C 436/54

P7_TA(2013)0500Normele de participare şi diseminare pentru Programul-cadru pentru cercetare şi inovare Orizont 2020 (2014-2020) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor de participare și diseminare pentru Programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020) (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor de participare și diseminare pentru „Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1906/2006

288

2016/C 436/55

P7_TA(2013)0501Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT): contribuţia EIT la o Europă mai inovatoare ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European şi a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare şi Tehnologie (EIT): contribuţia EIT la o Europă mai inovatoare (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT): contribuția EIT la o Europă mai inovatoare

292

2016/C 436/56

P7_TA(2013)0502Institutul European de Inovare și Tehnologie ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 294/2008 de înființare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 294/2008 de înființare a Institutului European de Inovare și Tehnologie

293

2016/C 436/57

P7_TA(2013)0503Competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (2014-2020) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program pentru competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (2014-2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME) (2014 – 2020) şi de abrogare a Deciziei nr. 1639/2006/CE

294

2016/C 436/58

P7_TA(2013)0504Programul specific de punere în aplicare a Programului Orizont 2020 *Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014 – 2020) (2014 – 2020) (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Poziția Parlamentului European adoptată la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Deciziei Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020)(Text cu relevanță pentru SEE)

295

2016/C 436/59

P7_TA(2013)0505Statisticile europene ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europene (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE)nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europene(Text cu relevanță pentru SEE și Elveția)

380

2016/C 436/60

P7_TA(2013)0506Programul pentru schimbări sociale și inovare socială ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI) și de abrogare a Deciziei nr. 283/2010/UE de instituire a unui instrument european de microfinanțare Progress pentru ocuparea forței de muncă și incluziune socială

390

2016/C 436/61

P7_TA(2013)0507Program pentru mediu și acțiune în domeniul climei (LIFE) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 614/2007

392

2016/C 436/62

P7_TA(2013)0508Programul de acţiune pentru impozitare ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de acțiune pentru impozitare în Uniunea Europeană pentru perioada 2014-2020 (Fiscalis 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 1482/2007/CE (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BPoziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de acțiune pentru a îmbunătăți funcționarea sistemelor de impozitare în Uniunea Europeană pentru perioada 2014-2020 (Fiscalis 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 1482/2007/CE

394

2016/C 436/63

P7_TA(2013)0509Programul de acţiune în domeniul vamal ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de acțiune pentru domeniul vamal în Uniunea Europeană pentru perioada 2014-2020 (Vamă 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 624/2007/CE (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341APoziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de acțiune pentru domeniul vamal în Uniunea Europeană pentru perioada 2014-2020 (Vamă 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 624/2007/CE

395

2016/C 436/64

P7_TA(2013)0510Asigurarea și reasigurarea (modificare la Solvabilitate II) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/138/CE privind accesul la activitate și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) în ceea ce privește data de transpunere și de aplicare a acesteia, precum și data de abrogare a anumitor directive (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/138/CE (Solvabilitate II) în ceea ce privește data pentru transpunerea acesteia și data de aplicare a acesteia, precum și data de abrogare a anumitor directive (Solvabilitate I)

397

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

24.11.2016

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2013-2014

Ședințele dintre 18 și 21 noiembrie 2013

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

  JO C 53 E, 25.2.2014
  .

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Miercuri, 20 noiembrie 2013

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/2

---

P7_TA(2013)0498

Stabilirea sediilor instituţiilor Uniunii Europene

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la stabilirea sediilor instituțiilor Uniunii Europene (2012/2308(INI))

(2016/C 436/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 232 și 341 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 232 și 341 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Protocolul nr. 6, anexat la tratate, privind stabilirea sediilor unor instituții și ale anumitor organe, oficii, agenții și servicii ale Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 6, anexat la tratate, privind stabilirea sediilor unor instituții și ale anumitor organe, oficii, agenții și servicii ale Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 10, 14 și 48 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 10, 14 și 48 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere poziția sa cu privire la aceste aspecte, exprimată în special în recomandarea sa din 21 iunie 1958 (1), în rezoluția sa din 7 iulie 1981 referitoare la sediul instituţiilor CE şi în mod special al Parlamentului European (2), în recomandările sale adresate Conferinței interguvernamentale din 13 aprilie 2000 (3), precum și în rezoluțiile sale însoțitoare: Rezoluția sa din 8 iunie 2011 privind investiția în viitor: un nou cadru financiar multianual pentru o Europă competitivă, sustenabilă și favorabilă incluziunii (4); Rezoluţia sa din 10 mai 2012 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2010, Secțiunea I – Parlamentul European (5); Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la orientările pentru procedura bugetară 2013, secțiunea I – Parlamentul European, secțiunea II – Consiliul, secțiunea IV – Curtea de Justiție, secțiunea V – Curtea de Conturi, secțiunea VI – Comitetul Economic și Social European, secțiunea VII – Comitetul Regiunilor, secțiunea VIII – Ombudsmanul European, secțiunea IX – Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, secțiunea X – Serviciul European de Acțiune Externă (6); Rezoluția sa din 29 martie 2012 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2013 (7); Rezoluția sa din 4 iulie 2012 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2013 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa cu privire la aceste aspecte, exprimată în special în recomandarea sa din 21 iunie 1958 (1), în rezoluția sa din 7 iulie 1981 referitoare la sediul instituţiilor CE şi în mod special al Parlamentului European (2), în recomandările sale adresate Conferinței interguvernamentale din 13 aprilie 2000 (3), precum și în rezoluțiile sale însoțitoare: Rezoluția sa din 8 iunie 2011 privind investiția în viitor: un nou cadru financiar multianual pentru o Europă competitivă, sustenabilă și favorabilă incluziunii (4); Rezoluţia sa din 10 mai 2012 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2010, Secțiunea I – Parlamentul European (5); Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la orientările pentru procedura bugetară 2013, secțiunea I – Parlamentul European, secțiunea II – Consiliul, secțiunea IV – Curtea de Justiție, secțiunea V – Curtea de Conturi, secțiunea VI – Comitetul Economic și Social European, secțiunea VII – Comitetul Regiunilor, secțiunea VIII – Ombudsmanul European, secțiunea IX – Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, secțiunea X – Serviciul European de Acțiune Externă (6); Rezoluția sa din 29 martie 2012 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2013 (7); Rezoluția sa din 4 iulie 2012 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2013 (8),

| — | având în vedere întrebările cu solicitare de răspuns scris E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 și E-004135-2012 adresate Comisiei și Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările cu solicitare de răspuns scris E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 și E-004135-2012 adresate Comisiei și Consiliului,

| — | având în vedere rapoartele Secretarului General din septembrie 2002 și august 2013 privind costul menținerii celor trei locuri de desfășurare a activității, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Secretarului General din septembrie 2002 și august 2013 privind costul menținerii celor trei locuri de desfășurare a activității,

| — | având în vedere raportul grupului mixt de lucru prezentat Biroului și Comisiei pentru bugete referitor la bugetul Parlamentului pentru 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul grupului mixt de lucru prezentat Biroului și Comisiei pentru bugete referitor la bugetul Parlamentului pentru 2012,

| — | având în vedere rapoartele sale de activitate pentru perioadele 1993-1999, 1999-2004, 2004-2009 și 2009-2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele sale de activitate pentru perioadele 1993-1999, 1999-2004, 2004-2009 și 2009-2011,

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), în special cauzele C-230/81 (9), C-345/95 (10) și cauzele conexate C-237/11 și C 238/11 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), în special cauzele C-230/81 (9), C-345/95 (10) și cauzele conexate C-237/11 și C 238/11 (11),

| — | având în vedere petiția 630/2006 depusă de campania „Un singur sediu”, susținută de peste un milion de cetățeni ai UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere petiția 630/2006 depusă de campania „Un singur sediu”, susținută de peste un milion de cetățeni ai UE,

| — | având în vedere votul în plen din 23 octombrie 2012 cu ocazia căruia majoritatea (78 %) deputaților în Parlamentul European au solicitat statelor membre să-și revizuiască poziția cu privire la sediul oficial al Parlamentului din Strasbourg; |
| --- | --- |

—

având în vedere votul în plen din 23 octombrie 2012 cu ocazia căruia majoritatea (78 %) deputaților în Parlamentul European au solicitat statelor membre să-și revizuiască poziția cu privire la sediul oficial al Parlamentului din Strasbourg;

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (3), articolele 29, 41, 48, 74a, 201 și articolul 202 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (3), articolele 29, 41, 48, 74a, 201 și articolul 202 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură;

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizele Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru petiții (A7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizele Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru petiții (A7-0350/2013),

| A. | întrucât articolul 341 din TFUE prevede că sediile instituțiilor Uniunii se stabilesc de comun acord de către guvernele statelor membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 341 din TFUE prevede că sediile instituțiilor Uniunii se stabilesc de comun acord de către guvernele statelor membre;

| B. | întrucât statele membre au procedat astfel în Protocolul nr. 6 anexat la tratate, stabilind Bruxelles ca sediu al Comisiei, Consiliului (care se reunește în Luxembourg în aprilie, iunie și octombrie), al Comitetului Economic și Social și al Comitetului Regiunilor, stabilind Luxemburg ca sediu al Curții de Justiție a Uniunii Europene, a Curții de Conturi și a Băncii Europene de Investiții, stabilind Frankfurt ca sediu al Băncii Centrale Europene și stabilind Haga ca sediu al Oficiului European de Poliție; |
| --- | --- |

B.

întrucât statele membre au procedat astfel în Protocolul nr. 6 anexat la tratate, stabilind Bruxelles ca sediu al Comisiei, Consiliului (care se reunește în Luxembourg în aprilie, iunie și octombrie), al Comitetului Economic și Social și al Comitetului Regiunilor, stabilind Luxemburg ca sediu al Curții de Justiție a Uniunii Europene, a Curții de Conturi și a Băncii Europene de Investiții, stabilind Frankfurt ca sediu al Băncii Centrale Europene și stabilind Haga ca sediu al Oficiului European de Poliție;

| C. | întrucât decizia statelor membre privind aceste sedii a fost luată în cadrul unui acord mai extins, având în vedere evoluția istorică a Uniunii Europene și a instituțiilor sale, precum și considerentele privind distribuția geografică; |
| --- | --- |

C.

întrucât decizia statelor membre privind aceste sedii a fost luată în cadrul unui acord mai extins, având în vedere evoluția istorică a Uniunii Europene și a instituțiilor sale, precum și considerentele privind distribuția geografică;

| D. | întrucât Parlamentul European joacă un rol distinct și unic, fiind singura instituție aleasă în mod direct de cetățenii europeni și care răspunde în fața acestora, și, întrucât rolul său a făcut obiectul celor mai semnificative modificări dintre toate instituțiile, prezentul raport se va axa în primul rând pe sediul și modalitățile de activitate ale Parlamentului European; |
| --- | --- |

D.

întrucât Parlamentul European joacă un rol distinct și unic, fiind singura instituție aleasă în mod direct de cetățenii europeni și care răspunde în fața acestora, și, întrucât rolul său a făcut obiectul celor mai semnificative modificări dintre toate instituțiile, prezentul raport se va axa în primul rând pe sediul și modalitățile de activitate ale Parlamentului European;

| E. | întrucât Protocolul nr. 6 anexat la tratate prevede că Parlamentul are sediul la Strasbourg unde au loc 12 sesiuni plenare lunare, inclusiv sesiunea bugetară, că perioadele sesiunilor plenare suplimentare se țin la Bruxelles, că comisiile Parlamentului European au sediul la Bruxelles și că Secretariatul General al Parlamentului European și serviciile acestuia își păstrează sediul la Luxemburg; |
| --- | --- |

E.

întrucât Protocolul nr. 6 anexat la tratate prevede că Parlamentul are sediul la Strasbourg unde au loc 12 sesiuni plenare lunare, inclusiv sesiunea bugetară, că perioadele sesiunilor plenare suplimentare se țin la Bruxelles, că comisiile Parlamentului European au sediul la Bruxelles și că Secretariatul General al Parlamentului European și serviciile acestuia își păstrează sediul la Luxemburg;

| F. | întrucât articolele 10 și 14 din TUE afirmă că UE constituie o democrație reprezentativă, cetățenii europeni fiind reprezentați în mod direct la nivelul Uniunii de Parlamentul European care își exercită funcția de colegiuitor pe poziție de egalitate cu Consiliul; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolele 10 și 14 din TUE afirmă că UE constituie o democrație reprezentativă, cetățenii europeni fiind reprezentați în mod direct la nivelul Uniunii de Parlamentul European care își exercită funcția de colegiuitor pe poziție de egalitate cu Consiliul;

| G. | întrucât articolul 232 din TFUE permite Parlamentului să își adopte propriul regulament de procedură în temeiul căruia poate stabili durata sesiunilor plenare, în conformitate cu tratatele și cu jurisprudența CJUE; |
| --- | --- |

G.

întrucât articolul 232 din TFUE permite Parlamentului să își adopte propriul regulament de procedură în temeiul căruia poate stabili durata sesiunilor plenare, în conformitate cu tratatele și cu jurisprudența CJUE;

| H. | întrucât CJUE a afirmat că stabilirea sediului nu trebuie să împiedice buna funcționare a Parlamentului European; întrucât aceasta a recunoscut totodată că, deși există anumite dezavantaje și costuri generate de pluralitatea locurilor de desfășurare a activității, orice modificare a sediului sau a locurilor de desfășurare a activității necesită modificarea tratatelor și, în consecință, acordul statelor membre; |
| --- | --- |

H.

întrucât CJUE a afirmat că stabilirea sediului nu trebuie să împiedice buna funcționare a Parlamentului European; întrucât aceasta a recunoscut totodată că, deși există anumite dezavantaje și costuri generate de pluralitatea locurilor de desfășurare a activității, orice modificare a sediului sau a locurilor de desfășurare a activității necesită modificarea tratatelor și, în consecință, acordul statelor membre;

| I. | întrucât Parlamentul European a trecut printr-un proces complet de transformare, trecând de la statutul de organ consultativ cu 78 de membri detașați care, în principal din motive practice, se reunea în aceeași clădire cu Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei din Strasbourg, la cel de Parlament cu drepturi depline, ales prin sufragiu direct, având în prezent 766 membri și fiind astăzi colegiuitor pe poziție de egalitate cu Consiliul; |
| --- | --- |

I.

întrucât Parlamentul European a trecut printr-un proces complet de transformare, trecând de la statutul de organ consultativ cu 78 de membri detașați care, în principal din motive practice, se reunea în aceeași clădire cu Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei din Strasbourg, la cel de Parlament cu drepturi depline, ales prin sufragiu direct, având în prezent 766 membri și fiind astăzi colegiuitor pe poziție de egalitate cu Consiliul;

| J. | întrucât sporirea capacității sale legislative se reflectă în creșterea numărului de proceduri de codecizie (în prezent proceduri legislative ordinare) de la 165 în 1993-1999, la 454 în 2004-2009, la un număr și mai mare în cadrul legislaturii actuale; |
| --- | --- |

J.

întrucât sporirea capacității sale legislative se reflectă în creșterea numărului de proceduri de codecizie (în prezent proceduri legislative ordinare) de la 165 în 1993-1999, la 454 în 2004-2009, la un număr și mai mare în cadrul legislaturii actuale;

| K. | întrucât evoluția rolului Parlamentului se reflectă, de asemenea, în creșterea cu 150 % a numărului de reuniuni interinstituționale, de la 16 000 la aproximativ 40 000 între 2009 și 2013, precum și în frecventele negocieri și triloguri cu Comisia, Consiliul și statele membre, care fac de acum parte din procesul legislativ și care au condus la o creștere considerabilă a numărului de acorduri în prima lectură, de la 28 % între 1999-2004 la 72 % între 2004-2009; |
| --- | --- |

K.

întrucât evoluția rolului Parlamentului se reflectă, de asemenea, în creșterea cu 150 % a numărului de reuniuni interinstituționale, de la 16 000 la aproximativ 40 000 între 2009 și 2013, precum și în frecventele negocieri și triloguri cu Comisia, Consiliul și statele membre, care fac de acum parte din procesul legislativ și care au condus la o creștere considerabilă a numărului de acorduri în prima lectură, de la 28 % între 1999-2004 la 72 % între 2004-2009;

| L. | întrucât structura calendarului Parlamentului European (stabilit cu ocazia Summitului de la Edinburgh din 1992) este anterioară tuturor evoluțiilor rolului său, care decurg din adoptarea Tratatelor de la Maastricht, Amsterdam, Nisa și Lisabona; |
| --- | --- |

L.

întrucât structura calendarului Parlamentului European (stabilit cu ocazia Summitului de la Edinburgh din 1992) este anterioară tuturor evoluțiilor rolului său, care decurg din adoptarea Tratatelor de la Maastricht, Amsterdam, Nisa și Lisabona;

| M. | întrucât Consiliul și Consiliul European și-au concentrat deja activitățile la Bruxelles, unde au loc în mod exclusiv toate reuniunile Consiliului European, care aveau loc altădată în țara care asigura președinția prin rotație; |
| --- | --- |

M.

întrucât Consiliul și Consiliul European și-au concentrat deja activitățile la Bruxelles, unde au loc în mod exclusiv toate reuniunile Consiliului European, care aveau loc altădată în țara care asigura președinția prin rotație;

| N. | întrucât distanța geografică de 435 de km dintre sediile oficiale ale organelor co-legislative izolează Parlamentul nu doar de Consiliu și Comisie, dar și de alte părți interesate, precum ONG-uri, organizații ale societății civile, reprezentanțe ale statelor membre, precum și de una dintre cele mai mari comunități jurnalistice internaționale; |
| --- | --- |

N.

întrucât distanța geografică de 435 de km dintre sediile oficiale ale organelor co-legislative izolează Parlamentul nu doar de Consiliu și Comisie, dar și de alte părți interesate, precum ONG-uri, organizații ale societății civile, reprezentanțe ale statelor membre, precum și de una dintre cele mai mari comunități jurnalistice internaționale;

| O. | întrucât costurile anuale suplimentare rezultate din dispersia geografică a Parlamentului au fost estimate între 156 și 204 milioane EUR (12), reprezentând aproximativ 10 % din bugetul anual al Parlamentului; totodată, repercusiunile asupra mediului sunt, de asemenea, importante, estimându-se că emisiile de CO2 asociate deplasărilor între cele trei locuri de desfășurare a activității se situează între 11 000 (13) și 19 000 de tone (14); |
| --- | --- |

O.

întrucât costurile anuale suplimentare rezultate din dispersia geografică a Parlamentului au fost estimate între 156 și 204 milioane EUR (12), reprezentând aproximativ 10 % din bugetul anual al Parlamentului; totodată, repercusiunile asupra mediului sunt, de asemenea, importante, estimându-se că emisiile de CO2 asociate deplasărilor între cele trei locuri de desfășurare a activității se situează între 11 000 (13) și 19 000 de tone (14);

| P. | întrucât modalitățile de activitate actuale ale Parlamentului European impun costuri și deplasări suplimentare și celorlalte instituții ale Uniunii Europene, în special Comisiei Europene și Consiliului, reprezentanților statelor membre, jurnaliștilor și reprezentanților societății civile; |
| --- | --- |

P.

întrucât modalitățile de activitate actuale ale Parlamentului European impun costuri și deplasări suplimentare și celorlalte instituții ale Uniunii Europene, în special Comisiei Europene și Consiliului, reprezentanților statelor membre, jurnaliștilor și reprezentanților societății civile;

| Q. | întrucât 78 % din misiunile personalului statutar al Parlamentului (în medie 3 172 pe lună) este rezultatul direct al dispersiei geografice; întrucât clădirile Parlamentului din Strasbourg, folosite în prezent doar 42 de zile pe an (rămânând neutilizate 89 % din timp), necesită încălzire, personal și întreținere pe tot parcursul anului; |
| --- | --- |

Q.

întrucât 78 % din misiunile personalului statutar al Parlamentului (în medie 3 172 pe lună) este rezultatul direct al dispersiei geografice; întrucât clădirile Parlamentului din Strasbourg, folosite în prezent doar 42 de zile pe an (rămânând neutilizate 89 % din timp), necesită încălzire, personal și întreținere pe tot parcursul anului;

| R. | întrucât cheltuielile care rezultă din dispersia geografică a Parlamentului constituie un domeniu important de economii potențiale, în special în contextul economic actual; |
| --- | --- |

R.

întrucât cheltuielile care rezultă din dispersia geografică a Parlamentului constituie un domeniu important de economii potențiale, în special în contextul economic actual;

| S. | întrucât Parlamentul, în urma sugestiei sale din 1958 de a fi situat în apropierea Consiliului și Comisiei, și-a exprimat în repetate rânduri dorința, prin intermediul a numeroase rapoarte, declarații și poziții, de a se stabili modalități de activitate mai practice și mai eficiente; |
| --- | --- |

S.

întrucât Parlamentul, în urma sugestiei sale din 1958 de a fi situat în apropierea Consiliului și Comisiei, și-a exprimat în repetate rânduri dorința, prin intermediul a numeroase rapoarte, declarații și poziții, de a se stabili modalități de activitate mai practice și mai eficiente;

| T. | întrucât cetățenii UE, inclusiv cei peste un milion de cetățeni care au sprijinit o petiție în favoarea unui singur sediu, și-au exprimat în mod repetat nemulțumirea față de dispozițiile actuale; |
| --- | --- |

T.

întrucât cetățenii UE, inclusiv cei peste un milion de cetățeni care au sprijinit o petiție în favoarea unui singur sediu, și-au exprimat în mod repetat nemulțumirea față de dispozițiile actuale;

| U. | întrucât dispozițiile privind dreptul la autonomia organizațională a unui parlament reprezintă unele dintre elementele cele mai importante ale unui sistem parlamentar; |
| --- | --- |

U.

întrucât dispozițiile privind dreptul la autonomia organizațională a unui parlament reprezintă unele dintre elementele cele mai importante ale unui sistem parlamentar;

| V. | întrucât, în afară de subiectele tratate în acest raport, există alte aspecte esențiale legate direct de statutul și de funcția Parlamentului în cadrul sistemului instituțional al UE, însă nu s-au găsit încă soluții convingătoare cu privire la aceste aspecte; întrucât chestiunile nesoluționate privesc legislația electorală, normele privind zonele de acces interzis, aspecte legate de imunitate și de statutul deputaților; întrucât acestea ar trebui să fie abordate luând în considerare dreptul Parlamentului la autonomie organizațională, exercitat sub forma unei competențe decizionale generale, sau, cel puțin, să fie tratate în cadrul procedurii legislative ordinare bazate pe codecizie; |
| --- | --- |

V.

întrucât, în afară de subiectele tratate în acest raport, există alte aspecte esențiale legate direct de statutul și de funcția Parlamentului în cadrul sistemului instituțional al UE, însă nu s-au găsit încă soluții convingătoare cu privire la aceste aspecte; întrucât chestiunile nesoluționate privesc legislația electorală, normele privind zonele de acces interzis, aspecte legate de imunitate și de statutul deputaților; întrucât acestea ar trebui să fie abordate luând în considerare dreptul Parlamentului la autonomie organizațională, exercitat sub forma unei competențe decizionale generale, sau, cel puțin, să fie tratate în cadrul procedurii legislative ordinare bazate pe codecizie;

| 1. | consideră că Parlamentului European, în calitate de organism care reprezintă direct cetățenii europeni, ar trebui să i se recunoască dreptul de a-și stabili propriile modalități de activitate, inclusiv dreptul de a decide unde și când să se reunească; |
| --- | --- |

1.

consideră că Parlamentului European, în calitate de organism care reprezintă direct cetățenii europeni, ar trebui să i se recunoască dreptul de a-și stabili propriile modalități de activitate, inclusiv dreptul de a decide unde și când să se reunească;

| 2. | este de acord cu principiul că Parlamentul European ar fi mai eficace, mai eficient în ceea ce privește costurile și mai respectuos față de mediu dacă ar avea un singur sediu; observă că menținerea migrării lunare între Bruxelles și Strasbourg a devenit un simbol negativ pentru majoritatea cetățenilor UE, fapt ce aduce prejudicii reputației instituțiilor Uniunii Europene, în special într-o perioadă în care criza financiară a dus la reduceri de cheltuieli considerabile și dureroase în statele membre; |
| --- | --- |

2.

este de acord cu principiul că Parlamentul European ar fi mai eficace, mai eficient în ceea ce privește costurile și mai respectuos față de mediu dacă ar avea un singur sediu; observă că menținerea migrării lunare între Bruxelles și Strasbourg a devenit un simbol negativ pentru majoritatea cetățenilor UE, fapt ce aduce prejudicii reputației instituțiilor Uniunii Europene, în special într-o perioadă în care criza financiară a dus la reduceri de cheltuieli considerabile și dureroase în statele membre;

| 3. | consideră că este absolut legitim ca Parlamentul European să lanseze o dezbatere privind dreptul său de a-și stabili propriile sale modalități de activitate, inclusiv dreptul de a decide unde și când să se reunească; |
| --- | --- |

3.

consideră că este absolut legitim ca Parlamentul European să lanseze o dezbatere privind dreptul său de a-și stabili propriile sale modalități de activitate, inclusiv dreptul de a decide unde și când să se reunească;

| 4. | se angajează, prin urmare, să inițieze o procedură ordinară de revizuire a tratatelor în conformitate cu articolul 48 din TUE, cu obiectivul de a propune modificarea articolului 341 din TFUE și a Protocolului nr. 6 necesară pentru a permite Parlamentului să decidă cu privire la stabilirea sediului său și organizarea sa internă; |
| --- | --- |

4.

se angajează, prin urmare, să inițieze o procedură ordinară de revizuire a tratatelor în conformitate cu articolul 48 din TUE, cu obiectivul de a propune modificarea articolului 341 din TFUE și a Protocolului nr. 6 necesară pentru a permite Parlamentului să decidă cu privire la stabilirea sediului său și organizarea sa internă;

| 5. | decide să nu facă nicio recomandare cu privire la sediile celorlalte instituții ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

decide să nu facă nicio recomandare cu privire la sediile celorlalte instituții ale Uniunii Europene;

| 6. | susține că va fi necesar să se evalueze consecințele financiare și economice care decurg din schimbarea sediului sau a locului de desfășurare a activității și că se impune găsirea unui echilibru adecvat care să asigure utilizarea în continuare a clădirilor existente ale Parlamentului European; |
| --- | --- |

6.

susține că va fi necesar să se evalueze consecințele financiare și economice care decurg din schimbarea sediului sau a locului de desfășurare a activității și că se impune găsirea unui echilibru adecvat care să asigure utilizarea în continuare a clădirilor existente ale Parlamentului European;

| 7. | recunoaște că o eventuală viitoare decizie a Parlamentului cu privire la modalitățile sale de activitate trebuie să acorde timp suficient pentru discuții și gândire, precum și pentru o tranziție armonioasă; |
| --- | --- |

7.

recunoaște că o eventuală viitoare decizie a Parlamentului cu privire la modalitățile sale de activitate trebuie să acorde timp suficient pentru discuții și gândire, precum și pentru o tranziție armonioasă;

| 8. | solicită Curții de Conturi, sau unei agenții independente similare, să efectueze o analiză cuprinzătoare a economiilor posibile pentru bugetul UE în cazul în care Parlamentul ar avea sediul unic; solicită ca această analiză să includă aspectele bugetare și costurile auxiliare, cum ar fi economiile obținute din reducerea timpului de lucru pierdut și din îmbunătățirea eficienței; |
| --- | --- |

8.

solicită Curții de Conturi, sau unei agenții independente similare, să efectueze o analiză cuprinzătoare a economiilor posibile pentru bugetul UE în cazul în care Parlamentul ar avea sediul unic; solicită ca această analiză să includă aspectele bugetare și costurile auxiliare, cum ar fi economiile obținute din reducerea timpului de lucru pierdut și din îmbunătățirea eficienței;

| 9. | invită Biroul să însărcineze Eurobarometru sau un alt serviciu profesional similar de sondaj să realizeze, până la 1 ianuarie 2014, un sondaj de opinie în rândul cetățenilor UE cu privire la perspectiva menținerii celor trei locuri de desfășurare a activității Parlamentului, făcând referire în mod special la costurile financiare, ecologice și de eficiență ale acestui sistem; |
| --- | --- |

9.

invită Biroul să însărcineze Eurobarometru sau un alt serviciu profesional similar de sondaj să realizeze, până la 1 ianuarie 2014, un sondaj de opinie în rândul cetățenilor UE cu privire la perspectiva menținerii celor trei locuri de desfășurare a activității Parlamentului, făcând referire în mod special la costurile financiare, ecologice și de eficiență ale acestui sistem;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Consiliului European, precum și șefilor de stat și de guvern și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Consiliului European, precum și șefilor de stat și de guvern și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO 9, 26.7.1958, p. 210 and 234.

(2)  JO C 234, 14.9.1981, p. 22.

(3)  JO C 40, 7.2.2001, p. 409.

(4)  JO C 380 E, 11.12.2012, p. 89.

(5)  JO L 286, 17.10.2012, p. 3.

(6)  JO C 249 E, 30.8.2013, p. 18.

(7)  JO C 257 E, 6.9.2013, p. 104.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0289.

(9)  Cauza C-230/81, Marele Ducat al Luxemburgului/Parlamentul.

(10)  Cauza C-345/95, Republica Franceză/Parlamentul.

(11)  Cauzele C-237/11 și C-238/11, Republica Franceză/Parlamentul.

(12)  Raportul din 2002 al Secretarului General al Parlamentului European oferă ultima estimare completă a costurilor disponibilă. Suma cuprinsă între 169 și 204 milioane EUR pe an, confirmată de raportul din 2012 al grupului comun de lucru al Biroului și Comisiei pentru bugete, este calculată pe baza faptului că estimarea de 148 milioane EUR este completată cu cele 28,3 milioane EUR care corespund costului anual de amortizare a clădirilor de la Strasbourg, aspect care trebuie luat în considerare de la achiziționarea respectivelor clădiri. Într-un răspuns adresat de Secretarul General la 30 august 2013 solicitărilor formulate la punctul 10 din Rezoluția Parlamentului din 6 februarie 2013 referitoare la orientările pentru procedura bugetară din 2014, costurile suplimentare aferente sediului de la Strasbourg sunt estimate la 103 milioane EUR, totalizând 156 de milioane EUR, dacă se adaugă amortizarea și spațiile neutilizate indicate în raportul din 2012 al grupului de lucru comun.

(13)  „The three places of work of the European Parliament – financial, environmental and regional impacts of geographic dispersion” (Cele trei locuri de desfășurare a activității Parlamentului European – Consecințe financiare, ecologice și regionale ale dispersiei geografice), notă elaborată de Secretarul General al Parlamentului European la 30 august 2013 în urma solicitării adresate la punctul 10 din Rezoluția Parlamentului din 6 februarie 2013 referitoare la orientările pentru procedura bugetară 2014.

(14)  „European Parliament two-seat operation: Environmental costs, transport & energy” (Activitatea Parlamentului European în cele două locuri de desfășurare a activității: costuri privind mediul, transportul și energia), raport pregătit de Eco-Logica Ltd. pentru Grupul Verts/ALE, noiembrie 2007.

---

Joi, 21 noiembrie 2013

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/6

---

P7_TA(2013)0511

Situaţia actuală în ceea ce priveşte Agenda de dezvoltare de la Doha

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la situația actuală a Agendei de dezvoltare de la Doha și a pregătirilor pentru cea de-a noua Conferință ministerială a OMC (2013/2740(RSP))

(2016/C 436/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația ministerială de la Doha a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) din 14 noiembrie 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ministerială de la Doha a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) din 14 noiembrie 2001,

| — | având în vedere Declarația ministerială de la Hong Kong a OMC din 18 decembrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ministerială de la Hong Kong a OMC din 18 decembrie 2005,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 aprilie 2006 privind evaluarea Rundei Doha, în urma Conferinței Ministeriale a OMC din Hong Kong (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 aprilie 2006 privind evaluarea Rundei Doha, în urma Conferinței Ministeriale a OMC din Hong Kong (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 aprilie 2008 intitulată „Spre o reformă a Organizației Mondiale a Comerțului” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 aprilie 2008 intitulată „Spre o reformă a Organizației Mondiale a Comerțului” (2),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Agenda de dezvoltare de la Doha (ADD) și în special cea din 9 octombrie 2008 (3), cea din 16 decembrie 2009 (4) și cea din 14 septembrie 2011 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Agenda de dezvoltare de la Doha (ADD) și în special cea din 9 octombrie 2008 (3), cea din 16 decembrie 2009 (4) și cea din 14 septembrie 2011 (5),

| — | având în vedere declarația adoptată la 29 mai 2013 în cadrul celei de-a 28-a sesiuni a Comitetului de conducere al Conferinței parlamentare privind OMC, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația adoptată la 29 mai 2013 în cadrul celei de-a 28-a sesiuni a Comitetului de conducere al Conferinței parlamentare privind OMC,

| — | având în vedere declarațiile făcute la reuniunile neoficiale ale Comisiei pentru negocieri comerciale (CNC) din 11 aprilie și 3 iunie 2013 și la reuniunea oficială a CNC din 22 iulie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile făcute la reuniunile neoficiale ale Comisiei pentru negocieri comerciale (CNC) din 11 aprilie și 3 iunie 2013 și la reuniunea oficială a CNC din 22 iulie 2013,

| — | având în vedere Obiectivele de dezvoltare ale mileniului adoptate de Organizația Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Obiectivele de dezvoltare ale mileniului adoptate de Organizația Națiunilor Unite,

| — | având în vedere cea de-a patra examinare globală a sistemului de ajutor pentru comerț, care a avut loc la 8-10 iulie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a patra examinare globală a sistemului de ajutor pentru comerț, care a avut loc la 8-10 iulie 2013,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât negocierile din cadrul Rundei de la Doha au fost lansate în 2001 având ca obiective crearea de noi oportunități comerciale, consolidarea normelor comerciale multilaterale și soluționarea dezechilibrelor actuale ale sistemului comercial, punând în centrul negocierilor nevoile și interesele țărilor în curs de dezvoltare și în special ale țărilor cel mai puțin dezvoltate; întrucât aceste obiective sunt rezultatul convingerii că un sistem multilateral, bazat pe norme mai corecte și mai echitabile, poate contribui la derularea unor activități comerciale corecte și libere în beneficiul dezvoltării economice a tuturor continentelor și la reducerea sărăciei; |
| --- | --- |

A.

întrucât negocierile din cadrul Rundei de la Doha au fost lansate în 2001 având ca obiective crearea de noi oportunități comerciale, consolidarea normelor comerciale multilaterale și soluționarea dezechilibrelor actuale ale sistemului comercial, punând în centrul negocierilor nevoile și interesele țărilor în curs de dezvoltare și în special ale țărilor cel mai puțin dezvoltate; întrucât aceste obiective sunt rezultatul convingerii că un sistem multilateral, bazat pe norme mai corecte și mai echitabile, poate contribui la derularea unor activități comerciale corecte și libere în beneficiul dezvoltării economice a tuturor continentelor și la reducerea sărăciei;

| B. | întrucât UE a susținut în mod consecvent o abordare multilaterală a comerțului, bazată pe norme, dar a recunoscut totodată faptul că abordările complementare, cum ar fi acordurile bilaterale, regionale și multilaterale pot, de asemenea, contribui la deschiderea comerțului, în special prin deblocarea liberalizării și îmbunătățirea normelor și a disciplinelor în domeniile tematice abordate mai puțin atent în cadrul OMC și pot sprijini sistemul multilateral, cu condiția ca respectivele acorduri să respecte normele OMC; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE a susținut în mod consecvent o abordare multilaterală a comerțului, bazată pe norme, dar a recunoscut totodată faptul că abordările complementare, cum ar fi acordurile bilaterale, regionale și multilaterale pot, de asemenea, contribui la deschiderea comerțului, în special prin deblocarea liberalizării și îmbunătățirea normelor și a disciplinelor în domeniile tematice abordate mai puțin atent în cadrul OMC și pot sprijini sistemul multilateral, cu condiția ca respectivele acorduri să respecte normele OMC;

| C. | întrucât OMC și normele consacrate în acordurile la nivelul OMC au fost indispensabile pentru evitarea unui protecționism total și generalizat ca răspuns la cea mai serioasă criză financiară și economică care a avut loc din anii 1930 încoace; |
| --- | --- |

C.

întrucât OMC și normele consacrate în acordurile la nivelul OMC au fost indispensabile pentru evitarea unui protecționism total și generalizat ca răspuns la cea mai serioasă criză financiară și economică care a avut loc din anii 1930 încoace;

| D. | întrucât comerțul multilateral deschis și echitabil este constrâns mai mult de diferitele bariere netarifare (BNT) decât de tarifele comerciale, la care se renunță în mod semnificativ, pe măsură ce globalizarea avansează; |
| --- | --- |

D.

întrucât comerțul multilateral deschis și echitabil este constrâns mai mult de diferitele bariere netarifare (BNT) decât de tarifele comerciale, la care se renunță în mod semnificativ, pe măsură ce globalizarea avansează;

| E. | întrucât reuniunile ministeriale din cadrul OMC realizate pentru a încheia Runda de la Doha au intrat în impas la sfârșitul lui iulie 2008; |
| --- | --- |

E.

întrucât reuniunile ministeriale din cadrul OMC realizate pentru a încheia Runda de la Doha au intrat în impas la sfârșitul lui iulie 2008;

| F. | întrucât în ultimii câțiva ani au existat diverse încercări și inițiative menite să dea un impuls necesar Agendei de dezvoltare de la Doha, aflate în impas; |
| --- | --- |

F.

întrucât în ultimii câțiva ani au existat diverse încercări și inițiative menite să dea un impuls necesar Agendei de dezvoltare de la Doha, aflate în impas;

| G. | întrucât a 9-a Conferință ministerială a OMC va avea loc în Indonezia, între 3-6 decembrie 2013; |
| --- | --- |

G.

întrucât a 9-a Conferință ministerială a OMC va avea loc în Indonezia, între 3-6 decembrie 2013;

| 1. | își reiterează angajamentul deplin față de valorile durabile ale acordurilor multilaterale, însă sprijină o reformă structurală a OMC necesară pentru a garanta mai bine un sistem comercial bazat pe norme comune, deschis, echitabil și lipsit de discriminare, care să țină cont într-o mai mare măsură de rolul IMM-urilor și de interesele lor; |
| --- | --- |

1.

își reiterează angajamentul deplin față de valorile durabile ale acordurilor multilaterale, însă sprijină o reformă structurală a OMC necesară pentru a garanta mai bine un sistem comercial bazat pe norme comune, deschis, echitabil și lipsit de discriminare, care să țină cont într-o mai mare măsură de rolul IMM-urilor și de interesele lor;

| 2. | subliniază importanța sistemică a obținerii unui rezultat ambițios și echilibrat în cadrul celei de-a noua Conferințe ministeriale care să fie acceptabil pentru toți membrii OMC și care ar pregăti terenul pentru alte negocieri multilaterale; |
| --- | --- |

2.

subliniază importanța sistemică a obținerii unui rezultat ambițios și echilibrat în cadrul celei de-a noua Conferințe ministeriale care să fie acceptabil pentru toți membrii OMC și care ar pregăti terenul pentru alte negocieri multilaterale;

| 3. | face un apel în favoarea unei agende comerciale bazate pe un comerț liber și echitabil, în beneficiul tuturor, care să pună dezvoltarea în centrul procesului; subliniază că este important ca, în cadrul negocierilor, să se țină seama pe deplin de nevoile speciale și de interesele țărilor în curs de dezvoltare cu venituri reduse și ale țărilor cel mai puțin dezvoltate; reiterează că necesitatea imperativă de a garanta că principiul tratamentului special și diferențiat (TSD) constituie o parte integrantă a tuturor etapelor negocierilor, reflectând diversele niveluri de dezvoltare economică ale statelor membre ale OMC, conform punctului 44 din Declarația ministerială de la Doha; consideră că dispozițiile semnificative în materie de SDT ar trebui să fie mai precise, să fie supuse unor revizuiri periodice și mai bine orientate; |
| --- | --- |

3.

face un apel în favoarea unei agende comerciale bazate pe un comerț liber și echitabil, în beneficiul tuturor, care să pună dezvoltarea în centrul procesului; subliniază că este important ca, în cadrul negocierilor, să se țină seama pe deplin de nevoile speciale și de interesele țărilor în curs de dezvoltare cu venituri reduse și ale țărilor cel mai puțin dezvoltate; reiterează că necesitatea imperativă de a garanta că principiul tratamentului special și diferențiat (TSD) constituie o parte integrantă a tuturor etapelor negocierilor, reflectând diversele niveluri de dezvoltare economică ale statelor membre ale OMC, conform punctului 44 din Declarația ministerială de la Doha; consideră că dispozițiile semnificative în materie de SDT ar trebui să fie mai precise, să fie supuse unor revizuiri periodice și mai bine orientate;

| 4. | consideră că liberalizarea comerțului reprezintă un instrument important pentru a asigura creșterea și dezvoltarea economică durabilă, dar că ea trebuie să fie însoțită de politici de susținere adecvate, care să presupună intervenții la nivel macro și microeconomic, inclusiv transparență bugetară, politici fiscale și echitate fiscală, simplificare administrativă, educație și formare, reforme instituționale și politici sociale, pentru a crește la maximum și pentru a distribui mai bine beneficiile reformelor comerciale și pentru a contrabalansa în mod eficient orice efecte negative; |
| --- | --- |

4.

consideră că liberalizarea comerțului reprezintă un instrument important pentru a asigura creșterea și dezvoltarea economică durabilă, dar că ea trebuie să fie însoțită de politici de susținere adecvate, care să presupună intervenții la nivel macro și microeconomic, inclusiv transparență bugetară, politici fiscale și echitate fiscală, simplificare administrativă, educație și formare, reforme instituționale și politici sociale, pentru a crește la maximum și pentru a distribui mai bine beneficiile reformelor comerciale și pentru a contrabalansa în mod eficient orice efecte negative;

| 5. | subliniază faptul că statele membre ale OMC au recunoscut că întrucât există încă state care nu dispun de capacitatea umană și instituțională și de infrastructura necesară pentru a participa în mod eficient la comerțul internațional, sistemul multilateral trebuie să fie însoțit de îmbunătățiri ale capacității comerciale, element complementar esențial pentru agenda de dezvoltare de la Doha; totuși, consideră, de asemenea, că sprijinul pentru țările care încearcă să adere la OMC ar trebui să reprezinte în continuare o prioritate; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că statele membre ale OMC au recunoscut că întrucât există încă state care nu dispun de capacitatea umană și instituțională și de infrastructura necesară pentru a participa în mod eficient la comerțul internațional, sistemul multilateral trebuie să fie însoțit de îmbunătățiri ale capacității comerciale, element complementar esențial pentru agenda de dezvoltare de la Doha; totuși, consideră, de asemenea, că sprijinul pentru țările care încearcă să adere la OMC ar trebui să reprezinte în continuare o prioritate;

| 6. | subliniază, în acest context, rolul încununat de succes al inițiativei referitoare la ajutorul pentru comerț; regretă faptul că, pentru prima dată de la lansarea sa în 2005, cuantumul angajamentelor a fost redus în 2011 din cauza crizei financiare, ceea ce a avut ca rezultat un sprijin mai redus acordat proiectelor mari în infrastructura economică și scăderea dramatică a angajamentelor din sectorul transporturilor și energiei; constată că asistența tehnică în domeniul comerțului și inițiativele multilaterale, cum ar fi tratamentul tarifar preferențial acordat în cadrul OMC, pot ajuta la contrabalansarea efectelor acestei reduceri; invită statele membre ale OMC, în special țările dezvoltate și economiile emergente, să recurgă într-o măsură mai mare la această posibilitate; |
| --- | --- |

6.

subliniază, în acest context, rolul încununat de succes al inițiativei referitoare la ajutorul pentru comerț; regretă faptul că, pentru prima dată de la lansarea sa în 2005, cuantumul angajamentelor a fost redus în 2011 din cauza crizei financiare, ceea ce a avut ca rezultat un sprijin mai redus acordat proiectelor mari în infrastructura economică și scăderea dramatică a angajamentelor din sectorul transporturilor și energiei; constată că asistența tehnică în domeniul comerțului și inițiativele multilaterale, cum ar fi tratamentul tarifar preferențial acordat în cadrul OMC, pot ajuta la contrabalansarea efectelor acestei reduceri; invită statele membre ale OMC, în special țările dezvoltate și economiile emergente, să recurgă într-o măsură mai mare la această posibilitate;

| 7. | insistă asupra necesității ca sistemul OMC să fie reînnoit ținând cont de cerințele IMM-urilor în cadrul comerțului internațional și de necesitatea unor norme simplificate atât în materie de facilitare comercială, cât și în cadrul sistemelor de instanțe arbitrale internaționale, în vederea evitării dificultăților pe care le implică un litigiu cu autoritățile vamale sau comerciale în anumite state membre ale OMC; |
| --- | --- |

7.

insistă asupra necesității ca sistemul OMC să fie reînnoit ținând cont de cerințele IMM-urilor în cadrul comerțului internațional și de necesitatea unor norme simplificate atât în materie de facilitare comercială, cât și în cadrul sistemelor de instanțe arbitrale internaționale, în vederea evitării dificultăților pe care le implică un litigiu cu autoritățile vamale sau comerciale în anumite state membre ale OMC;

| 8. | atrage atenția asupra celei de-a patra Conferințe de revizuire a programului Ajutor pentru comerț, care a avut loc în iulie 2013 la Geneva, care a arătat beneficiile lanțurilor valorice mondiale pentru țările în curs de dezvoltare; subliniază totuși faptul că participanții au identificat constrângeri de natură comercială care împiedică firmele din țările în curs de dezvoltare să se conecteze la lanțurile valorice sau să urce pe o treaptă superioară a acestora, precum infrastructura necorespunzătoare, costurile mari de transport și expediție, accesul necorespunzător la finanțarea comerțului, incapacitatea de a atrage investiții străine directe, lipsa avantajelor comparative și costurile mari de intrare pe piață; |
| --- | --- |

8.

atrage atenția asupra celei de-a patra Conferințe de revizuire a programului Ajutor pentru comerț, care a avut loc în iulie 2013 la Geneva, care a arătat beneficiile lanțurilor valorice mondiale pentru țările în curs de dezvoltare; subliniază totuși faptul că participanții au identificat constrângeri de natură comercială care împiedică firmele din țările în curs de dezvoltare să se conecteze la lanțurile valorice sau să urce pe o treaptă superioară a acestora, precum infrastructura necorespunzătoare, costurile mari de transport și expediție, accesul necorespunzător la finanțarea comerțului, incapacitatea de a atrage investiții străine directe, lipsa avantajelor comparative și costurile mari de intrare pe piață;

| 9. | recunoaște importanța sectorului agricol; consideră că UE ar trebui să susțină măsuri care să răspundă preocupărilor reale în materie de securitate alimentară ale țărilor în curs de dezvoltare; în acest sens, reamintește faptul că UE ar trebui să asigure coerența dintre diferitele politici ale UE din domeniul acțiunii externe, după cum se prevede în special la articolele 205-208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, în special politica de dezvoltare și politica comercială comună, ținând seama de nevoile și preocupările atât ale statelor membre ale UE, cât și ale țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

9.

recunoaște importanța sectorului agricol; consideră că UE ar trebui să susțină măsuri care să răspundă preocupărilor reale în materie de securitate alimentară ale țărilor în curs de dezvoltare; în acest sens, reamintește faptul că UE ar trebui să asigure coerența dintre diferitele politici ale UE din domeniul acțiunii externe, după cum se prevede în special la articolele 205-208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, în special politica de dezvoltare și politica comercială comună, ținând seama de nevoile și preocupările atât ale statelor membre ale UE, cât și ale țărilor în curs de dezvoltare;

| 10. | solicită țărilor dezvoltate și economiilor emergente să urmeze exemplul inițiativei UE „totul în afară de arme”, oferind țărilor cel mai puțin dezvoltate acces pe piață fără niciun fel de taxe vamale și contingente, și să asigure implementarea derogării în domeniul serviciilor pentru țările cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

10.

solicită țărilor dezvoltate și economiilor emergente să urmeze exemplul inițiativei UE „totul în afară de arme”, oferind țărilor cel mai puțin dezvoltate acces pe piață fără niciun fel de taxe vamale și contingente, și să asigure implementarea derogării în domeniul serviciilor pentru țările cel mai puțin dezvoltate;

| 11. | consideră că un acord obligatoriu din punct de vedere juridic privind facilitarea comerțului ar aduce beneficii semnificative pentru toți membrii OMC, mai ales pentru țările în curs de dezvoltare, dar și pentru operatorii economici relevanți, prin creșterea transparenței și a siguranței juridice și prin reducerea costurilor administrative și a duratei procedurilor vamale, ceea ce le-ar permite membrilor OMC ca, la rândul lor, să beneficieze pe deplin de oportunitățile prevăzute oferite de lanțurile regionale și globale de aprovizionare aflate în creștere, permițându-le IMM-urilor să profite de deschiderea mai mare a piețelor; subliniază faptul că țărilor în curs de dezvoltare ar trebui să li se pună la dispoziție în continuare capacități consolidate și asistență tehnică pentru ca acestea să își poată crește capacitățile de producție, astfel încât să poată beneficia de o proporție mai mare din valoarea adăugată a lanțurilor valorice mondiale; |
| --- | --- |

11.

consideră că un acord obligatoriu din punct de vedere juridic privind facilitarea comerțului ar aduce beneficii semnificative pentru toți membrii OMC, mai ales pentru țările în curs de dezvoltare, dar și pentru operatorii economici relevanți, prin creșterea transparenței și a siguranței juridice și prin reducerea costurilor administrative și a duratei procedurilor vamale, ceea ce le-ar permite membrilor OMC ca, la rândul lor, să beneficieze pe deplin de oportunitățile prevăzute oferite de lanțurile regionale și globale de aprovizionare aflate în creștere, permițându-le IMM-urilor să profite de deschiderea mai mare a piețelor; subliniază faptul că țărilor în curs de dezvoltare ar trebui să li se pună la dispoziție în continuare capacități consolidate și asistență tehnică pentru ca acestea să își poată crește capacitățile de producție, astfel încât să poată beneficia de o proporție mai mare din valoarea adăugată a lanțurilor valorice mondiale;

| 12. | reamintește că un studiu de impact recent cu privire la ADD comandat de UE indică faptul că facilitarea comerțului ar putea să fie tot atât de avantajoasă în termeni economici, ca și totalitatea beneficiilor obținute în urma liberalizării comerțului cu bunuri și servicii; reamintește că numai procedurile vamale îmbunătățite au potențialul de a adăuga 68 de miliarde de euro pe an la PIB-ul mondial și că pentru multe țări în curs de dezvoltare facilitarea comerțului ar fi principala sursă de câștiguri; |
| --- | --- |

12.

reamintește că un studiu de impact recent cu privire la ADD comandat de UE indică faptul că facilitarea comerțului ar putea să fie tot atât de avantajoasă în termeni economici, ca și totalitatea beneficiilor obținute în urma liberalizării comerțului cu bunuri și servicii; reamintește că numai procedurile vamale îmbunătățite au potențialul de a adăuga 68 de miliarde de euro pe an la PIB-ul mondial și că pentru multe țări în curs de dezvoltare facilitarea comerțului ar fi principala sursă de câștiguri;

| 13. | consideră că ar trebui să se acorde la nivelul OMC prioritatea cuvenită obstacolelor în calea comerțului și a investițiilor care afectează sectoarele serviciilor, printre altele TIC și telecomunicațiile, serviciile profesionale și serviciile pentru întreprinderi, serviciile financiare, comerțul electronic, construcțiile, comerțul cu amănuntul și distribuția; aceste măsuri netarifare, inclusiv reglementările interne, restricțiile referitoare la proprietate și diferite măsuri luate în contextul crizelor (inclusiv dispozițiile discriminatorii din cadrul achizițiilor publice) sunt deosebit de importante, având în vedere valoarea adăugată ridicată a comerțului cu servicii și poziția UE de cel mai mare exportator de servicii; |
| --- | --- |

13.

consideră că ar trebui să se acorde la nivelul OMC prioritatea cuvenită obstacolelor în calea comerțului și a investițiilor care afectează sectoarele serviciilor, printre altele TIC și telecomunicațiile, serviciile profesionale și serviciile pentru întreprinderi, serviciile financiare, comerțul electronic, construcțiile, comerțul cu amănuntul și distribuția; aceste măsuri netarifare, inclusiv reglementările interne, restricțiile referitoare la proprietate și diferite măsuri luate în contextul crizelor (inclusiv dispozițiile discriminatorii din cadrul achizițiilor publice) sunt deosebit de importante, având în vedere valoarea adăugată ridicată a comerțului cu servicii și poziția UE de cel mai mare exportator de servicii;

| 14. | prin urmare, salută deschiderea negocierilor pentru un acord multilateral privind comerțul cu servicii (TiSA), care este în concordanță cu obiectivul celei de-a opta Conferințe ministeriale de a explora noi modalități pentru membrii OMC de a liberaliza și mai mult comerțul cu servicii; subliniază angajamentul UE de a promova activitatea în acest domeniu și de a întreprinde demersuri în direcția „multilateralizării” TiSA prin garantarea preluării definițiilor, normelor și principiilor care stau la baza Acordului General privind Comerțul cu Servicii (GATS); subliniază că este important să se garanteze că orice acord este ambițios, extinzând domeniul de aplicare și aprofundând normele privind liberalizarea comerțului cu servicii, menținând totodată obiectivele politicii naționale a membrilor OMC și dreptul lor de a reglementa servicii de interes general și de a-și asuma angajamente la nivel bilateral și multilateral, și se garanteze că rezultatul acestuia este adânc ancorat în arhitectura OMC; |
| --- | --- |

14.

prin urmare, salută deschiderea negocierilor pentru un acord multilateral privind comerțul cu servicii (TiSA), care este în concordanță cu obiectivul celei de-a opta Conferințe ministeriale de a explora noi modalități pentru membrii OMC de a liberaliza și mai mult comerțul cu servicii; subliniază angajamentul UE de a promova activitatea în acest domeniu și de a întreprinde demersuri în direcția „multilateralizării” TiSA prin garantarea preluării definițiilor, normelor și principiilor care stau la baza Acordului General privind Comerțul cu Servicii (GATS); subliniază că este important să se garanteze că orice acord este ambițios, extinzând domeniul de aplicare și aprofundând normele privind liberalizarea comerțului cu servicii, menținând totodată obiectivele politicii naționale a membrilor OMC și dreptul lor de a reglementa servicii de interes general și de a-și asuma angajamente la nivel bilateral și multilateral, și se garanteze că rezultatul acestuia este adânc ancorat în arhitectura OMC;

| 15. | consideră că transferul de tehnologie poate fi un vector pentru creșterea economică și încurajarea comerțului; salută reluarea negocierilor privind prelungirea Acordului privind tehnologia informației, care mărește atât gama de produse acoperite, cât și numărul țărilor participante; încurajează călduros toate părțile la negocieri să își continue eforturile în vederea obținerii la timp a unui acord pentru cea de-a noua conferință ministerială; |
| --- | --- |

15.

consideră că transferul de tehnologie poate fi un vector pentru creșterea economică și încurajarea comerțului; salută reluarea negocierilor privind prelungirea Acordului privind tehnologia informației, care mărește atât gama de produse acoperite, cât și numărul țărilor participante; încurajează călduros toate părțile la negocieri să își continue eforturile în vederea obținerii la timp a unui acord pentru cea de-a noua conferință ministerială;

| 16. | salută revizuirea Acordului multilateral al OMC privind achizițiile publice (GPA), convenită în martie 2012 și recunoaște importanța urmăririi unei ratificări la nivelul UE a GPA revizuit înaintea celei de-a noua Conferințe ministeriale cu scopul de a asigura intrarea în vigoare a acordului până în 2014; consideră că niște norme mai clare și mai stricte în ceea ce privește procedurile de acordare a contractelor vor contribui la creșterea transparenței în cadrul achizițiilor publice și, alături de gama extinsă de bunuri, servicii și entități, vor oferi oportunități mai mari pentru semnatari; solicită membrilor OMC, în special țărilor în curs de dezvoltare și țărilor care în prezent au statut de observatori în cadrul GPA, să aibă în vedere semnarea acestui acord pentru a beneficia de noile dispoziții prin care se acordă țărilor în curs de dezvoltare mai multă flexibilitate și a culege roadele acestora; |
| --- | --- |

16.

salută revizuirea Acordului multilateral al OMC privind achizițiile publice (GPA), convenită în martie 2012 și recunoaște importanța urmăririi unei ratificări la nivelul UE a GPA revizuit înaintea celei de-a noua Conferințe ministeriale cu scopul de a asigura intrarea în vigoare a acordului până în 2014; consideră că niște norme mai clare și mai stricte în ceea ce privește procedurile de acordare a contractelor vor contribui la creșterea transparenței în cadrul achizițiilor publice și, alături de gama extinsă de bunuri, servicii și entități, vor oferi oportunități mai mari pentru semnatari; solicită membrilor OMC, în special țărilor în curs de dezvoltare și țărilor care în prezent au statut de observatori în cadrul GPA, să aibă în vedere semnarea acestui acord pentru a beneficia de noile dispoziții prin care se acordă țărilor în curs de dezvoltare mai multă flexibilitate și a culege roadele acestora;

| 17. | este mulțumit de decizia pozitivă luată în iunie 2013 de a prelungi derogarea TRIPS cu alți opt ani, până la 1 iulie 2021, pentru țările cel mai puțin dezvoltate, ceea ce reprezintă un alt mod de a garanta că sistemul comercial mondial nu adoptă o singură abordare pentru toate cazurile, ci ține seama, mai curând, de caracteristicile țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

17.

este mulțumit de decizia pozitivă luată în iunie 2013 de a prelungi derogarea TRIPS cu alți opt ani, până la 1 iulie 2021, pentru țările cel mai puțin dezvoltate, ceea ce reprezintă un alt mod de a garanta că sistemul comercial mondial nu adoptă o singură abordare pentru toate cazurile, ci ține seama, mai curând, de caracteristicile țărilor în curs de dezvoltare;

| 18. | încurajează satele membre ale OMC să sprijine în mod proactiv eforturile de creare a unor canale de lucru eficiente și eficace și de consolidare a cooperării OMC cu alte organizații internaționale a căror activitate are o influență asupra negocierilor comerciale mondiale, în special Organizația Internațională a Muncii, Organizația Mondială a Sănătății, ONU și agențiile și organismele sale, cum ar fi Conferința ONU pentru Comerț și Dezvoltare, Organizația pentru Alimentație și Agricultură, Programul pentru Mediu, Programul pentru Dezvoltare și Convenția-cadru a ONU, precum și FMI, Banca Mondială și OCDE, pentru a asigura sprijin și sinergii reciproce între chestiunile comerciale și cele necomerciale; sprijină eforturile îndreptate spre adoptarea unor standarde internaționale și spre cooperarea în domeniul reglementării; |
| --- | --- |

18.

încurajează satele membre ale OMC să sprijine în mod proactiv eforturile de creare a unor canale de lucru eficiente și eficace și de consolidare a cooperării OMC cu alte organizații internaționale a căror activitate are o influență asupra negocierilor comerciale mondiale, în special Organizația Internațională a Muncii, Organizația Mondială a Sănătății, ONU și agențiile și organismele sale, cum ar fi Conferința ONU pentru Comerț și Dezvoltare, Organizația pentru Alimentație și Agricultură, Programul pentru Mediu, Programul pentru Dezvoltare și Convenția-cadru a ONU, precum și FMI, Banca Mondială și OCDE, pentru a asigura sprijin și sinergii reciproce între chestiunile comerciale și cele necomerciale; sprijină eforturile îndreptate spre adoptarea unor standarde internaționale și spre cooperarea în domeniul reglementării;

| 19. | solicită o examinare temeinică a modului în care pot fi soluționate mai bine aspectele necomerciale în cadrul standardelor OMC, pentru a permite membrilor săi să urmărească obiective politice legitime, garantându-și, în același timp, accesul pe piață; subliniază, în acest sens, faptul că eforturile pentru adoptarea și implementarea efectivă a unor standarde internaționale în domeniul social, al muncii, ecologic și al drepturilor omului ar trebui să fie sprijinite cu fermitate și că țărilor în curs de dezvoltare ar trebui să li se acorde asistența necesară pentru a le permite să respecte aceste standarde; |
| --- | --- |

19.

solicită o examinare temeinică a modului în care pot fi soluționate mai bine aspectele necomerciale în cadrul standardelor OMC, pentru a permite membrilor săi să urmărească obiective politice legitime, garantându-și, în același timp, accesul pe piață; subliniază, în acest sens, faptul că eforturile pentru adoptarea și implementarea efectivă a unor standarde internaționale în domeniul social, al muncii, ecologic și al drepturilor omului ar trebui să fie sprijinite cu fermitate și că țărilor în curs de dezvoltare ar trebui să li se acorde asistența necesară pentru a le permite să respecte aceste standarde;

| 20. | își exprimă convingerea că absența unui grad suficient de diferențiere între țările în curs de dezvoltare, în ciuda largii diversități pe care o prezintă nivelurile lor de dezvoltare economică și nevoile lor specifice, ar putea constitui un obstacol în calea adoptării unor măsuri eficace în favoarea acestor țări, în conformitate cu obiectivul proclamat al Rundei Doha și este în detrimentul acelor țări în curs de dezvoltare, pentru care aceste măsuri sunt cele mai necesare; îndeamnă țările în curs de dezvoltare avansate să își asume deja partea lor de responsabilitate în cadrul actualei Runde de la Doha și să aducă contribuții proporționale cu nivelul lor de dezvoltare și competitivitatea lor sectorială; |
| --- | --- |

20.

își exprimă convingerea că absența unui grad suficient de diferențiere între țările în curs de dezvoltare, în ciuda largii diversități pe care o prezintă nivelurile lor de dezvoltare economică și nevoile lor specifice, ar putea constitui un obstacol în calea adoptării unor măsuri eficace în favoarea acestor țări, în conformitate cu obiectivul proclamat al Rundei Doha și este în detrimentul acelor țări în curs de dezvoltare, pentru care aceste măsuri sunt cele mai necesare; îndeamnă țările în curs de dezvoltare avansate să își asume deja partea lor de responsabilitate în cadrul actualei Runde de la Doha și să aducă contribuții proporționale cu nivelul lor de dezvoltare și competitivitatea lor sectorială;

| 21. | consideră că ar trebui examinată cu atenție problema împărțirii pe categorii sau subcategorii atât a țărilor în curs de dezvoltare, cât și a tuturor celorlalți membri OMC, pe baza unor criterii obiective care să nu fie legate exclusiv de produsul național brut, în vederea unei posibile aplicări diferențiate a acordurilor existente sau în curs de negociere; |
| --- | --- |

21.

consideră că ar trebui examinată cu atenție problema împărțirii pe categorii sau subcategorii atât a țărilor în curs de dezvoltare, cât și a tuturor celorlalți membri OMC, pe baza unor criterii obiective care să nu fie legate exclusiv de produsul național brut, în vederea unei posibile aplicări diferențiate a acordurilor existente sau în curs de negociere;

| 22. | consideră că este vitală finalizarea rundei Doha, deschisă de mult timp, cu îndeplinirea mandatului său de dezvoltare; prin urmare, îndeamnă toți membrii OMC să analizeze toate opțiunile posibile având în vedere acest obiectiv final, pentru a obține un rezultat echilibrat; |
| --- | --- |

22.

consideră că este vitală finalizarea rundei Doha, deschisă de mult timp, cu îndeplinirea mandatului său de dezvoltare; prin urmare, îndeamnă toți membrii OMC să analizeze toate opțiunile posibile având în vedere acest obiectiv final, pentru a obține un rezultat echilibrat;

| 23. | insistă că UE ar trebui să joace în continuare un rol principal în ceea ce privește promovarea unor progrese concrete în cadrul negocierilor în curs din cadrul OMC în vederea încheierii complete a Rundei de la Doha pentru dezvoltare într-un viitor previzibil, precum și facilitarea participării depline a TPD la comerțul mondial acționând ca element de legătură între diferitele poziții ale membrilor OMC; |
| --- | --- |

23.

insistă că UE ar trebui să joace în continuare un rol principal în ceea ce privește promovarea unor progrese concrete în cadrul negocierilor în curs din cadrul OMC în vederea încheierii complete a Rundei de la Doha pentru dezvoltare într-un viitor previzibil, precum și facilitarea participării depline a TPD la comerțul mondial acționând ca element de legătură între diferitele poziții ale membrilor OMC;

| 24. | subliniază importanța esențială a OMC în domeniul punerii în aplicare și al exercitării angajamentelor obligatorii, precum și al soluționării disputelor comerciale; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța esențială a OMC în domeniul punerii în aplicare și al exercitării angajamentelor obligatorii, precum și al soluționării disputelor comerciale;

| 25. | consideră că membrii OMC ar trebui să își intensifice totuși eforturile în alte domenii identificate în declarația ministerială de la Doha, cum ar fi comerțul cu bunuri și servicii de mediu, care ar putea contribui în mod semnificativ la dezvoltarea durabilă și la combaterea schimbărilor climatice; solicită membrilor OMC să țină cont de lista bunurilor ecologice a APEC; îndeamnă UE să continue să facă presiuni în favoarea inițierii unui Acord privind tehnologiile în domeniul mediului menit să reducă tarifele la produsele tehnologice din domeniul mediului și să încerce să clarifice relația juridică dintre normele OMC și acordurile multilaterale în domeniul mediului; |
| --- | --- |

25.

consideră că membrii OMC ar trebui să își intensifice totuși eforturile în alte domenii identificate în declarația ministerială de la Doha, cum ar fi comerțul cu bunuri și servicii de mediu, care ar putea contribui în mod semnificativ la dezvoltarea durabilă și la combaterea schimbărilor climatice; solicită membrilor OMC să țină cont de lista bunurilor ecologice a APEC; îndeamnă UE să continue să facă presiuni în favoarea inițierii unui Acord privind tehnologiile în domeniul mediului menit să reducă tarifele la produsele tehnologice din domeniul mediului și să încerce să clarifice relația juridică dintre normele OMC și acordurile multilaterale în domeniul mediului;

| 26. | invită Comisia și Consiliul să garanteze că Parlamentul va continua să fie implicat îndeaproape în pregătirea celei de-a noua Conferințe ministeriale care va avea loc în Bali în 3-6 decembrie 2013, va fi ținut la curent cu promptitudine și, dacă este necesar, consultat pe perioada conferinței ministeriale; invită Comisia să prezinte în continuare argumente altor membri OMC pentru creșterea importanței dimensiunii parlamentare a OMC; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia și Consiliul să garanteze că Parlamentul va continua să fie implicat îndeaproape în pregătirea celei de-a noua Conferințe ministeriale care va avea loc în Bali în 3-6 decembrie 2013, va fi ținut la curent cu promptitudine și, dacă este necesar, consultat pe perioada conferinței ministeriale; invită Comisia să prezinte în continuare argumente altor membri OMC pentru creșterea importanței dimensiunii parlamentare a OMC;

| 27. | invită statele membre ale OMC să asigure legitimitatea democratică prin consolidarea dimensiunii parlamentare a OMC; în acest sens, subliniază că trebuie să se garanteze că parlamentarii au un acces mai bun la negocierile comerciale, că sunt implicați în formularea și punerea în aplicare a deciziilor OMC și că politicile comerciale sunt supuse unui control corespunzător în interesul cetățenilor; prin urmare, solicită constituirea unei delegații parlamentare europene permanente la OMC; |
| --- | --- |

27.

invită statele membre ale OMC să asigure legitimitatea democratică prin consolidarea dimensiunii parlamentare a OMC; în acest sens, subliniază că trebuie să se garanteze că parlamentarii au un acces mai bun la negocierile comerciale, că sunt implicați în formularea și punerea în aplicare a deciziilor OMC și că politicile comerciale sunt supuse unui control corespunzător în interesul cetățenilor; prin urmare, solicită constituirea unei delegații parlamentare europene permanente la OMC;

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Directorului General al OMC. |
| --- | --- |

28.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Directorului General al OMC.

---

(1)  JO C 293 E, 2.12.2006, p. 155.

(2)  JO C 259 E, 29.10.2009, p. 77.

(3)  JO C 9 E, 15.1.2010, p. 31.

(4)  JO C 286 E, 22.10.2010, p. 1.

(5)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 84.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/11

---

P7_TA(2013)0512

Planul de acțiune Antreprenoriat 2020: Relansarea spiritului de întreprindere în Europa

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la Planul de acțiune Antreprenoriat 2020 – relansarea spiritului întreprinzător în Europa (2013/2532(RSP))

(2016/C 436/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei în legătură cu Planul de acțiune Antreprenoriat 2020 – relansarea spiritului întreprinzător în Europa (O-000110/2013 – B7-0520/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei în legătură cu Planul de acțiune Antreprenoriat 2020 – relansarea spiritului întreprinzător în Europa (O-000110/2013 – B7-0520/2013),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

I.   
  Spiritul întreprinzător și educația și formarea spiritului întreprinzător

| 1. | se așteaptă ca toate măsurile propuse pentru sprijinirea antreprenoriatului la nivel național și european să vizeze toate formele acestuia, de exemplu profesiile liberale, cooperativele, întreprinderile artizanale și întreprinderile sociale. |
| --- | --- |

1.

se așteaptă ca toate măsurile propuse pentru sprijinirea antreprenoriatului la nivel național și european să vizeze toate formele acestuia, de exemplu profesiile liberale, cooperativele, întreprinderile artizanale și întreprinderile sociale.

| 2. | subliniază că aptitudinile și capacitățile de afaceri și antreprenoriale reprezintă competențe esențiale în domeniul învățării pe tot parcursul vieții și că, din cauza ratei scăzute de creștere economică și a numărului mare de șomeri, este nevoie de măsuri ferme pe termen scurt și mediu în vederea promovării antreprenoriatului și creării unor condiții propice dezvoltării acestuia, în special în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

2.

subliniază că aptitudinile și capacitățile de afaceri și antreprenoriale reprezintă competențe esențiale în domeniul învățării pe tot parcursul vieții și că, din cauza ratei scăzute de creștere economică și a numărului mare de șomeri, este nevoie de măsuri ferme pe termen scurt și mediu în vederea promovării antreprenoriatului și creării unor condiții propice dezvoltării acestuia, în special în rândul tinerilor;

| 3. | recunoaște responsabilitatea ce le revine statelor membre în ceea ce privește educația și formarea în domeniul afacerilor, antreprenoriatului și al aspectelor sociale, precum și faptul că programele de formare sunt adesea mai bine orientate și mai rentabile dacă sunt structurate la nivel local și național; consideră că inițiativele UE ar putea și ar trebui să completeze util acțiunile statelor membre în acest domeniu, în special prin cooperare și schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

3.

recunoaște responsabilitatea ce le revine statelor membre în ceea ce privește educația și formarea în domeniul afacerilor, antreprenoriatului și al aspectelor sociale, precum și faptul că programele de formare sunt adesea mai bine orientate și mai rentabile dacă sunt structurate la nivel local și național; consideră că inițiativele UE ar putea și ar trebui să completeze util acțiunile statelor membre în acest domeniu, în special prin cooperare și schimbul de bune practici;

| 4. | subliniază faptul că este necesar să se ofere stimulente pentru angajatorii care le oferă persoanelor slab calificate sau necalificate (inclusiv persoanelor de etnie romă) posibilități de formare și șansa de a acumula experiență practică direct la locul de muncă; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că este necesar să se ofere stimulente pentru angajatorii care le oferă persoanelor slab calificate sau necalificate (inclusiv persoanelor de etnie romă) posibilități de formare și șansa de a acumula experiență practică direct la locul de muncă;

| 5. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu numărul în scădere al cetățenilor UE care iau în considerare posibilitatea de a lucra independent în contextul actual de nesiguranță economică; este de părere că UE și statele membre ar trebui să își intensifice eforturile coordonate de îmbunătățire a culturii antreprenoriale în Europa și să exploreze posibilitatea de a adopta măsuri și obiective specifice pentru ca antreprenoriatul să devină din nou atractiv, inclusiv pentru salariații cu calificare și experiență profesională și îndeosebi în sectoarele de importanță strategică pentru Uniune; consideră, de exemplu, că ar trebui să se creeze o legătură solidă între asemenea inițiative și activitățile Comisiei în domeniul politicii industriale: consideră că astfel de măsuri ar trebui să cuprindă acțiuni de facilitare a creării de întreprinderi; |
| --- | --- |

5.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu numărul în scădere al cetățenilor UE care iau în considerare posibilitatea de a lucra independent în contextul actual de nesiguranță economică; este de părere că UE și statele membre ar trebui să își intensifice eforturile coordonate de îmbunătățire a culturii antreprenoriale în Europa și să exploreze posibilitatea de a adopta măsuri și obiective specifice pentru ca antreprenoriatul să devină din nou atractiv, inclusiv pentru salariații cu calificare și experiență profesională și îndeosebi în sectoarele de importanță strategică pentru Uniune; consideră, de exemplu, că ar trebui să se creeze o legătură solidă între asemenea inițiative și activitățile Comisiei în domeniul politicii industriale: consideră că astfel de măsuri ar trebui să cuprindă acțiuni de facilitare a creării de întreprinderi;

| 6. | ia act de măsurile și inițiativele propuse de Comisie privind formarea antreprenorială și solicită statelor membre să le pună neîntârziat în aplicare, în conformitate cu principiul subsidiarității; evidențiază, în această privință, inițiativa UE „Noi competențe pentru noi locuri de muncă”; salută apelul adresat statelor membre de a include educația și formarea antreprenoriale în programele naționale, ridicând antreprenoriatul la rangul de competență esențială; |
| --- | --- |

6.

ia act de măsurile și inițiativele propuse de Comisie privind formarea antreprenorială și solicită statelor membre să le pună neîntârziat în aplicare, în conformitate cu principiul subsidiarității; evidențiază, în această privință, inițiativa UE „Noi competențe pentru noi locuri de muncă”; salută apelul adresat statelor membre de a include educația și formarea antreprenoriale în programele naționale, ridicând antreprenoriatul la rangul de competență esențială;

| 7. | consideră că, pentru a oferi potențialilor noi antreprenori competențele de a gestiona o întreprindere astfel încât să îi îmbunătățească contribuția pozitivă adusă societății, în același timp reducând la minimum consecințele negative asupra oamenilor și mediului, ar trebui adoptate inițiative care să includă criterii ferme privind sustenabilitatea și responsabilitatea socială în educația antreprenorială; |
| --- | --- |

7.

consideră că, pentru a oferi potențialilor noi antreprenori competențele de a gestiona o întreprindere astfel încât să îi îmbunătățească contribuția pozitivă adusă societății, în același timp reducând la minimum consecințele negative asupra oamenilor și mediului, ar trebui adoptate inițiative care să includă criterii ferme privind sustenabilitatea și responsabilitatea socială în educația antreprenorială;

| 8. | consideră că Rețeaua reprezentanților IMM-urilor reprezintă un potențial forum central pentru schimbul de practici recomandate și pentru evaluarea progreselor înregistrate în implementarea acestora; |
| --- | --- |

8.

consideră că Rețeaua reprezentanților IMM-urilor reprezintă un potențial forum central pentru schimbul de practici recomandate și pentru evaluarea progreselor înregistrate în implementarea acestora;

| 9. | sprijină obiectivul ambițios din spatele introducerii planificate a garanției pentru tineret, precum și disponibilitatea de a aloca fonduri suficiente în acest sens ca o măsură importantă care să ajute statele membre să atenueze efectele șomajului masiv din rândul tinerilor, în special în țările grav afectate de criză; subliniază importanța măsurilor prevăzute pentru promovarea antreprenoriatului și a educației și formării antreprenoriale, deoarece acestea urmăresc crearea de locuri de muncă durabile și nu antrenează în fond niciun efect conjunctural; solicită Comisiei și statelor membre să evalueze alte măsuri, precum facilitățile fiscale, pentru a încuraja IMM-urile să angajeze tineri; |
| --- | --- |

9.

sprijină obiectivul ambițios din spatele introducerii planificate a garanției pentru tineret, precum și disponibilitatea de a aloca fonduri suficiente în acest sens ca o măsură importantă care să ajute statele membre să atenueze efectele șomajului masiv din rândul tinerilor, în special în țările grav afectate de criză; subliniază importanța măsurilor prevăzute pentru promovarea antreprenoriatului și a educației și formării antreprenoriale, deoarece acestea urmăresc crearea de locuri de muncă durabile și nu antrenează în fond niciun efect conjunctural; solicită Comisiei și statelor membre să evalueze alte măsuri, precum facilitățile fiscale, pentru a încuraja IMM-urile să angajeze tineri;

| 10. | invită Comisia să consolideze măsurile de sprijin, de consultanță și de asistență pentru întreprinderi, în special pentru întreprinderile cele mai mici, realizate cu ajutorul organizațiilor intermediare și să instituie programe care să favorizeze măsuri de orientare și de asistență desfășurate de antreprenori cu experiență motivați să îndeplinească funcția de mentor sau de tutore pentru tinerii antreprenori care înființează o întreprindere sau care preiau întreprinderi în criză, punând la dispoziție know-how-ul și experiența lor; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să consolideze măsurile de sprijin, de consultanță și de asistență pentru întreprinderi, în special pentru întreprinderile cele mai mici, realizate cu ajutorul organizațiilor intermediare și să instituie programe care să favorizeze măsuri de orientare și de asistență desfășurate de antreprenori cu experiență motivați să îndeplinească funcția de mentor sau de tutore pentru tinerii antreprenori care înființează o întreprindere sau care preiau întreprinderi în criză, punând la dispoziție know-how-ul și experiența lor;

| 11. | invită Comisia să promoveze crearea unor clustere, a unor rețele de întreprinderi și asociații de întreprinderi care să sprijine dezvoltarea de avantaje competitive, să beneficieze de administrarea în comun a resurselor umane și care să ducă la o creștere a competitivității; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să promoveze crearea unor clustere, a unor rețele de întreprinderi și asociații de întreprinderi care să sprijine dezvoltarea de avantaje competitive, să beneficieze de administrarea în comun a resurselor umane și care să ducă la o creștere a competitivității;

| 12. | relevă faptul că întreprinderile mici și mijlocii care adoptă tehnologii ale informației și comunicațiilor (TIC) se dezvoltă într-un ritm de două-trei ori mai rapid; prin urmare, solicită Comisiei să promoveze măsuri care să permită antreprenorilor să beneficieze de toate oportunitățile oferite de piața unică digitală; |
| --- | --- |

12.

relevă faptul că întreprinderile mici și mijlocii care adoptă tehnologii ale informației și comunicațiilor (TIC) se dezvoltă într-un ritm de două-trei ori mai rapid; prin urmare, solicită Comisiei să promoveze măsuri care să permită antreprenorilor să beneficieze de toate oportunitățile oferite de piața unică digitală;

| 13. | solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte programul Erasmus pentru tinerii antreprenori și să sporească numărul punctelor naționale de contact, acolo unde este încă necesar; propune să se recurgă într-o măsură mai mare la structurile existente ale Rețelei întreprinderilor europene; consideră că ar trebui fixat un obiectiv de 10 000 de schimburi pe an, cu un ritm de creștere de minimum 10 % pe an până la atingerea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte programul Erasmus pentru tinerii antreprenori și să sporească numărul punctelor naționale de contact, acolo unde este încă necesar; propune să se recurgă într-o măsură mai mare la structurile existente ale Rețelei întreprinderilor europene; consideră că ar trebui fixat un obiectiv de 10 000 de schimburi pe an, cu un ritm de creștere de minimum 10 % pe an până la atingerea acestui obiectiv;

| 14. | consideră că dezvoltarea în continuare a programului de schimb Leonardo are un potențial deosebit și subliniază necesitatea așa-numitelor „organisme intermediare”, care să sprijine IMM-urile în activitățile organizatorice (de exemplu, identificarea de parteneri adecvați în străinătate, găsirea unor sedii etc.); subliniază potențialul antreprenorial al unui sistem de formare dublă (ucenicie la locul de muncă) pentru absolvenți; |
| --- | --- |

14.

consideră că dezvoltarea în continuare a programului de schimb Leonardo are un potențial deosebit și subliniază necesitatea așa-numitelor „organisme intermediare”, care să sprijine IMM-urile în activitățile organizatorice (de exemplu, identificarea de parteneri adecvați în străinătate, găsirea unor sedii etc.); subliniază potențialul antreprenorial al unui sistem de formare dublă (ucenicie la locul de muncă) pentru absolvenți;

| 15. | propune ca statele membre să poată solicita fonduri suplimentare din Fondul european de ajustare la globalizare și Fondul social european atât timp cât sunt utilizate pentru finanțarea de măsuri pe termen scurt, cum ar fi acordarea de sprijin și de consiliere pentru înființarea unei întreprinderi, și nu pentru a justifica continuarea delocalizării întreprinderilor; |
| --- | --- |

15.

propune ca statele membre să poată solicita fonduri suplimentare din Fondul european de ajustare la globalizare și Fondul social european atât timp cât sunt utilizate pentru finanțarea de măsuri pe termen scurt, cum ar fi acordarea de sprijin și de consiliere pentru înființarea unei întreprinderi, și nu pentru a justifica continuarea delocalizării întreprinderilor;

| 16. | propune coordonarea mai strânsă a instrumentelor existente și viitoare de sprijinire a antreprenoriatului pentru a crea stimulente și sinergii pe plan național, regional și local; |
| --- | --- |

16.

propune coordonarea mai strânsă a instrumentelor existente și viitoare de sprijinire a antreprenoriatului pentru a crea stimulente și sinergii pe plan național, regional și local;

| 17. | așteaptă ca viitoarea Comisie să facă din sprijinirea antreprenoriatului și a educației și formării antreprenoriale o temă centrală în cadrul competențelor sale și să inițieze un parteneriat european care să permită evaluarea progreselor statelor membre, printre altele pe baza următoarelor criterii:






  (a) | includerea educației antreprenoriale în programele școlare naționale, în special a elementelor practice, precum proiecte școlare legate de funcționarea companiilor și stagii obligatorii înainte de terminarea ciclului secundar de învățământ; |
| --- | --- | --- |

17.

așteaptă ca viitoarea Comisie să facă din sprijinirea antreprenoriatului și a educației și formării antreprenoriale o temă centrală în cadrul competențelor sale și să inițieze un parteneriat european care să permită evaluarea progreselor statelor membre, printre altele pe baza următoarelor criterii:

(a)

includerea educației antreprenoriale în programele școlare naționale, în special a elementelor practice, precum proiecte școlare legate de funcționarea companiilor și stagii obligatorii înainte de terminarea ciclului secundar de învățământ;

| (b) | volumul resurselor alocate din fonduri structurale pentru sprijinirea educației și formării antreprenoriale, |
| --- | --- |

(b)

volumul resurselor alocate din fonduri structurale pentru sprijinirea educației și formării antreprenoriale,

| (c) | numărul participanților, în special tineri, la modulele antreprenoriale din cadrul programelor acoperite de Garanția pentru tineret și la programe de mobilitate pentru noii antreprenori; |
| --- | --- |

(c)

numărul participanților, în special tineri, la modulele antreprenoriale din cadrul programelor acoperite de Garanția pentru tineret și la programe de mobilitate pentru noii antreprenori;

| (d) | numărul persoanelor care doresc să înființeze o întreprindere, după ce au luat parte la aceste inițiative; |
| --- | --- |

(d)

numărul persoanelor care doresc să înființeze o întreprindere, după ce au luat parte la aceste inițiative;

| 18. | solicită statelor membre să adopte în regim de urgență strategii naționale, regional și locale în vederea integrării formării antreprenoriale în programele școlare (ciclul primar și secundar, învățământul profesional, superior și pentru adulți); speră ca aceste strategii să acopere toate tipurile de întreprinderi, precum și impactul social și ecologic al antreprenoriatului; subliniază importanța elementelor practice și interactive ale educației și formării sociale, economice și antreprenoriale; |
| --- | --- |

18.

solicită statelor membre să adopte în regim de urgență strategii naționale, regional și locale în vederea integrării formării antreprenoriale în programele școlare (ciclul primar și secundar, învățământul profesional, superior și pentru adulți); speră ca aceste strategii să acopere toate tipurile de întreprinderi, precum și impactul social și ecologic al antreprenoriatului; subliniază importanța elementelor practice și interactive ale educației și formării sociale, economice și antreprenoriale;

| 19. | consideră că educația și formarea profesională (EFP) poate oferi competențele, cunoștințele și abilitățile necesare pe piața muncii, în special pentru consiliere în caz de șomaj și căutarea individualizată a unui loc de muncă; invită Comisia și statele membre să consolideze EFP în întreaga Europă în scopul sporirii transparenței, recunoașterii și calității competențelor și calificărilor, facilitând, astfel, mobilitatea cursanților și a lucrătorilor; |
| --- | --- |

19.

consideră că educația și formarea profesională (EFP) poate oferi competențele, cunoștințele și abilitățile necesare pe piața muncii, în special pentru consiliere în caz de șomaj și căutarea individualizată a unui loc de muncă; invită Comisia și statele membre să consolideze EFP în întreaga Europă în scopul sporirii transparenței, recunoașterii și calității competențelor și calificărilor, facilitând, astfel, mobilitatea cursanților și a lucrătorilor;

| 20. | subliniază că cunoștințele privind de funcționare a piețelor, a economiei și a sistemelor financiare sunt esențiale pentru a conduce bine o întreprindere și, prin urmare, ar trebui incluse în sistemele naționale de educație, precum și în programele de formare ale UE; solicită Comisiei și statelor membre să includă fără întârziere educația financiară în programele lor de formare; |
| --- | --- |

20.

subliniază că cunoștințele privind de funcționare a piețelor, a economiei și a sistemelor financiare sunt esențiale pentru a conduce bine o întreprindere și, prin urmare, ar trebui incluse în sistemele naționale de educație, precum și în programele de formare ale UE; solicită Comisiei și statelor membre să includă fără întârziere educația financiară în programele lor de formare;

| 21. | subliniază importanța pentru tineri a uceniciei în sectoarele economice cu perspective strălucite, aceasta constituind un pas important în tranziția de la educație la viața profesională; |
| --- | --- |

21.

subliniază importanța pentru tineri a uceniciei în sectoarele economice cu perspective strălucite, aceasta constituind un pas important în tranziția de la educație la viața profesională;

| 22. | salută conceptul de comunități de cunoaștere și inovare (CCI), care, axându-se pe antreprenoriat prin integrarea celor trei elemente ale triunghiului cunoașterii, respectiv cercetarea, învățământul superior și inovarea, este un motor important al inovării în cadrul provocărilor societale majore și, prin urmare, un instrument important pentru generarea de creștere economică și locuri de muncă în Europa; prin urmare, subliniază că toate CCI ar trebui să aibă antreprenoriatul inclus în structura lor și în abordările lor în materie de cercetare, inovare și formare; subliniază faptul că CCI-urile ar trebui să integreze și să pună în comun cele mai bune practici în ceea ce privește utilizarea conceptelor și tehnologiilor inovatoare în educație și formare; mai recomandă, în plus, efectuarea unei evaluări pe termen mai lung privind crearea de CCI dedicate dezvoltării în continuare astfel de concepte inovatoare în domeniul educației și formării, cu un accent special pe educația antreprenorială; |
| --- | --- |

22.

salută conceptul de comunități de cunoaștere și inovare (CCI), care, axându-se pe antreprenoriat prin integrarea celor trei elemente ale triunghiului cunoașterii, respectiv cercetarea, învățământul superior și inovarea, este un motor important al inovării în cadrul provocărilor societale majore și, prin urmare, un instrument important pentru generarea de creștere economică și locuri de muncă în Europa; prin urmare, subliniază că toate CCI ar trebui să aibă antreprenoriatul inclus în structura lor și în abordările lor în materie de cercetare, inovare și formare; subliniază faptul că CCI-urile ar trebui să integreze și să pună în comun cele mai bune practici în ceea ce privește utilizarea conceptelor și tehnologiilor inovatoare în educație și formare; mai recomandă, în plus, efectuarea unei evaluări pe termen mai lung privind crearea de CCI dedicate dezvoltării în continuare astfel de concepte inovatoare în domeniul educației și formării, cu un accent special pe educația antreprenorială;

II.   
  Mediul și condițiile-cadru pentru dezvoltarea antreprenoriatului

| 23. | solicită intensificarea eforturilor de informare depuse de Comisie și Grupul BEI, în colaborare cu asociațiile IMM-urilor, pentru a face cunoscute posibilitățile de finanțare în rândul IMM-urilor; |
| --- | --- |

23.

solicită intensificarea eforturilor de informare depuse de Comisie și Grupul BEI, în colaborare cu asociațiile IMM-urilor, pentru a face cunoscute posibilitățile de finanțare în rândul IMM-urilor;

| 24. | atrage atenția că crearea unor alternative flexibile de finanțare este extrem de importantă pentru întreprinderile nou-înființate; subliniază necesitatea de a elimina discriminarea fiscală între capitalul propriu și cel împrumutat, și de a introduce deduceri fiscale pentru investiții; subliniază importanța acordării de credite, din moment ce creditele bancare reprezintă una dintre principalele forme de finanțare ale IMM-urilor, subliniind, în plus, necesitatea de a consolida finanțarea capitalului prin crearea de condiții-cadru mai bune pentru capitalul privat și capitalul de risc, inclusiv prin sprijinirea fondurilor pentru IMM-uri și investiții colective solidare fără costuri prospective ridicate; solicită introducerea unei deduceri fiscale pentru investițiile de capital privat; |
| --- | --- |

24.

atrage atenția că crearea unor alternative flexibile de finanțare este extrem de importantă pentru întreprinderile nou-înființate; subliniază necesitatea de a elimina discriminarea fiscală între capitalul propriu și cel împrumutat, și de a introduce deduceri fiscale pentru investiții; subliniază importanța acordării de credite, din moment ce creditele bancare reprezintă una dintre principalele forme de finanțare ale IMM-urilor, subliniind, în plus, necesitatea de a consolida finanțarea capitalului prin crearea de condiții-cadru mai bune pentru capitalul privat și capitalul de risc, inclusiv prin sprijinirea fondurilor pentru IMM-uri și investiții colective solidare fără costuri prospective ridicate; solicită introducerea unei deduceri fiscale pentru investițiile de capital privat;

| 25. | amintește că sarcinile administrativă sunt considerate în continuare ca fiind una dintre principalele piedici în calea înființării sau dezvoltării unei întreprinderi; insistă ca eliminarea sarcinilor administrative inutile să rămână una dintre prioritățile agendei politice și așteaptă de la viitoarea Comisie propuneri specifice de politici și măsuri pentru perioada până în 2020 în cadrul priorităților legate de Small Business Act, care pot include obiective concrete, cantitative (de exemplu reducerea cu 25 % până în 2020 a sarcinilor administrative generate de reglementările UE); |
| --- | --- |

25.

amintește că sarcinile administrativă sunt considerate în continuare ca fiind una dintre principalele piedici în calea înființării sau dezvoltării unei întreprinderi; insistă ca eliminarea sarcinilor administrative inutile să rămână una dintre prioritățile agendei politice și așteaptă de la viitoarea Comisie propuneri specifice de politici și măsuri pentru perioada până în 2020 în cadrul priorităților legate de Small Business Act, care pot include obiective concrete, cantitative (de exemplu reducerea cu 25 % până în 2020 a sarcinilor administrative generate de reglementările UE);

| 26. | salută măsurile propuse de Comisie pentru acest domeniu de acțiune și reamintește pozițiile susținute de Parlament în cuprinsul rezoluției „IMM-uri: competitivitate și oportunități de afaceri” din 23 octombrie 2012 (1) și al rezoluției „Îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor” din 5 februarie 2013 (2); |
| --- | --- |

26.

salută măsurile propuse de Comisie pentru acest domeniu de acțiune și reamintește pozițiile susținute de Parlament în cuprinsul rezoluției „IMM-uri: competitivitate și oportunități de afaceri” din 23 octombrie 2012 (1) și al rezoluției „Îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor” din 5 februarie 2013 (2);

| 27. | salută apelurile repetate ale Comisiei adresate statelor membre pentru a reduce costurile și durata necesare înființării unei societăți comerciale; subliniază progresul limitat înregistrat de la adoptarea „Small Business Act” și îndeamnă statele membre să își intensifice eforturile în acest sens; |
| --- | --- |

27.

salută apelurile repetate ale Comisiei adresate statelor membre pentru a reduce costurile și durata necesare înființării unei societăți comerciale; subliniază progresul limitat înregistrat de la adoptarea „Small Business Act” și îndeamnă statele membre să își intensifice eforturile în acest sens;

| 28. | subliniază că varietatea modelelor de afaceri, precum întreprinderile familiale, cooperativele și altele, ar trebui luată în considerare la momentul creării unui mediu favorabil întreprinderilor prin servicii corespunzătoare de sprijinire a întreprinderilor; |
| --- | --- |

28.

subliniază că varietatea modelelor de afaceri, precum întreprinderile familiale, cooperativele și altele, ar trebui luată în considerare la momentul creării unui mediu favorabil întreprinderilor prin servicii corespunzătoare de sprijinire a întreprinderilor;

| 29. | observă că măsurile de sprijin ale UE pentru IMM-uri sunt în continuare dezechilibrate și că multe state membre continuă să nu ia în considerare particularitățile întreprinderilor mici în procesul de elaborare a legislațiilor; |
| --- | --- |

29.

observă că măsurile de sprijin ale UE pentru IMM-uri sunt în continuare dezechilibrate și că multe state membre continuă să nu ia în considerare particularitățile întreprinderilor mici în procesul de elaborare a legislațiilor;

| 30. | subliniază că accesul la finanțare rămâne unul dintre principalele obstacole în calea dezvoltării IMM-urilor; îndeamnă Comisia să evalueze în mod temeinic dacă instrumentele de finanțare dedicate IMM-urilor, cum ar fi instrumentul de microfinanțare PROGRESS, facilitează într-adevăr accesul acestora la mijloace de finanțare, în special având în vedere faptul că instituțiile financiare din unele state membre impun condiții prea stricte pentru acordarea de credite IMM-urilor; |
| --- | --- |

30.

subliniază că accesul la finanțare rămâne unul dintre principalele obstacole în calea dezvoltării IMM-urilor; îndeamnă Comisia să evalueze în mod temeinic dacă instrumentele de finanțare dedicate IMM-urilor, cum ar fi instrumentul de microfinanțare PROGRESS, facilitează într-adevăr accesul acestora la mijloace de finanțare, în special având în vedere faptul că instituțiile financiare din unele state membre impun condiții prea stricte pentru acordarea de credite IMM-urilor;

| 31. | salută eforturile Comisiei depuse pentru a ajuta statele membre să își îmbunătățească condițiile fiscale și administrative pentru transferurile de societăți; consideră necesar să se îmbunătățească tratamentul fiscal al formelor inovatoare de finanțare, cum ar fi finanțările de grup, finanțările prin capitalul de risc și finanțările realizate de investitori providențiali („business angels”); invită statele membre să își intensifice susținerea pentru transferurile de afaceri prin intermediul unor instrumente financiare la nivel național precum garanțiile la împrumuturi și alte forme de finanțare precum finanțarea de grup sau finanțarea prin investitori providențiali și salută accentul pus de Comisie pe platformele de „crowdfunding”; consideră că transferurile de societăți ar trebui, de asemenea, facilitate prin intermediul unor inițiative de formare adecvate privind competențele manageriale, de exemplu, în situațiile de transferare a întreprinderii către angajați; |
| --- | --- |

31.

salută eforturile Comisiei depuse pentru a ajuta statele membre să își îmbunătățească condițiile fiscale și administrative pentru transferurile de societăți; consideră necesar să se îmbunătățească tratamentul fiscal al formelor inovatoare de finanțare, cum ar fi finanțările de grup, finanțările prin capitalul de risc și finanțările realizate de investitori providențiali („business angels”); invită statele membre să își intensifice susținerea pentru transferurile de afaceri prin intermediul unor instrumente financiare la nivel național precum garanțiile la împrumuturi și alte forme de finanțare precum finanțarea de grup sau finanțarea prin investitori providențiali și salută accentul pus de Comisie pe platformele de „crowdfunding”; consideră că transferurile de societăți ar trebui, de asemenea, facilitate prin intermediul unor inițiative de formare adecvate privind competențele manageriale, de exemplu, în situațiile de transferare a întreprinderii către angajați;

| 32. | ia act de faptul că normele complicate în materie de TVA se numără de mult timp printre cele mai mari obstacole pentru antreprenori în utilizarea potențialului pieței unice; îndeamnă Comisia să prezinte cât mai curând posibil propunerile preconizate de armonizare a normelor și de reducere a costurilor legate de respectarea obligațiilor privind TVA prin intermediul unei declarații unice, astfel încât să permită adoptarea lor în cadrul actualei legislaturi; |
| --- | --- |

32.

ia act de faptul că normele complicate în materie de TVA se numără de mult timp printre cele mai mari obstacole pentru antreprenori în utilizarea potențialului pieței unice; îndeamnă Comisia să prezinte cât mai curând posibil propunerile preconizate de armonizare a normelor și de reducere a costurilor legate de respectarea obligațiilor privind TVA prin intermediul unei declarații unice, astfel încât să permită adoptarea lor în cadrul actualei legislaturi;

| 33. | consideră măsurile de reducere a sarcinii administrative (care poate cuprinde o sarcină inutilă sau disproporționată determinată de cadrul normativ) și birocratice ca fiind complementare principiilor Small Business Act; regretă că planul de acțiune nu menționează inițiative importante, precum măsurile de aplicare a testului IMM pe plan național, viitorul rol al Grupului la nivel înalt privind reducerea sarcinii administrative sau crearea unui tablou de bord anual privind sarcinile de reglementare din UE și statele membre; solicită Comisiei, să elaboreze, sub Reprezentantului său pentru IMM-uri, o foaie de parcurs oportună pentru examinarea și revizuirea celor mai împovărătoare 10 măsuri ale UE în vederea reducerii sarcinilor inutile sau excesive; afirmă că, în orice caz, reducerea nu trebuie să erodeze normele sociale și de mediu esențiale; |
| --- | --- |

33.

consideră măsurile de reducere a sarcinii administrative (care poate cuprinde o sarcină inutilă sau disproporționată determinată de cadrul normativ) și birocratice ca fiind complementare principiilor Small Business Act; regretă că planul de acțiune nu menționează inițiative importante, precum măsurile de aplicare a testului IMM pe plan național, viitorul rol al Grupului la nivel înalt privind reducerea sarcinii administrative sau crearea unui tablou de bord anual privind sarcinile de reglementare din UE și statele membre; solicită Comisiei, să elaboreze, sub Reprezentantului său pentru IMM-uri, o foaie de parcurs oportună pentru examinarea și revizuirea celor mai împovărătoare 10 măsuri ale UE în vederea reducerii sarcinilor inutile sau excesive; afirmă că, în orice caz, reducerea nu trebuie să erodeze normele sociale și de mediu esențiale;

| 34. | solicită statelor membre să acorde o perioadă de grație pentru întreprinderile nou-înființate în ceea ce privește contribuțiile la asigurările sociale și pentru toate taxele în avans, astfel încât în primii ani întreprinderile să plătească doar taxe pe profiturile generate efectiv; reafirmă că sistemul trebuie să fie pe deplin transparent, pentru a se împiedica orice abuz; |
| --- | --- |

34.

solicită statelor membre să acorde o perioadă de grație pentru întreprinderile nou-înființate în ceea ce privește contribuțiile la asigurările sociale și pentru toate taxele în avans, astfel încât în primii ani întreprinderile să plătească doar taxe pe profiturile generate efectiv; reafirmă că sistemul trebuie să fie pe deplin transparent, pentru a se împiedica orice abuz;

| 35. | subliniază importanța transferului de cunoștințe între centrele de cunoaștere, precum institutele de cercetare și centrele de excelență, și IMM-uri pentru succesul acestora din urmă; subliniază nevoia de a defini în mod clar procesul de transpunere a cunoștințelor în practică și beneficiile sale pentru succesul clusterelor antreprenoriale; |
| --- | --- |

35.

subliniază importanța transferului de cunoștințe între centrele de cunoaștere, precum institutele de cercetare și centrele de excelență, și IMM-uri pentru succesul acestora din urmă; subliniază nevoia de a defini în mod clar procesul de transpunere a cunoștințelor în practică și beneficiile sale pentru succesul clusterelor antreprenoriale;

| 36. | sprijină ambițiile Comisiei de a acorda o a doua șansă falimentarilor onești și de a reduce sarcina de reglementare care apasă pe umerii antreprenorilor; |
| --- | --- |

36.

sprijină ambițiile Comisiei de a acorda o a doua șansă falimentarilor onești și de a reduce sarcina de reglementare care apasă pe umerii antreprenorilor;

| 37. | subliniază importanța profesiilor liberale pentru antreprenoriatul din Europa; salută declarația de intenție a Comisiei de a crea un grup de lucru care să examineze nevoile speciale ale profesiilor liberale; solicită Comisiei să ia în considerare concluziile acestui grup de lucru în procesul de evaluare a impactului propunerilor legislative, precum și în cadrul monitorizării măsurile aferente Small Business Act; sugerează că această activitate ar putea duce la crearea unei carte europene a profesiilor liberale; |
| --- | --- |

37.

subliniază importanța profesiilor liberale pentru antreprenoriatul din Europa; salută declarația de intenție a Comisiei de a crea un grup de lucru care să examineze nevoile speciale ale profesiilor liberale; solicită Comisiei să ia în considerare concluziile acestui grup de lucru în procesul de evaluare a impactului propunerilor legislative, precum și în cadrul monitorizării măsurile aferente Small Business Act; sugerează că această activitate ar putea duce la crearea unei carte europene a profesiilor liberale;

| 38. | subliniază importanța dezvoltării abilităților de inovare în general și a promovării inovațiilor generate de angajați atât în întreprinderile nou-înființate, cât și în cele deja existente; subliniază, de asemenea, că cele mai de succes întreprinderi nou-înființate sunt adesea entități desprinse din întreprinderi deja existente, în care lucrătorii au posibilitatea de a-și promova ideile într-un cadru sigur și prin resurse suficiente; subliniază, în plus, că numeroși întreprinzători vin deopotrivă din rândul specialiștilor și al lucrătorilor necalificați și că, prin urmare, antreprenoriatul nu este rezervat exclusiv mediului academic; observă, totodată, că și formarea profesională orientată către practică joacă un rol esențial în promovarea antreprenoriatului și inovării; |
| --- | --- |

38.

subliniază importanța dezvoltării abilităților de inovare în general și a promovării inovațiilor generate de angajați atât în întreprinderile nou-înființate, cât și în cele deja existente; subliniază, de asemenea, că cele mai de succes întreprinderi nou-înființate sunt adesea entități desprinse din întreprinderi deja existente, în care lucrătorii au posibilitatea de a-și promova ideile într-un cadru sigur și prin resurse suficiente; subliniază, în plus, că numeroși întreprinzători vin deopotrivă din rândul specialiștilor și al lucrătorilor necalificați și că, prin urmare, antreprenoriatul nu este rezervat exclusiv mediului academic; observă, totodată, că și formarea profesională orientată către practică joacă un rol esențial în promovarea antreprenoriatului și inovării;

| 39. | subliniază importanța dezvoltării de stimulente pentru lucrători, care să-i încurajeze să își dezvolte propria afacere în timpul liber; |
| --- | --- |

39.

subliniază importanța dezvoltării de stimulente pentru lucrători, care să-i încurajeze să își dezvolte propria afacere în timpul liber;

| 40. | solicită utilizarea dispozițiilor în materie de flexibilitate prevăzute de cadrul financiar multianual (CFM) pentru Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (COSME) și în special pentru instrumentele sale financiare; solicită înscrierea în continuare în CFM a programelor de microfinanțare (de exemplu Progress, JASMINE); |
| --- | --- |

40.

solicită utilizarea dispozițiilor în materie de flexibilitate prevăzute de cadrul financiar multianual (CFM) pentru Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (COSME) și în special pentru instrumentele sale financiare; solicită înscrierea în continuare în CFM a programelor de microfinanțare (de exemplu Progress, JASMINE);

| 41. | atrage atenția că furnizarea unor alternative flexibile de finanțare este extrem de importantă pentru întreprinderile nou-înființate și IMM-uri pentru a le facilita accesul la finanțare; recunoaște că diferitele contribuții ale capitalului împrumutat, ale capitalului propriu și ale capitalului hibrid pot fi adecvate pentru diferite modele de afaceri și invită statele membre să elimine discriminarea fiscală între capitalul propriu și să aibă în vedere introducerea unor deduceri fiscale pentru investițiile în economia reală pentru a stimula creșterea economică durabilă și crearea de locuri de muncă; solicită Comisiei să evalueze beneficiile titrizării microîmprumuturilor; |
| --- | --- |

41.

atrage atenția că furnizarea unor alternative flexibile de finanțare este extrem de importantă pentru întreprinderile nou-înființate și IMM-uri pentru a le facilita accesul la finanțare; recunoaște că diferitele contribuții ale capitalului împrumutat, ale capitalului propriu și ale capitalului hibrid pot fi adecvate pentru diferite modele de afaceri și invită statele membre să elimine discriminarea fiscală între capitalul propriu și să aibă în vedere introducerea unor deduceri fiscale pentru investițiile în economia reală pentru a stimula creșterea economică durabilă și crearea de locuri de muncă; solicită Comisiei să evalueze beneficiile titrizării microîmprumuturilor;

| 42. | încurajează statele membre să promoveze împărțirea contractelor de achiziții publice în loturi pentru a facilita participarea IMM-urilor la licitațiile publice, de exemplu prin includerea principiului „candidează sau explică” în propriile legislații naționale privind achizițiile publice; |
| --- | --- |

42.

încurajează statele membre să promoveze împărțirea contractelor de achiziții publice în loturi pentru a facilita participarea IMM-urilor la licitațiile publice, de exemplu prin includerea principiului „candidează sau explică” în propriile legislații naționale privind achizițiile publice;

| 43. | regretă faptul că în unele state membre se aplică încă cerințe foarte stricte pentru înființarea unei întreprinderi; solicită Comisiei să se asigure că statele membre reduc la o lună termenul de acordare a concesiunilor și a altor aprobări necesare pentru înființarea unei întreprinderi; |
| --- | --- |

43.

regretă faptul că în unele state membre se aplică încă cerințe foarte stricte pentru înființarea unei întreprinderi; solicită Comisiei să se asigure că statele membre reduc la o lună termenul de acordare a concesiunilor și a altor aprobări necesare pentru înființarea unei întreprinderi;

| 44. | subliniază importanța furnizării unor servicii speciale pentru înființarea de întreprinderi pentru absolvenții au participat la cursuri speciale de antreprenoriat; |
| --- | --- |

44.

subliniază importanța furnizării unor servicii speciale pentru înființarea de întreprinderi pentru absolvenții au participat la cursuri speciale de antreprenoriat;

| 45. | invită statele membre să înființeze ghișee unice care să reunească toate serviciile de sprijin pentru întreprinderi, cum ar fi, printre altele, accesul la mijloace financiare din diferite surse, consultanță pentru înființarea de întreprinderi și informații cu privire la posibilitățile de afaceri în interiorul și exteriorul UE; |
| --- | --- |

45.

invită statele membre să înființeze ghișee unice care să reunească toate serviciile de sprijin pentru întreprinderi, cum ar fi, printre altele, accesul la mijloace financiare din diferite surse, consultanță pentru înființarea de întreprinderi și informații cu privire la posibilitățile de afaceri în interiorul și exteriorul UE;

| 46. | solicită statelor membre să adopte în cadrul legislațiilor lor naționale o abordare echilibrată privind durata descărcării de gestiune și achitarea datoriilor astfel încât să li se ofere o a doua șansă” întreprinderilor falimentare cinstite și să se reducă la minimum riscurile creditorilor; |
| --- | --- |

46.

solicită statelor membre să adopte în cadrul legislațiilor lor naționale o abordare echilibrată privind durata descărcării de gestiune și achitarea datoriilor astfel încât să li se ofere o a doua șansă” întreprinderilor falimentare cinstite și să se reducă la minimum riscurile creditorilor;

III.   
  Antreprenorii ca modele de urmat și atragerea grupurilor-țintă specifice

| 47. | sprijină introducerea unei zile europene a antreprenoriatului, care să evidențieze succesele antreprenoriale și, cel mai important, să atragă atenția presei asupra lor; consideră că ar trebui acordată o atenție specială exemplelor de antreprenori capabili să creeze valoare adăugată economică respectând, totodată, principiile de bază ale UE privind durabilitatea și răspunderea socială; solicită participarea la eveniment a școlilor și a instituțiilor de învățământ prin intermediul întâlnirilor cu antreprenorii și al vizitelor la întreprinderi; |
| --- | --- |

47.

sprijină introducerea unei zile europene a antreprenoriatului, care să evidențieze succesele antreprenoriale și, cel mai important, să atragă atenția presei asupra lor; consideră că ar trebui acordată o atenție specială exemplelor de antreprenori capabili să creeze valoare adăugată economică respectând, totodată, principiile de bază ale UE privind durabilitatea și răspunderea socială; solicită participarea la eveniment a școlilor și a instituțiilor de învățământ prin intermediul întâlnirilor cu antreprenorii și al vizitelor la întreprinderi;

| 48. | subliniază potențialul major al femeilor antreprenori și solicită Comisiei să prezinte date fiabile pentru a putea evalua mai bine legislația existentă și elimina mai bine eventualele obstacole din calea femeilor antreprenori; |
| --- | --- |

48.

subliniază potențialul major al femeilor antreprenori și solicită Comisiei să prezinte date fiabile pentru a putea evalua mai bine legislația existentă și elimina mai bine eventualele obstacole din calea femeilor antreprenori;

| 49. | subliniază potențialul cooperativelor și al întreprinderilor sociale ca instrument de creare de locuri de muncă, în special pentru tineret, datorită rolului pe care îl joacă în dezvoltarea locală durabilă, atât în termeni economici, cât și în ceea ce privește condițiile sociale și de muncă; |
| --- | --- |

49.

subliniază potențialul cooperativelor și al întreprinderilor sociale ca instrument de creare de locuri de muncă, în special pentru tineret, datorită rolului pe care îl joacă în dezvoltarea locală durabilă, atât în termeni economici, cât și în ceea ce privește condițiile sociale și de muncă;

| 50. | subliniază rolul esențial al TIC pentru performanța întreprinderilor și solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte și să promoveze programe pentru dezvoltarea abilitaților în domeniul TIC, în special pentru tineri și pentru femei; |
| --- | --- |

50.

subliniază rolul esențial al TIC pentru performanța întreprinderilor și solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte și să promoveze programe pentru dezvoltarea abilitaților în domeniul TIC, în special pentru tineri și pentru femei;

| 51. | consideră necesară acordarea unei atenții speciale celorlalte grupuri subreprezentate în activitatea de antreprenoriat precum tinerii, vârstnicii, persoanele cu handicap și imigranții; |
| --- | --- |

51.

consideră necesară acordarea unei atenții speciale celorlalte grupuri subreprezentate în activitatea de antreprenoriat precum tinerii, vârstnicii, persoanele cu handicap și imigranții;

| 52. | consideră că provocările demografice necesită o strategie mai amplă, în care crearea de locuri de muncă să fie combinată cu abordarea nevoilor noi și emergente de pe piața europeană a muncii; în această privință, consideră că trebuie realizate mai multe progrese în ceea ce privește îmbunătățirea mobilității muncitorilor din UE, inclusiv a cercetătorilor și a altor specialiști, în vederea atingerii obiectivului de a avea o Europă fără bariere în interiorul pieței interne a UE; |
| --- | --- |

52.

consideră că provocările demografice necesită o strategie mai amplă, în care crearea de locuri de muncă să fie combinată cu abordarea nevoilor noi și emergente de pe piața europeană a muncii; în această privință, consideră că trebuie realizate mai multe progrese în ceea ce privește îmbunătățirea mobilității muncitorilor din UE, inclusiv a cercetătorilor și a altor specialiști, în vederea atingerii obiectivului de a avea o Europă fără bariere în interiorul pieței interne a UE;

| 53. | subliniază că absența recunoașterii diplomelor și calificărilor profesionale străine reprezintă un obstacol semnificativ pentru migranții care intenționează să înființeze o întreprindere; solicită, prin urmare, să se ajungă neîntârziat la un acord în legătură cu Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale; |
| --- | --- |

53.

subliniază că absența recunoașterii diplomelor și calificărilor profesionale străine reprezintă un obstacol semnificativ pentru migranții care intenționează să înființeze o întreprindere; solicită, prin urmare, să se ajungă neîntârziat la un acord în legătură cu Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale;

o

o o

| 54. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

54.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0387.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0036.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/17

---

P7_TA(2013)0513

Punerea în aplicare a politicii de securitate şi apărare comune

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la implementarea politicii de securitate şi apărare comune (pe baza Raportului anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă şi de securitate comună) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

(2016/C 436/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul anual al Consiliului şi al Parlamentului European privind politica de securitate şi apărare comună şi, îndeosebi, secţiunile referitoare la Politica europeană de securitate şi apărare comună (PSAC) (14605/1/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual al Consiliului şi al Parlamentului European privind politica de securitate şi apărare comună şi, îndeosebi, secţiunile referitoare la Politica europeană de securitate şi apărare comună (PSAC) (14605/1/2012),

| — | având în vedere articolele 2, 3, 24 şi 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3, 24 şi 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere Titlul V din TUE şi Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Titlul V din TUE şi Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 14 decembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 14 decembrie 2012,

| — | având în vedere concluziile Conferinţei interparlamentare pentru politica externă şi de securitate comună din 6 septembrie 2013 privind Politica de securitate şi apărare comună, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Conferinţei interparlamentare pentru politica externă şi de securitate comună din 6 septembrie 2013 privind Politica de securitate şi apărare comună,

| — | având în vedere Strategia europeană de securitate intitulată „O Europă mai sigură într-o lume mai bună”, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, şi raportul privind punerea în aplicare a acesteia, intitulat „Asigurarea securităţii într-o lume în schimbare”, aprobat de Consiliul European la 11 – 12 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia europeană de securitate intitulată „O Europă mai sigură într-o lume mai bună”, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, şi raportul privind punerea în aplicare a acesteia, intitulat „Asigurarea securităţii într-o lume în schimbare”, aprobat de Consiliul European la 11 – 12 decembrie 2008,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind politica de securitate şi apărare comună din 1 decembrie 2011 şi 23 iulie 2012, precum şi concluziile Consiliului privind punerea în comun şi partajarea capabilităţilor militare din 23 martie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind politica de securitate şi apărare comună din 1 decembrie 2011 şi 23 iulie 2012, precum şi concluziile Consiliului privind punerea în comun şi partajarea capabilităţilor militare din 23 martie 2012,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind strategia de securitate maritimă din 26 aprilie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind strategia de securitate maritimă din 26 aprilie 2010,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind protecţia infrastructurilor critice de informaţie din 27 mai 2011 şi concluziile Consiliului anterior privind securitatea informatică, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind protecţia infrastructurilor critice de informaţie din 27 mai 2011 şi concluziile Consiliului anterior privind securitatea informatică,

| — | având în vedere Codul de conduită privind punerea în comun şi partajarea adoptat de miniştrii apărării din UE la 19 noiembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită privind punerea în comun şi partajarea adoptat de miniştrii apărării din UE la 19 noiembrie 2012,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 iulie 2013 intitulată „Către un sector al apărării şi al securităţii mai competitiv şi mai eficient” (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 iulie 2013 intitulată „Către un sector al apărării şi al securităţii mai competitiv şi mai eficient” (COM(2013)0542),

| — | având în vedere Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor şi condiţiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunităţii (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor şi condiţiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunităţii (1),

| — | având în vedere Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 13 iulie 2009 privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri şi de prestare de servicii de către autorităţile sau entităţile contractante în domeniile apărării şi securităţii şi de modificare a Directivelor 2004/17/CE şi 2004/18/CE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 13 iulie 2009 privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri şi de prestare de servicii de către autorităţile sau entităţile contractante în domeniile apărării şi securităţii şi de modificare a Directivelor 2004/17/CE şi 2004/18/CE (2),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 12 septembrie 2013 referitoare la dimensiunea maritimă a politicii de securitate şi apărare comune (3) şi la structurile militare ale UE: situaţia actuală şi opţiuni viitoare (4), Rezoluţia sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate şi apărare comune (5), Rezoluția referitoare la clauzele UE de apărare reciprocă şi de solidaritate: dimensiunile politice şi operaţionale (6), Rezoluția referitoare la rolul politicii de securitate şi apărare comună în cazul crizelor şi al dezastrelor naturale generate de climă (7) şi cea referitoare la securitatea şi apărarea cibernetică (8), precum şi Rezoluția din 14 decembrie 2011 referitoare la impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale UE (9), cea din 11 mai 2011 referitoare la dezvoltarea politicii de securitate şi apărare comune în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona (10) şi din 23 noiembrie 2010 referitoare la cooperarea civilo-militară şi dezvoltarea unor capacităţi civilo-militare (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 12 septembrie 2013 referitoare la dimensiunea maritimă a politicii de securitate şi apărare comune (3) şi la structurile militare ale UE: situaţia actuală şi opţiuni viitoare (4), Rezoluţia sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate şi apărare comune (5), Rezoluția referitoare la clauzele UE de apărare reciprocă şi de solidaritate: dimensiunile politice şi operaţionale (6), Rezoluția referitoare la rolul politicii de securitate şi apărare comună în cazul crizelor şi al dezastrelor naturale generate de climă (7) şi cea referitoare la securitatea şi apărarea cibernetică (8), precum şi Rezoluția din 14 decembrie 2011 referitoare la impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale UE (9), cea din 11 mai 2011 referitoare la dezvoltarea politicii de securitate şi apărare comune în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona (10) şi din 23 noiembrie 2010 referitoare la cooperarea civilo-militară şi dezvoltarea unor capacităţi civilo-militare (11),

| — | având în vedere recomandarea sa adresată Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru politica externă şi de securitate comună/Vicepreşedinte al Comisiei Europene, Consiliului şi Comisiei din 13 iunie 2013 privind Revizuirea din 2013 a organizării şi funcţionării SEAE (12) şi Revizuirea din 2013 a SEAE prezentată de Înaltul Reprezentant în iulie 2013 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa adresată Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru politica externă şi de securitate comună/Vicepreşedinte al Comisiei Europene, Consiliului şi Comisiei din 13 iunie 2013 privind Revizuirea din 2013 a organizării şi funcţionării SEAE (12) şi Revizuirea din 2013 a SEAE prezentată de Înaltul Reprezentant în iulie 2013 (13),

| — | având în vedere raportul din 15 octombrie 2013 privind politica de securitate şi apărare comune a UE, întocmit de Înaltul Reprezentant/Vicepreşedintele Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 15 octombrie 2013 privind politica de securitate şi apărare comune a UE, întocmit de Înaltul Reprezentant/Vicepreşedintele Comisiei,

| — | având în vedere raportul SEAE privind revizuirea procedurilor PSAC de gestionare a crizelor, adoptat de Comitetul politic şi de securitate (CPS) la 18 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul SEAE privind revizuirea procedurilor PSAC de gestionare a crizelor, adoptat de Comitetul politic şi de securitate (CPS) la 18 iunie 2013,

| — | având în vedere Carta Organizaţiei Naţiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizaţiei Naţiunilor Unite,

| — | având în vedere articolul 119 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 119 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0360/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0360/2013),

Securitatea şi apărarea europeană într-o lume în schimbare

| 1. | ia act de schimbările semnificative şi în curs de desfăşurare din mediul geopolitic caracterizate prin ameninţări multidimensionale şi asimetrice, terorism transnațional, prin ascensiunea puterilor emergente şi o îndreptare strategică a atenţiei SUA către regiunea Pacificului, prin creşterea sărăciei, foametei și instabilităţii în vecinătatea sudică a UE, prin provocările tot mai mari în materie de securitate maritimă, prin proliferarea armelor de distrugere în masă şi prin intensificarea traficului ilicit de arme de calibru mic şi de armament uşor, prin provocări în materie de securitate energetică, prin eșecuri financiare sistemice majore, precum şi printr-o criză financiară şi economică severă şi de lungă durată, cu un impact major asupra PIB-ului a numeroase state membre ale UE şi, prin urmare, asupra bugetelor pentru apărare naţională de pe ambele maluri ale Atlanticului; |
| --- | --- |

1.

ia act de schimbările semnificative şi în curs de desfăşurare din mediul geopolitic caracterizate prin ameninţări multidimensionale şi asimetrice, terorism transnațional, prin ascensiunea puterilor emergente şi o îndreptare strategică a atenţiei SUA către regiunea Pacificului, prin creşterea sărăciei, foametei și instabilităţii în vecinătatea sudică a UE, prin provocările tot mai mari în materie de securitate maritimă, prin proliferarea armelor de distrugere în masă şi prin intensificarea traficului ilicit de arme de calibru mic şi de armament uşor, prin provocări în materie de securitate energetică, prin eșecuri financiare sistemice majore, precum şi printr-o criză financiară şi economică severă şi de lungă durată, cu un impact major asupra PIB-ului a numeroase state membre ale UE şi, prin urmare, asupra bugetelor pentru apărare naţională de pe ambele maluri ale Atlanticului;

| 2. | consideră că reevaluarea şi consolidarea rolului Europei în lume constituie una dintre provocările majore ale secolului 21 şi că a venit timpul ca statele membre ale Uniunii să manifeste voinţa politică necesară pentru a transforma UE într-un actor mondial relevant şi un furnizor de securitate cu o reală autonomie strategică; consideră că se impune o schimbare a mentalităţii din partea statelor membre pentru a stabili o abordare europeană faţă de o politică de securitate şi apărare fermă şi eficientă; |
| --- | --- |

2.

consideră că reevaluarea şi consolidarea rolului Europei în lume constituie una dintre provocările majore ale secolului 21 şi că a venit timpul ca statele membre ale Uniunii să manifeste voinţa politică necesară pentru a transforma UE într-un actor mondial relevant şi un furnizor de securitate cu o reală autonomie strategică; consideră că se impune o schimbare a mentalităţii din partea statelor membre pentru a stabili o abordare europeană faţă de o politică de securitate şi apărare fermă şi eficientă;

| 3. | salută prin urmare, decizia Consiliului European de a purta o discuţie dedicată securităţii şi apărării în cadrul reuniunii la nivel înalt din decembrie 2013; consideră că acest lucru oferă o oportunitate potrivită de a sublinia la cel mai înalt nivel politic şi de a comunica publicului din Europa faptul că problematica securității şi apărării contează în continuare şi că dimensiunea europeană este mai importantă ca niciodată; crede cu tărie că UE trebuie să fie în măsură să asigure securitatea cetăţenilor săi, să promoveze și să apere valorile sale fundamentale, să îşi asume partea sa de responsabilitate pentru pacea lumii şi să joace un rol eficient în prevenirea şi gestionarea crizelor regionale din vecinătatea sa mai largă, contribuind la soluţionarea lor şi protejându-se împotriva efectelor negative ale acestor crize; |
| --- | --- |

3.

salută prin urmare, decizia Consiliului European de a purta o discuţie dedicată securităţii şi apărării în cadrul reuniunii la nivel înalt din decembrie 2013; consideră că acest lucru oferă o oportunitate potrivită de a sublinia la cel mai înalt nivel politic şi de a comunica publicului din Europa faptul că problematica securității şi apărării contează în continuare şi că dimensiunea europeană este mai importantă ca niciodată; crede cu tărie că UE trebuie să fie în măsură să asigure securitatea cetăţenilor săi, să promoveze și să apere valorile sale fundamentale, să îşi asume partea sa de responsabilitate pentru pacea lumii şi să joace un rol eficient în prevenirea şi gestionarea crizelor regionale din vecinătatea sa mai largă, contribuind la soluţionarea lor şi protejându-se împotriva efectelor negative ale acestor crize;

| 4. | salută, de asemenea, raportul referitor la PSAC al Înaltului Reprezentant/Vicepreşedinte al Comisiei, care punctează o serie de obstacole cu care se confruntă respectiva politică; regretă totuși, faptul că raportul nu conține mai multe propuneri în ceea ce priveşte măsurile orientate în mod special către remedierea unor deficienţe ale PSAC; |
| --- | --- |

4.

salută, de asemenea, raportul referitor la PSAC al Înaltului Reprezentant/Vicepreşedinte al Comisiei, care punctează o serie de obstacole cu care se confruntă respectiva politică; regretă totuși, faptul că raportul nu conține mai multe propuneri în ceea ce priveşte măsurile orientate în mod special către remedierea unor deficienţe ale PSAC;

| 5. | aşteaptă cu interes luarea unor decizii de fond în cadrul reuniunii la nivel înalt din decembrie şi formulează propriile recomandări prin acest raport, bazându-se pe poziţiile relevante adoptate de Parlamentul în ultimul timp şi acordând o atenţie deosebită dezbaterii în curs cu privire la cele trei aspecte principale (clustere) identificate de către Consiliul European din decembrie 2012; |
| --- | --- |

5.

aşteaptă cu interes luarea unor decizii de fond în cadrul reuniunii la nivel înalt din decembrie şi formulează propriile recomandări prin acest raport, bazându-se pe poziţiile relevante adoptate de Parlamentul în ultimul timp şi acordând o atenţie deosebită dezbaterii în curs cu privire la cele trei aspecte principale (clustere) identificate de către Consiliul European din decembrie 2012;

Exploatarea potenţialului tratatelor

| 6. | remarcă faptul că Tratatul de la Lisabona a introdus mai multe instrumente noi în domeniul politicii de securitate şi apărare comune (PSAC) care nu au fost încă puse în practică; |
| --- | --- |

6.

remarcă faptul că Tratatul de la Lisabona a introdus mai multe instrumente noi în domeniul politicii de securitate şi apărare comune (PSAC) care nu au fost încă puse în practică;

| 7. | subliniază în acest sens posibilitatea de a stabili o cooperare structurată permanentă (PESCO) în rândul statelor membre (articolul 46 alineatul (6) din TUE), de a încredinţa instrumentele şi capabilitățile PSAC de planificare militară şi de desfăşurare a operaţiunilor în special grupului respectiv de state membre (articolul 42 alineatul (5) şi articolul 44 alineatul (1) din TUE) şi de a stabili un fond de lansare pentru activităţile pregătitoare pentru misiunile care nu sunt sprijinite de bugetul Uniunii (articolul 41 alineatul (3) din TUE) și nu sunt incorporate în mecanismul ATHENA; solicită așadar, Preşedintelui Consiliului European, şi Vicepreşedintelui Comisiei/Înaltul Reprezentant să creeze un fond de lansare; subliniază în acest context importanţa integrării chestiunilor din domeniul PSAC în cadrul politicilor UE care au un impact variat asupra securităţii şi apărării sau care contribuie la PSAC, precum dezvoltarea şi drepturile omului, cercetarea industrială şi inovarea, piaţa internă, comerţul internaţional, politicile spaţiale şi altele, cu scopul de a sprijini statele membre care sunt angajate în consolidarea suplimentară a PSAC; |
| --- | --- |

7.

subliniază în acest sens posibilitatea de a stabili o cooperare structurată permanentă (PESCO) în rândul statelor membre (articolul 46 alineatul (6) din TUE), de a încredinţa instrumentele şi capabilitățile PSAC de planificare militară şi de desfăşurare a operaţiunilor în special grupului respectiv de state membre (articolul 42 alineatul (5) şi articolul 44 alineatul (1) din TUE) şi de a stabili un fond de lansare pentru activităţile pregătitoare pentru misiunile care nu sunt sprijinite de bugetul Uniunii (articolul 41 alineatul (3) din TUE) și nu sunt incorporate în mecanismul ATHENA; solicită așadar, Preşedintelui Consiliului European, şi Vicepreşedintelui Comisiei/Înaltul Reprezentant să creeze un fond de lansare; subliniază în acest context importanţa integrării chestiunilor din domeniul PSAC în cadrul politicilor UE care au un impact variat asupra securităţii şi apărării sau care contribuie la PSAC, precum dezvoltarea şi drepturile omului, cercetarea industrială şi inovarea, piaţa internă, comerţul internaţional, politicile spaţiale şi altele, cu scopul de a sprijini statele membre care sunt angajate în consolidarea suplimentară a PSAC;

| 8. | subliniază importanţa acestor dispoziţii convenite de comun acord pentru dezvoltarea PSAC şi solicită Consiliului European să poarte o discuţie serioasă cu privire la implementarea lor coerentă; solicită Preşedintelui Consiliului European, Preşedintelui Comisiei şi Vicepreşedintelui/Înaltului Reprezentant (ÎR/VP) să joace un rol activ în acest proces; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanţa acestor dispoziţii convenite de comun acord pentru dezvoltarea PSAC şi solicită Consiliului European să poarte o discuţie serioasă cu privire la implementarea lor coerentă; solicită Preşedintelui Consiliului European, Preşedintelui Comisiei şi Vicepreşedintelui/Înaltului Reprezentant (ÎR/VP) să joace un rol activ în acest proces;

Primul set de măsuri: creșterea eficacităţii, a vizibilităţii şi a impactului PSAC

| 9. | subliniază că, în conformitate cu tratatele, obiectivul UE este de a promova pacea, valorile sale şi bunăstarea popoarelor sale (articolul 3 din TUE) şi că acţiunile sale pe scena internaţională urmăresc să consolideze şi să sprijine democraţia, statul de drept şi drepturile omului şi să prevină conflictele şi să consolideze securitatea internaţională, în conformitate cu obiectivele şi principiile Cartei Organizaţiei Naţiunilor Unite, cu principiile Actului final de la Helsinki şi cu obiectivele Cartei de la Paris, inclusiv cu cele referitoare la frontierele externe (articolul 21 din TUE); este convins că PSAC contribuie la aceste obiective şi subliniază necesitatea îmbunătăţirii sale; |
| --- | --- |

9.

subliniază că, în conformitate cu tratatele, obiectivul UE este de a promova pacea, valorile sale şi bunăstarea popoarelor sale (articolul 3 din TUE) şi că acţiunile sale pe scena internaţională urmăresc să consolideze şi să sprijine democraţia, statul de drept şi drepturile omului şi să prevină conflictele şi să consolideze securitatea internaţională, în conformitate cu obiectivele şi principiile Cartei Organizaţiei Naţiunilor Unite, cu principiile Actului final de la Helsinki şi cu obiectivele Cartei de la Paris, inclusiv cu cele referitoare la frontierele externe (articolul 21 din TUE); este convins că PSAC contribuie la aceste obiective şi subliniază necesitatea îmbunătăţirii sale;

| 10. | subliniază că principalul bun al Uniunii Europene este disponibilitatea diferitelor politici şi instrumente, combinată cu „abordarea globală” şi că este posibil să se obţină rezultate mai bune la toate nivelurile printr-o mai bună integrare a PSAC în această abordare; salută în acest sens respectarea revizuirii organizării şi funcţionării SEAE publicată de VP/ÎR în iulie 2013, care recunoaşte problemele coordonării şi cele legate de viteza şi eficacitatea procesului decizional în domeniul PSAC; aşteaptă cu interes luarea unor decizii specifice în cadrul reuniunii la nivel înalt din decembrie şi aşteaptă examinarea în detaliu a integrării ulterioare a PSAC în viitoarea comunicare comună a VP/ÎR şi a Comisiei privind punerea în aplicare a abordării cuprinzătoare; |
| --- | --- |

10.

subliniază că principalul bun al Uniunii Europene este disponibilitatea diferitelor politici şi instrumente, combinată cu „abordarea globală” şi că este posibil să se obţină rezultate mai bune la toate nivelurile printr-o mai bună integrare a PSAC în această abordare; salută în acest sens respectarea revizuirii organizării şi funcţionării SEAE publicată de VP/ÎR în iulie 2013, care recunoaşte problemele coordonării şi cele legate de viteza şi eficacitatea procesului decizional în domeniul PSAC; aşteaptă cu interes luarea unor decizii specifice în cadrul reuniunii la nivel înalt din decembrie şi aşteaptă examinarea în detaliu a integrării ulterioare a PSAC în viitoarea comunicare comună a VP/ÎR şi a Comisiei privind punerea în aplicare a abordării cuprinzătoare;

| 11. | reiterează convingerea sa că, cu toate că elementele Strategiei europene de securitate din 2003, astfel cum a fost completată în 2008, rămân valabile, UE trebuie să analizeze şi să completeze această strategie prin luarea în considerare a evoluţiilor recente şi a noilor provocări şi riscuri variate şi prin redefinirea intereselor, a obiectivelor şi a priorităţilor sale strategice, punând un accent mai mare pe protecţia cetăţenilor săi şi a infrastructurilor sale critice şi pe vecinătatea sa şi îmbinând diferitele substrategii regionale şi locale; consideră că acest exerciţiu va furniza un cadru strategic mai clar pentru acţiunea externă a UE, va consolida coerența şi, în acelaşi timp, va comunica mai bine cetăţenilor provocările şi riscurile confruntării cu acestea pe viitor; prin urmare, solicită ca Consiliul European să iniţieze o dezbatere privind cadrul strategic adecvat pentru Uniune, să mandateze VP/ÎR să prezinte propuneri în acest sens înainte de sfârşitul anului 2014 şi să asigure o monitorizare sustenabilă, actualizată regulat, după cum a fost definită inițial în contextul Strategiei europene de securitate; |
| --- | --- |

11.

reiterează convingerea sa că, cu toate că elementele Strategiei europene de securitate din 2003, astfel cum a fost completată în 2008, rămân valabile, UE trebuie să analizeze şi să completeze această strategie prin luarea în considerare a evoluţiilor recente şi a noilor provocări şi riscuri variate şi prin redefinirea intereselor, a obiectivelor şi a priorităţilor sale strategice, punând un accent mai mare pe protecţia cetăţenilor săi şi a infrastructurilor sale critice şi pe vecinătatea sa şi îmbinând diferitele substrategii regionale şi locale; consideră că acest exerciţiu va furniza un cadru strategic mai clar pentru acţiunea externă a UE, va consolida coerența şi, în acelaşi timp, va comunica mai bine cetăţenilor provocările şi riscurile confruntării cu acestea pe viitor; prin urmare, solicită ca Consiliul European să iniţieze o dezbatere privind cadrul strategic adecvat pentru Uniune, să mandateze VP/ÎR să prezinte propuneri în acest sens înainte de sfârşitul anului 2014 şi să asigure o monitorizare sustenabilă, actualizată regulat, după cum a fost definită inițial în contextul Strategiei europene de securitate;

| 12. | solicită ca revizuirea cadrului strategic al UE să constituie baza pentru o carte albă referitoare la politica de apărare și securitate a UE şi propune ca Consiliul European să contribuie la demararea acţiunilor necesare; îndeamnă, de asemenea, statele membre ale UE să ia serios în considerare dimensiunea europeană în strategiile lor de securitate naţională, în cărţile albe şi în procesele decizionale în domeniul apărării; solicită V/ÎRP să elaboreze un model comun pentru formularea analizelor naționale concurente; |
| --- | --- |

12.

solicită ca revizuirea cadrului strategic al UE să constituie baza pentru o carte albă referitoare la politica de apărare și securitate a UE şi propune ca Consiliul European să contribuie la demararea acţiunilor necesare; îndeamnă, de asemenea, statele membre ale UE să ia serios în considerare dimensiunea europeană în strategiile lor de securitate naţională, în cărţile albe şi în procesele decizionale în domeniul apărării; solicită V/ÎRP să elaboreze un model comun pentru formularea analizelor naționale concurente;

| 13. | subliniază necesitatea de a se asigura că UE este în măsură să contribuie, prin intermediul unor operaţiuni de gestionare a crizelor, la prevenirea, la stabilizarea şi la soluţionarea conflictelor; |
| --- | --- |

13.

subliniază necesitatea de a se asigura că UE este în măsură să contribuie, prin intermediul unor operaţiuni de gestionare a crizelor, la prevenirea, la stabilizarea şi la soluţionarea conflictelor;

| 14. | consideră că introducerea unei clauze de apărare reciprocă şi a unei clauze de solidaritate de către tratate (articolul 42 alineatul (7) din TUE şi articolul 222 din TFUE) consolidează sentimentul unui destin comun în rândul cetăţenilor europeni; reaminteşte statelor membre că numai într-un spirit de angajament, înţelegere reciprocă şi reală solidaritate Uniunea va fi în măsură să îşi îndeplinească rolul său la nivel mondial, consolidând astfel securitatea Europei şi a cetăţenilor săi; felicită, aşadar, Comisia şi Serviciul European de Acţiune Externă (SEAE) pentru propunerea comună privind modalităţile de punere în aplicare de către Uniune a clauzei de solidaritate şi solicită şefilor de stat şi de guvern să îşi reafirme angajamentul faţă de solidaritatea reciprocă și să ofer o interpretare operativă clară a celor două clauze; |
| --- | --- |

14.

consideră că introducerea unei clauze de apărare reciprocă şi a unei clauze de solidaritate de către tratate (articolul 42 alineatul (7) din TUE şi articolul 222 din TFUE) consolidează sentimentul unui destin comun în rândul cetăţenilor europeni; reaminteşte statelor membre că numai într-un spirit de angajament, înţelegere reciprocă şi reală solidaritate Uniunea va fi în măsură să îşi îndeplinească rolul său la nivel mondial, consolidând astfel securitatea Europei şi a cetăţenilor săi; felicită, aşadar, Comisia şi Serviciul European de Acţiune Externă (SEAE) pentru propunerea comună privind modalităţile de punere în aplicare de către Uniune a clauzei de solidaritate şi solicită şefilor de stat şi de guvern să îşi reafirme angajamentul faţă de solidaritatea reciprocă și să ofer o interpretare operativă clară a celor două clauze;

| 15. | remarcă cu îngrijorare faptul că numărul şi promptitudinea misiunilor şi operaţiunilor PSAC şi dezvoltarea mijloacelor şi capabilităţilor civile şi, în special, a celor militare pentru PSAC, sunt insuficiente, având în vedere vecinătatea UE tot mai nesigură şi mai instabilă; regretă, în special, domeniul de aplicare general limitat al misiunilor PSAC în ceea ce priveşte crizele din Libia şi Mali, precum şi lipsa de flexibilitate de la nivelul procesului decizional din cadrul Uniunii, care explică întârzierea unor măsuri eficace în scenarii de criză, după cum o ilustrează cele două exemple; solicită monitorizarea situaţiei şi menţinerea angajării operaţionale în Europa de Est şi în Caucazul de Sud, care a dat rezultate pozitive; solicită mai multă ambiţie şi eforturi susţinute pentru a îmbunătăţi proiectarea viitoarelor misiuni şi operaţiuni PSAC în cadrul unui „proces de lecţii învăţate” şi pentru a elabora strategii adecvate de ieșire; invită VP/ÎR să dinamizeze acest proces și salută, în acest sens, raportul publicat la 15 octombrie 2013, ca un pas important în demersul de transformare a PSAC într-o politică mai eficientă și proactivă; |
| --- | --- |

15.

remarcă cu îngrijorare faptul că numărul şi promptitudinea misiunilor şi operaţiunilor PSAC şi dezvoltarea mijloacelor şi capabilităţilor civile şi, în special, a celor militare pentru PSAC, sunt insuficiente, având în vedere vecinătatea UE tot mai nesigură şi mai instabilă; regretă, în special, domeniul de aplicare general limitat al misiunilor PSAC în ceea ce priveşte crizele din Libia şi Mali, precum şi lipsa de flexibilitate de la nivelul procesului decizional din cadrul Uniunii, care explică întârzierea unor măsuri eficace în scenarii de criză, după cum o ilustrează cele două exemple; solicită monitorizarea situaţiei şi menţinerea angajării operaţionale în Europa de Est şi în Caucazul de Sud, care a dat rezultate pozitive; solicită mai multă ambiţie şi eforturi susţinute pentru a îmbunătăţi proiectarea viitoarelor misiuni şi operaţiuni PSAC în cadrul unui „proces de lecţii învăţate” şi pentru a elabora strategii adecvate de ieșire; invită VP/ÎR să dinamizeze acest proces și salută, în acest sens, raportul publicat la 15 octombrie 2013, ca un pas important în demersul de transformare a PSAC într-o politică mai eficientă și proactivă;

| 16. | subliniază necesitatea de a spori vizibilitatea gestionării crizelor europene şi de a depune toate eforturile în cadrul PSAC, utilizând, după caz, dispoziţia de la articolul 44 din TUE pentru o decizie a Consiliului care încredinţează aplicarea unei sarcini unui grup de state membre care doresc şi au capacitatea necesară de a îndeplini această sarcină; |
| --- | --- |

16.

subliniază necesitatea de a spori vizibilitatea gestionării crizelor europene şi de a depune toate eforturile în cadrul PSAC, utilizând, după caz, dispoziţia de la articolul 44 din TUE pentru o decizie a Consiliului care încredinţează aplicarea unei sarcini unui grup de state membre care doresc şi au capacitatea necesară de a îndeplini această sarcină;

| 17. | îşi exprimă îngrijorarea, pe baza experienţelor din trecutul recent, că abordarea globală a gestionării crizelor nu şi-a atins întregul potenţial; consideră că misiunile şi operaţiunile au o mai mare importanță atunci când sunt incluse într-o strategie regională, după cum demonstrează exemplul pozitiv al Cornului Africii; ia act de „propunerile privind procedurile de gestionare a crizelor pentru operaţiunile PSAC de gestionare a crizelor” adoptate de statele membre la 18 iunie 2013; |
| --- | --- |

17.

îşi exprimă îngrijorarea, pe baza experienţelor din trecutul recent, că abordarea globală a gestionării crizelor nu şi-a atins întregul potenţial; consideră că misiunile şi operaţiunile au o mai mare importanță atunci când sunt incluse într-o strategie regională, după cum demonstrează exemplul pozitiv al Cornului Africii; ia act de „propunerile privind procedurile de gestionare a crizelor pentru operaţiunile PSAC de gestionare a crizelor” adoptate de statele membre la 18 iunie 2013;

| 18. | solicită ca problemele funcţionale ale misiunilor civile PSAC, în special legate de viteza de desfăşurare şi angajarea de personal, să fie rezolvate prin revizuirea cadrului lor juridic şi financiar, care complică adesea procesul decizional şi conduce la întârzieri; solicită o creştere a numărului de planificatori strategici calificaţi şi independenţi politic, care este prea mic în comparaţie cu numărul de misiuni; solicită, de asemenea, statelor membre să creeze un „corp civil de rezervă”, care ar putea fi desfășurat rapid dacă este necesar, salută, în acest sens, recenta înființare a depozitului PSAC; |
| --- | --- |

18.

solicită ca problemele funcţionale ale misiunilor civile PSAC, în special legate de viteza de desfăşurare şi angajarea de personal, să fie rezolvate prin revizuirea cadrului lor juridic şi financiar, care complică adesea procesul decizional şi conduce la întârzieri; solicită o creştere a numărului de planificatori strategici calificaţi şi independenţi politic, care este prea mic în comparaţie cu numărul de misiuni; solicită, de asemenea, statelor membre să creeze un „corp civil de rezervă”, care ar putea fi desfășurat rapid dacă este necesar, salută, în acest sens, recenta înființare a depozitului PSAC;

| 19. | reaminteşte rezoluţia sa din 2001 prin care solicita crearea unui Corp civil european de pace; salută eforturile recente de creare a unui Corp voluntar european de ajutor umanitar în cadrul Comisiei şi a unui grup de experţi în materie de mediere, dialog şi reconciliere în cadrul Serviciului de Acţiune Externă; salută de asemenea, existenţa şi continuarea parteneriatului de consolidare a păcii dintre Serviciul de Acţiune Externă şi părţile interesate din cadrul societăţii civile; |
| --- | --- |

19.

reaminteşte rezoluţia sa din 2001 prin care solicita crearea unui Corp civil european de pace; salută eforturile recente de creare a unui Corp voluntar european de ajutor umanitar în cadrul Comisiei şi a unui grup de experţi în materie de mediere, dialog şi reconciliere în cadrul Serviciului de Acţiune Externă; salută de asemenea, existenţa şi continuarea parteneriatului de consolidare a păcii dintre Serviciul de Acţiune Externă şi părţile interesate din cadrul societăţii civile;

| 20. | subliniază rolul important al medierii şi al dialogului în prevenirea şi în soluţionarea pe cale paşnică a conflictelor; salută progresele înregistrate de SEAE în ceea ce priveşte consolidarea capacităţilor sale de mediere şi îşi reafirmă sprijinul în favoarea dezvoltării în continuare a capacităţilor Europei în acest domeniu; consideră că implicarea reușită a Parlamentului în procesele de mediere a demonstrat rolul important pe care parlamentarii îl pot juca în sprijinirea proceselor de mediere şi de dialog şi intenţionează să îşi intensifice în continuare eforturile în acest domeniu; |
| --- | --- |

20.

subliniază rolul important al medierii şi al dialogului în prevenirea şi în soluţionarea pe cale paşnică a conflictelor; salută progresele înregistrate de SEAE în ceea ce priveşte consolidarea capacităţilor sale de mediere şi îşi reafirmă sprijinul în favoarea dezvoltării în continuare a capacităţilor Europei în acest domeniu; consideră că implicarea reușită a Parlamentului în procesele de mediere a demonstrat rolul important pe care parlamentarii îl pot juca în sprijinirea proceselor de mediere şi de dialog şi intenţionează să îşi intensifice în continuare eforturile în acest domeniu;

| 21. | propune cooptarea de consilieri pe problematica genului şi a drepturilor omului în cadrul tuturor misiunilor PSAC şi încurajează schimbul de bune practici între misiunile PSAC, pentru a lua pe deplin în considerare preocupările legate de drepturile omului şi pentru a asigura protecţia deplină şi includerea femeilor în hotărârile privind situaţiile de conflict şi postconflict; invită Consiliul şi SEAE să continue eforturile în ceea ce priveşte includerea aspectelor de gen în planificarea misiunilor PSAC; |
| --- | --- |

21.

propune cooptarea de consilieri pe problematica genului şi a drepturilor omului în cadrul tuturor misiunilor PSAC şi încurajează schimbul de bune practici între misiunile PSAC, pentru a lua pe deplin în considerare preocupările legate de drepturile omului şi pentru a asigura protecţia deplină şi includerea femeilor în hotărârile privind situaţiile de conflict şi postconflict; invită Consiliul şi SEAE să continue eforturile în ceea ce priveşte includerea aspectelor de gen în planificarea misiunilor PSAC;

| 22. | subliniază faptul că operaţiunile militare de succes necesită o funcţie clară de comandă şi control; reiterează prin urmare, solicitarea sa privind stabilirea unui comandament operaţional militar permanent; observă cu regret lipsa progreselor cu privire la acest aspect şi rezistenţa puternică afişată de unele state membre; subliniază în continuare că o PSAC eficientă necesită un sprijin adecvat în ceea ce priveşte alertarea timpurie şi informaţiile; prin urmare, consideră că acest comandament ar trebui să includă celule pentru colectarea de informaţii şi pentru alertă timpurie/cunoaşterea situaţiei; |
| --- | --- |

22.

subliniază faptul că operaţiunile militare de succes necesită o funcţie clară de comandă şi control; reiterează prin urmare, solicitarea sa privind stabilirea unui comandament operaţional militar permanent; observă cu regret lipsa progreselor cu privire la acest aspect şi rezistenţa puternică afişată de unele state membre; subliniază în continuare că o PSAC eficientă necesită un sprijin adecvat în ceea ce priveşte alertarea timpurie şi informaţiile; prin urmare, consideră că acest comandament ar trebui să includă celule pentru colectarea de informaţii şi pentru alertă timpurie/cunoaşterea situaţiei;

| 23. | își reiterează sprijinul pentru o soluţie provizorie şi atrage atenţia asupra propunerii sale de a îmbunătăţi statutul Centrului de operaţii pentru Cornul Africii actualmente activ şi de a sprijini planificarea militară şi coordonarea personalului care operează pe teren; solicită VP/ÎR să elaboreze o astfel de opţiune, în limitele dimensiunii şi infrastructurii sale actuale, pentru a optimiza utilizarea resurselor existente şi a examina fezabilitatea extinderii acoperirii geografice a operaţiunilor, astfel încât să includă alte regiuni importante; consideră că acest organism ar trebui să aibă capacitatea juridică şi să îi fie atribuit rolul de a coordona achiziţiile între Bruxelles şi comandamentul misiunilor individuale, utilizând economii de scară pentru a maximiza economiile; |
| --- | --- |

23.

își reiterează sprijinul pentru o soluţie provizorie şi atrage atenţia asupra propunerii sale de a îmbunătăţi statutul Centrului de operaţii pentru Cornul Africii actualmente activ şi de a sprijini planificarea militară şi coordonarea personalului care operează pe teren; solicită VP/ÎR să elaboreze o astfel de opţiune, în limitele dimensiunii şi infrastructurii sale actuale, pentru a optimiza utilizarea resurselor existente şi a examina fezabilitatea extinderii acoperirii geografice a operaţiunilor, astfel încât să includă alte regiuni importante; consideră că acest organism ar trebui să aibă capacitatea juridică şi să îi fie atribuit rolul de a coordona achiziţiile între Bruxelles şi comandamentul misiunilor individuale, utilizând economii de scară pentru a maximiza economiile;

| 24. | remarcă faptul că grupurile tactice de luptă nu au fost niciodată desfășurate și consideră că existenţa lor va fi dificil de justificat; subliniază că acestea reprezintă un instrument important pentru generarea oportună de forţe, instrucţie şi o reacţie rapidă; salută decizia de a aborda această chestiune pe perioada reuniunii de la nivel înalt din decembrie; este convins că UE ar trebui să dispună de forţe de lupte permanente rapid operaționale cu componente de forţe terestre, aeriene, navale, informatice şi speciale şi un nivel ridicat de ambiţie; subliniază faptul că grupurile tactice de luptă ale UE ar trebui să fie dislocabile pentru toate tipurile de crize, inclusiv crizele umanitare datorate unor evenimente climatice; este în favoarea unei abordări mai flexibile şi orientate faţă de consolidarea răspunsului şi a adaptabilităţii la diferite situaţii de criză şi faţă de îmbunătăţirea modularităţii pentru a elimina diferenţele în etapa iniţială a lansării operaţiunilor PSAC fără a compromite totuşi capacitatea operaţională a grupului tactic de luptă în ansamblu; |
| --- | --- |

24.

remarcă faptul că grupurile tactice de luptă nu au fost niciodată desfășurate și consideră că existenţa lor va fi dificil de justificat; subliniază că acestea reprezintă un instrument important pentru generarea oportună de forţe, instrucţie şi o reacţie rapidă; salută decizia de a aborda această chestiune pe perioada reuniunii de la nivel înalt din decembrie; este convins că UE ar trebui să dispună de forţe de lupte permanente rapid operaționale cu componente de forţe terestre, aeriene, navale, informatice şi speciale şi un nivel ridicat de ambiţie; subliniază faptul că grupurile tactice de luptă ale UE ar trebui să fie dislocabile pentru toate tipurile de crize, inclusiv crizele umanitare datorate unor evenimente climatice; este în favoarea unei abordări mai flexibile şi orientate faţă de consolidarea răspunsului şi a adaptabilităţii la diferite situaţii de criză şi faţă de îmbunătăţirea modularităţii pentru a elimina diferenţele în etapa iniţială a lansării operaţiunilor PSAC fără a compromite totuşi capacitatea operaţională a grupului tactic de luptă în ansamblu;

| 25. | subliniază faptul că ar trebui să se facă eforturi mai mari pentru a integra la nivelul UE, inițiative precum Eurocorps și Grupul aerian european; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că ar trebui să se facă eforturi mai mari pentru a integra la nivelul UE, inițiative precum Eurocorps și Grupul aerian european;

| 26. | confirmă faptul că sistemul financiar existent al „grupului tactic de luptă” constituie o problemă gravă pentru PSAC, ducând la întârzieri sau blocaje complete în ceea ce priveşte procesul decizional, în special cu privire la desfăşurarea rapidă a grupurilor tactice de luptă; recomandă ca statele membre să convină asupra unui mecanism de finanţare al UE bazat pe repartizarea sarcinilor pentru utilizarea grupurilor tactice de luptă sub pavilionul UE, cu scopul de a le oferi un viitor realistic; de asemenea, solicită – pentru asigurarea coerenţei şi eficienţei – ca SEAE să deţină controlul asupra instrumentelor financiare în corelare cu măsurile de gestionare a crizelor pe care le planifică şi le aplică; se aşteaptă ca VP/ÎR şi statele membre interesate să prezinte propuneri concrete în acest sens; |
| --- | --- |

26.

confirmă faptul că sistemul financiar existent al „grupului tactic de luptă” constituie o problemă gravă pentru PSAC, ducând la întârzieri sau blocaje complete în ceea ce priveşte procesul decizional, în special cu privire la desfăşurarea rapidă a grupurilor tactice de luptă; recomandă ca statele membre să convină asupra unui mecanism de finanţare al UE bazat pe repartizarea sarcinilor pentru utilizarea grupurilor tactice de luptă sub pavilionul UE, cu scopul de a le oferi un viitor realistic; de asemenea, solicită – pentru asigurarea coerenţei şi eficienţei – ca SEAE să deţină controlul asupra instrumentelor financiare în corelare cu măsurile de gestionare a crizelor pe care le planifică şi le aplică; se aşteaptă ca VP/ÎR şi statele membre interesate să prezinte propuneri concrete în acest sens;

| 27. | îşi exprimă îngrijorarea, de asemenea, că criza economică şi a datoriilor ar putea avea un impact asupra dorinţei statelor membre de a contribui la misiunile şi operaţiunile PSAC, în special la cele cu implicaţii militare şi de apărare; prin urmare, solicită extinderea domeniului de aplicare al mecanismului ATHENA şi utilizarea fondului de lansare (articolul 41 alineatul (3) din TUE) pentru a asigura finanţarea rapidă a sarcinilor urgente; subliniază însă că, deşi PSAC ar trebui redinamizată, aceasta ar trebui să se realizeze în funcţie de constrângerile bugetare; |
| --- | --- |

27.

îşi exprimă îngrijorarea, de asemenea, că criza economică şi a datoriilor ar putea avea un impact asupra dorinţei statelor membre de a contribui la misiunile şi operaţiunile PSAC, în special la cele cu implicaţii militare şi de apărare; prin urmare, solicită extinderea domeniului de aplicare al mecanismului ATHENA şi utilizarea fondului de lansare (articolul 41 alineatul (3) din TUE) pentru a asigura finanţarea rapidă a sarcinilor urgente; subliniază însă că, deşi PSAC ar trebui redinamizată, aceasta ar trebui să se realizeze în funcţie de constrângerile bugetare;

| 28. | invită statele membre să exploreze posibilităţile oferite de PESCO şi să înceapă punerea în aplicare a acestei dispoziţii din tratat pentru a aborda „oboseala care caracterizează PSAC” şi a aprofunda cooperarea şi integrarea militară; solicită Consiliului European să ofere orientări clare pentru punerea sa în aplicare şi invită statele membre care nu sunt interesate să acţioneze în mod constructiv; subliniază că posibilitatea alăturării într-o etapă ulterioară ar trebui să rămână deschisă pentru a asigura flexibilitatea şi pentru a evita o „Europă cu două viteze”; |
| --- | --- |

28.

invită statele membre să exploreze posibilităţile oferite de PESCO şi să înceapă punerea în aplicare a acestei dispoziţii din tratat pentru a aborda „oboseala care caracterizează PSAC” şi a aprofunda cooperarea şi integrarea militară; solicită Consiliului European să ofere orientări clare pentru punerea sa în aplicare şi invită statele membre care nu sunt interesate să acţioneze în mod constructiv; subliniază că posibilitatea alăturării într-o etapă ulterioară ar trebui să rămână deschisă pentru a asigura flexibilitatea şi pentru a evita o „Europă cu două viteze”;

| 29. | subliniază că UE are un interes vital într-un mediu maritim sigur şi deschis care permite desfăşurarea liberă a comerţului şi utilizarea paşnică, legală şi sustenabilă a bogăţiilor oceanelor; subliniază necesitatea elaborării unei politici externe maritime a UE care să urmărească protejarea şi conservarea infrastructurilor critice, a rutelor maritime deschise şi a resurselor naturale și care să pună accentul pe soluţionarea paşnică a conflictelor în contextul dreptului internaţional; așteaptă adoptarea strategiei de securitate maritimă a UE în conformitate cu concluziile Consiliului din aprilie 2010, şi solicită elaborarea unui plan specific de implementare a acesteia; subliniază că integrarea supravegherii maritime la nivel transsectorial şi peste graniţe este deja un instrument transsectorial al politicii maritime integrate a UE (PMI); subliniază importanţa implementării rapide a proiectului privind un mediu comun pentru schimbul de informaţii şi a construirii unei „punţi” între PMI şi PSAC pentru a îmbunătăţi schimbul de informaţii între acestea; |
| --- | --- |

29.

subliniază că UE are un interes vital într-un mediu maritim sigur şi deschis care permite desfăşurarea liberă a comerţului şi utilizarea paşnică, legală şi sustenabilă a bogăţiilor oceanelor; subliniază necesitatea elaborării unei politici externe maritime a UE care să urmărească protejarea şi conservarea infrastructurilor critice, a rutelor maritime deschise şi a resurselor naturale și care să pună accentul pe soluţionarea paşnică a conflictelor în contextul dreptului internaţional; așteaptă adoptarea strategiei de securitate maritimă a UE în conformitate cu concluziile Consiliului din aprilie 2010, şi solicită elaborarea unui plan specific de implementare a acesteia; subliniază că integrarea supravegherii maritime la nivel transsectorial şi peste graniţe este deja un instrument transsectorial al politicii maritime integrate a UE (PMI); subliniază importanţa implementării rapide a proiectului privind un mediu comun pentru schimbul de informaţii şi a construirii unei „punţi” între PMI şi PSAC pentru a îmbunătăţi schimbul de informaţii între acestea;

| 30. | evidenţiază necesitatea prevenirii militarizării unor regiuni precum Arctica şi subliniază importanţa utilizării de mijloace paşnice de soluţionare a conflictelor, inclusiv a unor instrumente comerciale; |
| --- | --- |

30.

evidenţiază necesitatea prevenirii militarizării unor regiuni precum Arctica şi subliniază importanţa utilizării de mijloace paşnice de soluţionare a conflictelor, inclusiv a unor instrumente comerciale;

| 31. | solicită ca Consiliul European să reconfirme importanţa spaţiului, care susţine autonomia strategică a UE şi a statelor sale membre şi potenţialul de a obţine un acces autonom la spaţiu prin dezvoltarea de lansatoare şi sateliţi; reiterează importanţa colectării unor informaţii precise pentru misiunile şi operaţiunile PSAC atât civile, cât şi militare; subliniază în special rolul capacităţilor spaţiale în domeniul prevenirii conflictelor şi al gestionării crizelor înaintea, în cursul şi după terminarea crizei; invită Comisia să elaboreze o politică specifică pentru sprijinirea dezvoltării capacităţilor spaţiale de uz general; |
| --- | --- |

31.

solicită ca Consiliul European să reconfirme importanţa spaţiului, care susţine autonomia strategică a UE şi a statelor sale membre şi potenţialul de a obţine un acces autonom la spaţiu prin dezvoltarea de lansatoare şi sateliţi; reiterează importanţa colectării unor informaţii precise pentru misiunile şi operaţiunile PSAC atât civile, cât şi militare; subliniază în special rolul capacităţilor spaţiale în domeniul prevenirii conflictelor şi al gestionării crizelor înaintea, în cursul şi după terminarea crizei; invită Comisia să elaboreze o politică specifică pentru sprijinirea dezvoltării capacităţilor spaţiale de uz general;

| 32. | reiterează importanţa din ce în ce mai mare a soluționării ameninţărilor la adresa securităţii cibernetice; invită Consiliul European să elaboreze orientări pentru implementarea strategiei UE în domeniul securităţii cibernetice şi să ia măsuri concrete cu privire la protecţia infrastructurii cibernetice şi de investiţie pentru intensificarea unei cooperări la nivelul întregii UE în ceea ce priveşte procedurile de gestionare a crizelor, exerciţiile din domeniul securităţii cibernetice, formarea şi educaţia; solicită Comisiei şi VP/ÎR să se asigure că politica de securitate cibernetică este aplicată în mod intersectorial, astfel încât să garanteze corelarea corespunzătoare între politicile de securitate externă şi internă ale UE şi solicită statelor membre să elaboreze sau să finalizeze elaborarea propriilor strategii naţionale respective în domeniul securităţii cibernetice şi să urmărească atingerea unui grad mai ridicat de sincronizare la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

32.

reiterează importanţa din ce în ce mai mare a soluționării ameninţărilor la adresa securităţii cibernetice; invită Consiliul European să elaboreze orientări pentru implementarea strategiei UE în domeniul securităţii cibernetice şi să ia măsuri concrete cu privire la protecţia infrastructurii cibernetice şi de investiţie pentru intensificarea unei cooperări la nivelul întregii UE în ceea ce priveşte procedurile de gestionare a crizelor, exerciţiile din domeniul securităţii cibernetice, formarea şi educaţia; solicită Comisiei şi VP/ÎR să se asigure că politica de securitate cibernetică este aplicată în mod intersectorial, astfel încât să garanteze corelarea corespunzătoare între politicile de securitate externă şi internă ale UE şi solicită statelor membre să elaboreze sau să finalizeze elaborarea propriilor strategii naţionale respective în domeniul securităţii cibernetice şi să urmărească atingerea unui grad mai ridicat de sincronizare la nivelul Uniunii;

| 33. | solicită Consiliului European să reafirme importanţa aprovizionării cu energie a Europei şi a accesului diversificat şi sustenabil la resurse energetice; constată că unele state membre nu au capacitatea de a-şi diversifica sursele de aprovizionare cu energie şi, de aceea, devin din ce în ce mai vulnerabile; în această privinţă, sprijină ferm eforturile de colaborare ale statelor membre în situaţii de criză; subliniază că protecţia infrastructurii critice în Europa ar trebui să activeze clauza de apărare reciprocă şi/sau de solidaritate; remarcă că operaţiunea ATALANTA deja are rezultate în domeniul securităţii energetice prin combaterea piraţilor care au deturnat o serie de petroliere începând cu 2008; consideră, prin urmare, că aceste aspecte trebuie să facă parte din abordarea strategică necesară; subliniază în acest sens faptul că aprovizionarea cu energie este un factor esenţial pentru misiunile şi operaţiunile PSAC de succes; |
| --- | --- |

33.

solicită Consiliului European să reafirme importanţa aprovizionării cu energie a Europei şi a accesului diversificat şi sustenabil la resurse energetice; constată că unele state membre nu au capacitatea de a-şi diversifica sursele de aprovizionare cu energie şi, de aceea, devin din ce în ce mai vulnerabile; în această privinţă, sprijină ferm eforturile de colaborare ale statelor membre în situaţii de criză; subliniază că protecţia infrastructurii critice în Europa ar trebui să activeze clauza de apărare reciprocă şi/sau de solidaritate; remarcă că operaţiunea ATALANTA deja are rezultate în domeniul securităţii energetice prin combaterea piraţilor care au deturnat o serie de petroliere începând cu 2008; consideră, prin urmare, că aceste aspecte trebuie să facă parte din abordarea strategică necesară; subliniază în acest sens faptul că aprovizionarea cu energie este un factor esenţial pentru misiunile şi operaţiunile PSAC de succes;

| 34. | subliniază importanţa eficienţei energetice în domeniul apărării, în special, evidenţiind necesitatea evaluării impactului consumului de energie asupra bugetelor destinate apărării şi asupra eficacităţii operaţiunilor militare, şi importanţa elaborării unei strategii globale în materie de eficienţă energetică pentru forţele armate; |
| --- | --- |

34.

subliniază importanţa eficienţei energetice în domeniul apărării, în special, evidenţiind necesitatea evaluării impactului consumului de energie asupra bugetelor destinate apărării şi asupra eficacităţii operaţiunilor militare, şi importanţa elaborării unei strategii globale în materie de eficienţă energetică pentru forţele armate;

| 35. | subliniază importanţa dezvoltării în continuare de către UE a unor parteneriate şi a aprofundării dialogului pe tema securităţii cu ONU, organizaţiile regionale şi jucătorii relevanţi, inclusiv cu ţările participante la Parteneriatul estic și Vecinătatea Sudică; |
| --- | --- |

35.

subliniază importanţa dezvoltării în continuare de către UE a unor parteneriate şi a aprofundării dialogului pe tema securităţii cu ONU, organizaţiile regionale şi jucătorii relevanţi, inclusiv cu ţările participante la Parteneriatul estic și Vecinătatea Sudică;

| 36. | subliniază că UE ar trebui să se implice în continuare împreună cu ONU, Uniunea Africană, OSCE şi ASEAN pentru a partaja analize şi a coopera în ceea ce priveşte abordarea provocărilor legate de politica privind mediul şi de schimbările climatice, inclusiv a implicaţiilor acestora pentru securitate; subliniază necesitatea unor acţiuni preventive şi îndeamnă UE să dezvolte şi să îmbunătăţească capacităţile de alertă timpurie; |
| --- | --- |

36.

subliniază că UE ar trebui să se implice în continuare împreună cu ONU, Uniunea Africană, OSCE şi ASEAN pentru a partaja analize şi a coopera în ceea ce priveşte abordarea provocărilor legate de politica privind mediul şi de schimbările climatice, inclusiv a implicaţiilor acestora pentru securitate; subliniază necesitatea unor acţiuni preventive şi îndeamnă UE să dezvolte şi să îmbunătăţească capacităţile de alertă timpurie;

| 37. | solicită o cooperare mai solidă între structurile UE şi NATO prin intermediul unei abordări complementare şi al unei coordonări mai strânse pentru a contribui la evitarea suprapunerii eforturilor celor doi parteneri și pentru a face față eficient noilor amenințări; este convins că consolidarea PSAC nu afectează negativ securitatea colectivă şi legăturile transatlantice, ci de fapt le fortifică; afirmă că NATO beneficiază, de asemenea, de dezvoltarea capabilităţilor de apărare într-un context al UE; ia act de colaborarea constructivă în ceea ce priveşte iniţiativa UE privind punerea şi utilizarea în comun a capabilităţilor militare, precum şi de iniţiativa NATO privind apărarea inteligentă; salută intenţia Republicii Cipru de a adera la programul Parteneriatului pentru pace al NATO, care poate schimba această situaţie şi îndeamnă Turcia să adopte o atitudine la fel de constructivă; îndeamnă la dezvoltarea unui cadru cuprinzător pentru cooperarea UE-NATO, precum şi aprofundarea unui dialog politic cu respectarea deplină a procesului decizional al fiecărei părţi; |
| --- | --- |

37.

solicită o cooperare mai solidă între structurile UE şi NATO prin intermediul unei abordări complementare şi al unei coordonări mai strânse pentru a contribui la evitarea suprapunerii eforturilor celor doi parteneri și pentru a face față eficient noilor amenințări; este convins că consolidarea PSAC nu afectează negativ securitatea colectivă şi legăturile transatlantice, ci de fapt le fortifică; afirmă că NATO beneficiază, de asemenea, de dezvoltarea capabilităţilor de apărare într-un context al UE; ia act de colaborarea constructivă în ceea ce priveşte iniţiativa UE privind punerea şi utilizarea în comun a capabilităţilor militare, precum şi de iniţiativa NATO privind apărarea inteligentă; salută intenţia Republicii Cipru de a adera la programul Parteneriatului pentru pace al NATO, care poate schimba această situaţie şi îndeamnă Turcia să adopte o atitudine la fel de constructivă; îndeamnă la dezvoltarea unui cadru cuprinzător pentru cooperarea UE-NATO, precum şi aprofundarea unui dialog politic cu respectarea deplină a procesului decizional al fiecărei părţi;

| 38. | consideră că UE trebuie să poată acţiona în mod autonom, mai ales în propria sa vecinătate, dar întotdeauna în conformitate cu dispoziţiile Cartei ONU şi asigurând respectarea deplină a dreptului umanitar internaţional; |
| --- | --- |

38.

consideră că UE trebuie să poată acţiona în mod autonom, mai ales în propria sa vecinătate, dar întotdeauna în conformitate cu dispoziţiile Cartei ONU şi asigurând respectarea deplină a dreptului umanitar internaţional;

Al doilea set de măsuri: îmbunătăţirea dezvoltării capabilităţilor de apărare;

| 39. | îşi exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că reducerile suplimentare ale bugetelor pentru apărare vor face imposibilă menţinerea capabilităţilor militare critice şi vor duce la pierderea ireversibilă de know-how şi tehnologii; observă că lipsurile în ceea ce priveşte capabilităţile statelor membre au devenit aparente pe perioada operaţiunilor din Libia şi Mali şi că criza economică a exacerbat problemele structurale existente; cu toate acestea, reiterează că problema este mai degrabă una politică decât bugetară; |
| --- | --- |

39.

îşi exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că reducerile suplimentare ale bugetelor pentru apărare vor face imposibilă menţinerea capabilităţilor militare critice şi vor duce la pierderea ireversibilă de know-how şi tehnologii; observă că lipsurile în ceea ce priveşte capabilităţile statelor membre au devenit aparente pe perioada operaţiunilor din Libia şi Mali şi că criza economică a exacerbat problemele structurale existente; cu toate acestea, reiterează că problema este mai degrabă una politică decât bugetară;

| 40. | ia act de propunerile prezentate de VP/ÎR în raportul său din octombrie 2013 privind PSAC, în special de cele menite să creeze stimulente, inclusiv stimulente fiscale, pentru cooperare în domeniul capabilităţilor de apărare; subliniază oportunitatea ca statele membre să se bucure pe deplin de avantajele colaborării strânse în vederea asigurării eficienţei militare şi să decidă să optimizeze şi să cheltuiască resurse limitate într-un mod mai bun şi mai inteligent, creând sinergii și printr-o reducere coordonată a dublării inutile şi a capabilităţilor redundante şi depăşite; |
| --- | --- |

40.

ia act de propunerile prezentate de VP/ÎR în raportul său din octombrie 2013 privind PSAC, în special de cele menite să creeze stimulente, inclusiv stimulente fiscale, pentru cooperare în domeniul capabilităţilor de apărare; subliniază oportunitatea ca statele membre să se bucure pe deplin de avantajele colaborării strânse în vederea asigurării eficienţei militare şi să decidă să optimizeze şi să cheltuiască resurse limitate într-un mod mai bun şi mai inteligent, creând sinergii și printr-o reducere coordonată a dublării inutile şi a capabilităţilor redundante şi depăşite;

| 41. | salută revizuirea în curs a Planului de dezvoltare a capabilităţilor ca bază pentru un concept comun de transformare pe termen lung pentru consolidarea capabilităţilor; consideră că acest concept de transformare ar trebui dezbătut periodic, iar implementarea sa ar trebui simplificată şi, după caz, analizată; |
| --- | --- |

41.

salută revizuirea în curs a Planului de dezvoltare a capabilităţilor ca bază pentru un concept comun de transformare pe termen lung pentru consolidarea capabilităţilor; consideră că acest concept de transformare ar trebui dezbătut periodic, iar implementarea sa ar trebui simplificată şi, după caz, analizată;

| 42. | atrage atenţia asupra misiunii Agenţiei Europene de Apărare (AEA), astfel cum este prevăzută la articolul 42 alineatul (3) şi articolul 45 din TUE, prin care îi sunt încredinţate agenţiei sarcini importante în ceea ce priveşte implementarea unei cooperări structurate permanente, formularea unei politici europene privind capabilităţile şi armamentele, dezvoltarea capabilităţilor militare ale statelor membre şi consolidarea bazei industriale şi tehnologice a sectorului apărării, dar fără implicaţii pentru bugetul UE; |
| --- | --- |

42.

atrage atenţia asupra misiunii Agenţiei Europene de Apărare (AEA), astfel cum este prevăzută la articolul 42 alineatul (3) şi articolul 45 din TUE, prin care îi sunt încredinţate agenţiei sarcini importante în ceea ce priveşte implementarea unei cooperări structurate permanente, formularea unei politici europene privind capabilităţile şi armamentele, dezvoltarea capabilităţilor militare ale statelor membre şi consolidarea bazei industriale şi tehnologice a sectorului apărării, dar fără implicaţii pentru bugetul UE;

| 43. | consideră că, deși nu e un panaceu, punerea şi utilizarea în comun a capabilităţilor militare constituie un răspuns important la lipsurile în ceea ce priveşte capabilităţile europene; salută rolul facilitator al AEA şi progresele înregistrate până în prezent; consideră că punerea în comun şi partajarea nu ar trebui examinate numai în ceea ce priveşte sursele comune, ci şi în ceea ce priveşte integrarea şi că ar trebui să acopere menţinerea şi utilizarea partajată a capabilităţilor; |
| --- | --- |

43.

consideră că, deși nu e un panaceu, punerea şi utilizarea în comun a capabilităţilor militare constituie un răspuns important la lipsurile în ceea ce priveşte capabilităţile europene; salută rolul facilitator al AEA şi progresele înregistrate până în prezent; consideră că punerea în comun şi partajarea nu ar trebui examinate numai în ceea ce priveşte sursele comune, ci şi în ceea ce priveşte integrarea şi că ar trebui să acopere menţinerea şi utilizarea partajată a capabilităţilor;

| 44. | solicită ca Agenţia Europeană de Apărare (AEA) să primească un rol mai important în coordonarea capabilităţilor pentru a elimina suprapunerea şi existenţa unor programe paralele în statele membre, ceea ce reprezintă o sarcină excesivă a contribuabililor; |
| --- | --- |

44.

solicită ca Agenţia Europeană de Apărare (AEA) să primească un rol mai important în coordonarea capabilităţilor pentru a elimina suprapunerea şi existenţa unor programe paralele în statele membre, ceea ce reprezintă o sarcină excesivă a contribuabililor;

| 45. | invită statele membre ale UE să îmbunătăţească schimbul de informaţii cu privire la planificarea în domeniul apărării şi, în conformitate cu Codul de conduită privind punerea în comun şi partajarea, să includă soluţii privind punerea în comun şi partajarea în ciclurile naţionale de planificare în domeniul apărării şi procesele decizionale; |
| --- | --- |

45.

invită statele membre ale UE să îmbunătăţească schimbul de informaţii cu privire la planificarea în domeniul apărării şi, în conformitate cu Codul de conduită privind punerea în comun şi partajarea, să includă soluţii privind punerea în comun şi partajarea în ciclurile naţionale de planificare în domeniul apărării şi procesele decizionale;

| 46. | subliniază faptul că încrederea reciprocă, transparenţa şi fiabilitatea sunt factori esenţiali pentru succesul oricărui efort comun în domeniul securităţii şi apărării; este convins că dezvoltarea capabilităţilor de apărare trebuie integrată într-o abordare strategică care stabileşte oferta adecvată de capabilităţi şi obiectivele pentru care acestea ar trebui utilizate; |
| --- | --- |

46.

subliniază faptul că încrederea reciprocă, transparenţa şi fiabilitatea sunt factori esenţiali pentru succesul oricărui efort comun în domeniul securităţii şi apărării; este convins că dezvoltarea capabilităţilor de apărare trebuie integrată într-o abordare strategică care stabileşte oferta adecvată de capabilităţi şi obiectivele pentru care acestea ar trebui utilizate;

| 47. | având în vedere cele sus-menţionate, se aşteaptă ca viitoarea reuniune la nivel înalt în domeniul apărării:






  (a) | să furnizeze orientări politice şi strategice, reconfirmând angajamentul statelor membre faţă de dezvoltarea capabilităţilor şi nivelul de ambiţie prezentat în Declaraţia privind consolidarea capabilităţilor din 2008; |
| --- | --- | --- |

47.

având în vedere cele sus-menţionate, se aşteaptă ca viitoarea reuniune la nivel înalt în domeniul apărării:

(a)

să furnizeze orientări politice şi strategice, reconfirmând angajamentul statelor membre faţă de dezvoltarea capabilităţilor şi nivelul de ambiţie prezentat în Declaraţia privind consolidarea capabilităţilor din 2008;

| (b) | să stabilească baza pentru o planificare cu adevărat colectivă, care variază de la planificarea strategică la achiziţii şi dezvoltare tehnologică, acordând totodată, o atenţie specială chestiunilor legate de contracte financiare şi stimulente; |
| --- | --- |

(b)

să stabilească baza pentru o planificare cu adevărat colectivă, care variază de la planificarea strategică la achiziţii şi dezvoltare tehnologică, acordând totodată, o atenţie specială chestiunilor legate de contracte financiare şi stimulente;

| (c) | să accelereze implementarea proiectelor existente, în special a celor referitoare la factorii determinanţi strategici şi să furnizeze sprijin politic pentru proiectele emblematice ale AEA, adică alimentarea în aer, comunicarea prin satelit, sistemele aeronavelor fără pilot, apărarea cibernetică şi cerul unic european; |
| --- | --- |

(c)

să accelereze implementarea proiectelor existente, în special a celor referitoare la factorii determinanţi strategici şi să furnizeze sprijin politic pentru proiectele emblematice ale AEA, adică alimentarea în aer, comunicarea prin satelit, sistemele aeronavelor fără pilot, apărarea cibernetică şi cerul unic european;

| (d) | să încredinţeze VP/ÎR şi AEA, împreună cu Comisia, sarcina de a prezenta noi propuneri practice cu privire la dezvoltarea capabilităţilor de apărare până la sfârşitul anului 2014; |
| --- | --- |

(d)

să încredinţeze VP/ÎR şi AEA, împreună cu Comisia, sarcina de a prezenta noi propuneri practice cu privire la dezvoltarea capabilităţilor de apărare până la sfârşitul anului 2014;

| (e) | să stabilească un proces de monitorizare care evaluează periodic progresele înregistrate; |
| --- | --- |

(e)

să stabilească un proces de monitorizare care evaluează periodic progresele înregistrate;

| (f) | să reitereze valoarea colaborării apropriate cu NATO şi cu partenerii strategici din domeniul dezvoltării capabilităţilor; |
| --- | --- |

(f)

să reitereze valoarea colaborării apropriate cu NATO şi cu partenerii strategici din domeniul dezvoltării capabilităţilor;

| (g) | să aibă în vedere iniţierea unei activităţi de dezvoltare cu privire la un obiectiv global militar pentru 2025, eventual completat de un obiectiv global industrial; |
| --- | --- |

(g)

să aibă în vedere iniţierea unei activităţi de dezvoltare cu privire la un obiectiv global militar pentru 2025, eventual completat de un obiectiv global industrial;

Al treilea set de măsuri: consolidarea industriei de apărare europene

| 48. | salută Comunicarea Comisiei intitulată „Către un sector al apărării şi al securităţii mai competitiv şi mai eficient”, ce prezintă unele idei şi propuneri noi; sprijină pe deplin eforturile Comisiei de consolidare a apărării interne şi a pieţei securităţii şi de dezvoltare a politicii industriale de apărare, furnizând un sprijin adecvat IMM-urilor care joacă un rol-cheie în inovare, cercetare şi dezvoltare, crearea de locuri de muncă şi creşterea economică, în conformitate cu Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

48.

salută Comunicarea Comisiei intitulată „Către un sector al apărării şi al securităţii mai competitiv şi mai eficient”, ce prezintă unele idei şi propuneri noi; sprijină pe deplin eforturile Comisiei de consolidare a apărării interne şi a pieţei securităţii şi de dezvoltare a politicii industriale de apărare, furnizând un sprijin adecvat IMM-urilor care joacă un rol-cheie în inovare, cercetare şi dezvoltare, crearea de locuri de muncă şi creşterea economică, în conformitate cu Strategia Europa 2020;

| 49. | subliniază că întărirea bazei tehnologice şi industriale în sectorul de apărare este un obiectiv al Uniunii consacrat la articolul 42 alineatul (3) şi la articolul 45 din TUE; subliniază faptul că o bază tehnologică şi industrială de apărare europeană robustă, capabilă să susţină PSAC şi să consolideze în continuare capabilităţile militare ale Europei, păstrând în acelaşi timp autonomia strategică a UE, este esenţială pentru o apărare europeană eficientă; evidenţiază legătura dintre dezvoltarea cercetării, a industriei şi a capabilităţilor, toate acestea fiind elemente necesare pentru creşterea economică, crearea de locuri de muncă şi competitivitate, precum şi pentru o PSAC mai puternică; |
| --- | --- |

49.

subliniază că întărirea bazei tehnologice şi industriale în sectorul de apărare este un obiectiv al Uniunii consacrat la articolul 42 alineatul (3) şi la articolul 45 din TUE; subliniază faptul că o bază tehnologică şi industrială de apărare europeană robustă, capabilă să susţină PSAC şi să consolideze în continuare capabilităţile militare ale Europei, păstrând în acelaşi timp autonomia strategică a UE, este esenţială pentru o apărare europeană eficientă; evidenţiază legătura dintre dezvoltarea cercetării, a industriei şi a capabilităţilor, toate acestea fiind elemente necesare pentru creşterea economică, crearea de locuri de muncă şi competitivitate, precum şi pentru o PSAC mai puternică;

| 50. | reiterează necesitatea unei industrii europene de apărare solide şi mai puţin fragmentate care să fie capabilă să susţină PSAC şi să consolideze autonomia strategică a UE; subliniază importanţa certificării şi standardizării pentru îmbunătăţirea interoperabilităţii forţelor armate; solicită Consiliului European să mandateze AEA să pregătească o foaie de parcurs pentru dezvoltarea standardelor industriale de apărare, iar statelor membre să simplifice procedurile europene de certificare cu recunoaşterea reciprocă a certificatelor, precum şi să armonizeze procedurile lor de certificare; |
| --- | --- |

50.

reiterează necesitatea unei industrii europene de apărare solide şi mai puţin fragmentate care să fie capabilă să susţină PSAC şi să consolideze autonomia strategică a UE; subliniază importanţa certificării şi standardizării pentru îmbunătăţirea interoperabilităţii forţelor armate; solicită Consiliului European să mandateze AEA să pregătească o foaie de parcurs pentru dezvoltarea standardelor industriale de apărare, iar statelor membre să simplifice procedurile europene de certificare cu recunoaşterea reciprocă a certificatelor, precum şi să armonizeze procedurile lor de certificare;

| 51. | subliniază că anticiparea şi gestionarea schimbărilor şi a restructurării sunt o parte integrantă a oricărei politici industriale; prin urmare, consideră că integrarea ulterioară a pieţei în sectorul apărării trebuie să aibă loc în paralel cu un dialog activ social şi cu atenuarea efectelor sale negative asupra economiilor regionale şi locale, utilizând pe deplin instrumentele financiare ale UE, cum ar fi Fondul social european şi Fondul european de ajustare la globalizare; |
| --- | --- |

51.

subliniază că anticiparea şi gestionarea schimbărilor şi a restructurării sunt o parte integrantă a oricărei politici industriale; prin urmare, consideră că integrarea ulterioară a pieţei în sectorul apărării trebuie să aibă loc în paralel cu un dialog activ social şi cu atenuarea efectelor sale negative asupra economiilor regionale şi locale, utilizând pe deplin instrumentele financiare ale UE, cum ar fi Fondul social european şi Fondul european de ajustare la globalizare;

| 52. | solicită Consiliului European să ia măsuri în aceste domenii printr-o finanţare eficientă a cercetării și dezvoltării, inclusiv la nivelul Uniunii; sprijină dezvoltarea unei cooperări efective şi eficiente din punctul de vedere al costurilor între activităţile legate de securitatea civilă şi de cercetarea în domeniul apărării; subliniază, cu toate acestea, necesitatea continuă a unui regim eficient al exporturilor cu dublă utilizare; |
| --- | --- |

52.

solicită Consiliului European să ia măsuri în aceste domenii printr-o finanţare eficientă a cercetării și dezvoltării, inclusiv la nivelul Uniunii; sprijină dezvoltarea unei cooperări efective şi eficiente din punctul de vedere al costurilor între activităţile legate de securitatea civilă şi de cercetarea în domeniul apărării; subliniază, cu toate acestea, necesitatea continuă a unui regim eficient al exporturilor cu dublă utilizare;

| 53. | subliniază necesitatea de a asigura noi surse de finanțare pentru cercetare și inovare în domeniul apărării, de exemplu, prin intermediul inițiativei Orizont 2020; |
| --- | --- |

53.

subliniază necesitatea de a asigura noi surse de finanțare pentru cercetare și inovare în domeniul apărării, de exemplu, prin intermediul inițiativei Orizont 2020;

Observaţii finale

| 54. | sprijină pe deplin organizarea unei dezbateri privind cele trei seturi de măsuri în cadrul reuniunii la nivel înalt în domeniul apărării din luna decembrie; subliniază importanţa lor egală şi faptul că sunt interconectate printr-o logică inerentă care serveşte aceloraşi obiective strategice; |
| --- | --- |

54.

sprijină pe deplin organizarea unei dezbateri privind cele trei seturi de măsuri în cadrul reuniunii la nivel înalt în domeniul apărării din luna decembrie; subliniază importanţa lor egală şi faptul că sunt interconectate printr-o logică inerentă care serveşte aceloraşi obiective strategice;

| 55. | solicită Consiliului European, precum şi factorilor de decizie de la toate nivelurile din statele membre ale Uniunii, să demonstreze mai multă ambiţie şi mai mult curaj în ceea ce priveşte iniţierea unei dezbateri publice, acest lucru fiind cu atât mai important în vremuri de austeritate economică; subliniază necesitatea de a investi mai mult şi de a intensifica cooperarea în domeniul securităţii şi al apărării, precum şi de a explica legătura cauzală dintre securitate şi apărare, pe de o parte, şi dintre libertate, democraţie, statul de drept şi prosperitate pe de altă parte; |
| --- | --- |

55.

solicită Consiliului European, precum şi factorilor de decizie de la toate nivelurile din statele membre ale Uniunii, să demonstreze mai multă ambiţie şi mai mult curaj în ceea ce priveşte iniţierea unei dezbateri publice, acest lucru fiind cu atât mai important în vremuri de austeritate economică; subliniază necesitatea de a investi mai mult şi de a intensifica cooperarea în domeniul securităţii şi al apărării, precum şi de a explica legătura cauzală dintre securitate şi apărare, pe de o parte, şi dintre libertate, democraţie, statul de drept şi prosperitate pe de altă parte;

| 56. | subliniază legătura indivizibilă dintre securitatea internă şi externă, precum şi faptul că un mediu paşnic, sigur şi stabil este o esențial pentru modelul politic, economic şi social din Europa; |
| --- | --- |

56.

subliniază legătura indivizibilă dintre securitatea internă şi externă, precum şi faptul că un mediu paşnic, sigur şi stabil este o esențial pentru modelul politic, economic şi social din Europa;

| 57. | îşi exprimă aşteptările ridicate că acest Consiliu European nu va fi un eveniment izolat, ci un punct de plecare pentru un proces continuu care analizează în mod regulat chestiunile legate de securitate şi apărare la nivelul Consiliului European; susţine, ca acţiune subsecventă Consiliului European, instituirea unei foi de parcurs cu criterii de referinţă şi calendare specifice, precum şi cu un mecanism de raportare; susţine crearea pe termen mediu a unui Consiliu de miniştri ai apărării pentru a acorda chestiunilor legate de securitate şi apărare importanţa pe care o merită; |
| --- | --- |

57.

îşi exprimă aşteptările ridicate că acest Consiliu European nu va fi un eveniment izolat, ci un punct de plecare pentru un proces continuu care analizează în mod regulat chestiunile legate de securitate şi apărare la nivelul Consiliului European; susţine, ca acţiune subsecventă Consiliului European, instituirea unei foi de parcurs cu criterii de referinţă şi calendare specifice, precum şi cu un mecanism de raportare; susţine crearea pe termen mediu a unui Consiliu de miniştri ai apărării pentru a acorda chestiunilor legate de securitate şi apărare importanţa pe care o merită;

| 58. | se angajează să păstreze şi să consolideze legături mai strânse cu parlamentele naţionale ale statelor membre prin reuniuni periodice, pentru a promova dialogul şi schimbul de opinii în domeniile securităţii şi apărării; |
| --- | --- |

58.

se angajează să păstreze şi să consolideze legături mai strânse cu parlamentele naţionale ale statelor membre prin reuniuni periodice, pentru a promova dialogul şi schimbul de opinii în domeniile securităţii şi apărării;

| 59. | consideră că PSAC este un pilon de bază al procesului de integrare europeană; |
| --- | --- |

59.

consideră că PSAC este un pilon de bază al procesului de integrare europeană;

o

o o

| 60. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie preşedintelui Consiliului European, ÎR/VP, Consiliului, Comisiei, guvernelor şi parlamentelor statelor membre ale UE, Secretarului General al NATO, Preşedintelui Adunării Parlamentare a NATO, Secretarului General al Organizaţiei Naţiunilor Unite, Preşedintelui în exerciţiu al OSCE, Preşedintelui Adunării Parlamentare a OSCE, Preşedintelui Adunării Uniunii Africane şi Secretarului General al ASEAN. |
| --- | --- |

60.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie preşedintelui Consiliului European, ÎR/VP, Consiliului, Comisiei, guvernelor şi parlamentelor statelor membre ale UE, Secretarului General al NATO, Preşedintelui Adunării Parlamentare a NATO, Secretarului General al Organizaţiei Naţiunilor Unite, Preşedintelui în exerciţiu al OSCE, Preşedintelui Adunării Parlamentare a OSCE, Preşedintelui Adunării Uniunii Africane şi Secretarului General al ASEAN.

---

(1)  JO L 146, 10.6.2009, p. 1.

(2)  JO L 216, 20.8.2009, p. 76.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0380.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0381.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0455.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0456.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0458.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0457.

(9)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 9.

(10)  JO C 377 E, 7.12.2012, p. 51.

(11)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 7.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0278.

(13)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_en.pdf

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/26

---

P7_TA(2013)0514

Baza industrială şi tehnologică de apărare europeană

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la baza industrială și tehnologică de apărare europeană (2013/2125(INI))

(2016/C 436/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și, în special, articolele 21, 42, 45 și 46 din acesta, precum și articolele 173, 179-190 și 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și protocolul nr. 10 (nou) la acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și, în special, articolele 21, 42, 45 și 46 din acesta, precum și articolele 173, 179-190 și 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și protocolul nr. 10 (nou) la acesta,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 13-14 decembrie 2012 și procesul care a condus la planificarea pentru perioada 19-20 decembrie 2013 a unei reuniuni a Consiliului European pe tema apărării, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 13-14 decembrie 2012 și procesul care a condus la planificarea pentru perioada 19-20 decembrie 2013 a unei reuniuni a Consiliului European pe tema apărării,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 iulie 2013 intitulată „Către un sector al apărării și al securității mai competitiv și mai eficient” (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 iulie 2013 intitulată „Către un sector al apărării și al securității mai competitiv și mai eficient” (COM(2013)0542),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 decembrie 2007 intitulată „Strategie pentru o industrie europeană de apărare mai puternică și mai competitivă” (COM(2007)0764), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 decembrie 2007 intitulată „Strategie pentru o industrie europeană de apărare mai puternică și mai competitivă” (COM(2007)0764),

| — | având în vedere Strategia europeană de securitate, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, precum și raportul privind punerea sa în aplicare, aprobat de Consiliul European din 11-12 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia europeană de securitate, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, precum și raportul privind punerea sa în aplicare, aprobat de Consiliul European din 11-12 decembrie 2008,

| — | având în vedere Declarația privind consolidarea politicii europene de securitate și apărare, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2008, și Declarația privind consolidarea capacităților, adoptată de Consiliu la 11 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația privind consolidarea politicii europene de securitate și apărare, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2008, și Declarația privind consolidarea capacităților, adoptată de Consiliu la 11 decembrie 2008,

| — | având în vedere Strategia pentru baza industrială și tehnologică de apărare europeană adoptată la 14 mai 2007 de Comitetul director al Agenției Europene de Apărare (AEA), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia pentru baza industrială și tehnologică de apărare europeană adoptată la 14 mai 2007 de Comitetul director al Agenției Europene de Apărare (AEA),

| — | având în vedere Decizia Consiliului 2011/411/PESC din 12 iulie 2011 de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale Agenției Europene de Apărare și de abrogare a Acțiunii comune 2004/551/PESC (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului 2011/411/PESC din 12 iulie 2011 de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale Agenției Europene de Apărare și de abrogare a Acțiunii comune 2004/551/PESC (1),

| — | având în vedere Directiva 2009/81/CE privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/81/CE privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (3) și Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale UE (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (3) și Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale UE (4),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0358/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0358/2013),

O politică de securitate și apărare comună funcțională necesită o bază industrială și tehnologică de apărare europeană puternică

| 1. | reamintește faptul că o politică de securitate și apărare comună funcțională necesită o bază industrială și tehnologică de apărare europeană (EDTIB) puternică, element esențial pentru capacitatea Europei de a garanta securitatea cetățenilor săi, de a-și proteja valorile și de a-și promova interesele; subliniază faptul că sectorul european de apărare este o sursă majoră de creștere economică și inovare, caracteristici esențiale pentru stabilitate și securitate; consideră că crearea și dezvoltarea unei EDTIB competitive ar trebui să facă parte din prioritățile strategice ale UE; |
| --- | --- |

1.

reamintește faptul că o politică de securitate și apărare comună funcțională necesită o bază industrială și tehnologică de apărare europeană (EDTIB) puternică, element esențial pentru capacitatea Europei de a garanta securitatea cetățenilor săi, de a-și proteja valorile și de a-și promova interesele; subliniază faptul că sectorul european de apărare este o sursă majoră de creștere economică și inovare, caracteristici esențiale pentru stabilitate și securitate; consideră că crearea și dezvoltarea unei EDTIB competitive ar trebui să facă parte din prioritățile strategice ale UE;

| 2. | reamintește nivelul ambițiilor stabilit în materie de operațiuni și subliniat în Declarația din 11 decembrie 2008 a Consiliului privind consolidarea capacităților, precum și misiunile civile și militare subliniate la articolul 43 alineatul (1) din TUE; reamintește angajamentul asumat de statele membre în ceea ce privește îmbunătățirea capabilităților lor militare; invită Consiliul European să lanseze, în acest scop, procesul de elaborare a unei politici europene în materie de capacități și armament (ECAP), astfel cum este prevăzut la articolul 42 alineatul (3) din TUE; |
| --- | --- |

2.

reamintește nivelul ambițiilor stabilit în materie de operațiuni și subliniat în Declarația din 11 decembrie 2008 a Consiliului privind consolidarea capacităților, precum și misiunile civile și militare subliniate la articolul 43 alineatul (1) din TUE; reamintește angajamentul asumat de statele membre în ceea ce privește îmbunătățirea capabilităților lor militare; invită Consiliul European să lanseze, în acest scop, procesul de elaborare a unei politici europene în materie de capacități și armament (ECAP), astfel cum este prevăzut la articolul 42 alineatul (3) din TUE;

| 3. | remarcă faptul că, deși unele țări terțe precum China, India, Brazilia și Rusia cresc cheltuielile lor cu apărarea, UE își reduce bugetele pentru apărare; atrage atenția asupra faptului că peisajul strategic este în continuă schimbare la nivel mondial, că bugetele consacrate apărării au fost reduse, în special din cauza crizei economice și financiare, că ritmul de dezvoltare tehnologică s-a intensificat și că întreprinderile europene din domeniul apărării se adaptează la această situație punând accent pe exporturile către țări terțe, prețul plătit fiind transferul de tehnologii sensibile și de drepturi de proprietate intelectuală, precum și deplasarea producției în afara UE; |
| --- | --- |

3.

remarcă faptul că, deși unele țări terțe precum China, India, Brazilia și Rusia cresc cheltuielile lor cu apărarea, UE își reduce bugetele pentru apărare; atrage atenția asupra faptului că peisajul strategic este în continuă schimbare la nivel mondial, că bugetele consacrate apărării au fost reduse, în special din cauza crizei economice și financiare, că ritmul de dezvoltare tehnologică s-a intensificat și că întreprinderile europene din domeniul apărării se adaptează la această situație punând accent pe exporturile către țări terțe, prețul plătit fiind transferul de tehnologii sensibile și de drepturi de proprietate intelectuală, precum și deplasarea producției în afara UE;

| 4. | este îngrijorat de reducerea investițiilor în domeniul apărării și solicită statelor membre, AEA și Comisiei să ia contramăsuri ca răspuns la expunerea tot mai mare a EDTIB pe viitor la riscul ca activitățile sale să fie controlate și limitate de puteri terțe cu interese strategice diferite; îndeamnă statele membre să consolideze cooperarea industrială europeană în vederea asigurării, pe cât posibil, a unei autonomii strategice prin dezvoltarea și producerea unor capacități militare și de securitate performante, utilizând cele mai avansate tehnologii; |
| --- | --- |

4.

este îngrijorat de reducerea investițiilor în domeniul apărării și solicită statelor membre, AEA și Comisiei să ia contramăsuri ca răspuns la expunerea tot mai mare a EDTIB pe viitor la riscul ca activitățile sale să fie controlate și limitate de puteri terțe cu interese strategice diferite; îndeamnă statele membre să consolideze cooperarea industrială europeană în vederea asigurării, pe cât posibil, a unei autonomii strategice prin dezvoltarea și producerea unor capacități militare și de securitate performante, utilizând cele mai avansate tehnologii;

| 5. | subliniază faptul că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, politicile UE în materie de industrie, spațiu și cercetare își extind domeniul de aplicare în sfera apărării; subliniază faptul că programele Uniunii în alte domenii, cum ar fi securitatea internă și securitatea frontierelor, gestionarea dezastrelor și dezvoltarea, oferă o perspectivă importantă de dezvoltare în comun a capacităților relevante pentru aceste politici și pentru desfășurarea misiunilor PSAC; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, politicile UE în materie de industrie, spațiu și cercetare își extind domeniul de aplicare în sfera apărării; subliniază faptul că programele Uniunii în alte domenii, cum ar fi securitatea internă și securitatea frontierelor, gestionarea dezastrelor și dezvoltarea, oferă o perspectivă importantă de dezvoltare în comun a capacităților relevante pentru aceste politici și pentru desfășurarea misiunilor PSAC;

| 6. | reamintește necesitatea înregistrării de progrese în consolidarea EDTIB, având în vedere că, în contextul creșterii gradului de complexitate și a costurilor tehnologiilor, al intensificării concurenței internaționale și al reducerii bugetelor consacrate apărării și a volumelor producției, este tot mai mult loc pentru proiecte multinaționale în domeniul apărării și că industria apărării nu mai poate fi sustenabilă exclusiv la nivel național în niciun stat membru; regretă faptul că, deși s-a ajuns la un anumit nivel de concentrare în industriile aerospațiale europene, sectoarele echipamentelor terestre și navale sunt încă extrem de fragmentate între state; |
| --- | --- |

6.

reamintește necesitatea înregistrării de progrese în consolidarea EDTIB, având în vedere că, în contextul creșterii gradului de complexitate și a costurilor tehnologiilor, al intensificării concurenței internaționale și al reducerii bugetelor consacrate apărării și a volumelor producției, este tot mai mult loc pentru proiecte multinaționale în domeniul apărării și că industria apărării nu mai poate fi sustenabilă exclusiv la nivel național în niciun stat membru; regretă faptul că, deși s-a ajuns la un anumit nivel de concentrare în industriile aerospațiale europene, sectoarele echipamentelor terestre și navale sunt încă extrem de fragmentate între state;

| 7. | subliniază faptul că construirea unei industrii europene a apărării ar trebui să aibă loc într-un mod sustenabil, în toate statele membre, pe baza infrastructurii industriale existente și a normelor europene de politică industrială menționate la articolul 173 din TFUE, și nu numai în conformitate cu principiul concurenței libere; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că construirea unei industrii europene a apărării ar trebui să aibă loc într-un mod sustenabil, în toate statele membre, pe baza infrastructurii industriale existente și a normelor europene de politică industrială menționate la articolul 173 din TFUE, și nu numai în conformitate cu principiul concurenței libere;

| 8. | reamintește statelor membre ale UE, VP/ÎR, Comisiei și Agenției Europene de Apărare că, la peste două decenii de la Războiul Rece și după ce a existat avantajul unor bugete relativ mari pentru apărarea națională, statele membre ale UE nu au putut să îndeplinească Obiectivele globale de la Helsinki și alte obiective privind dezvoltarea de capabilității militare comune; |
| --- | --- |

8.

reamintește statelor membre ale UE, VP/ÎR, Comisiei și Agenției Europene de Apărare că, la peste două decenii de la Războiul Rece și după ce a existat avantajul unor bugete relativ mari pentru apărarea națională, statele membre ale UE nu au putut să îndeplinească Obiectivele globale de la Helsinki și alte obiective privind dezvoltarea de capabilității militare comune;

| 9. | reamintește că, dacă Europa dorește să mențină o industrie a securității și apărării solidă, statele sale membre trebuie să își coordoneze bugetele consacrate apărării pentru a evita duplicarea și a-și consolida programele comune în domeniul cercetării; |
| --- | --- |

9.

reamintește că, dacă Europa dorește să mențină o industrie a securității și apărării solidă, statele sale membre trebuie să își coordoneze bugetele consacrate apărării pentru a evita duplicarea și a-și consolida programele comune în domeniul cercetării;

| 10. | constată că, în pofida crizei și a reducerilor bugetare, cetățenii europeni solicită în continuare coordonare și cooperare în domeniile industrial și al apărării la nivel european, percepute ca factori ai securității, eficacității și economiilor; |
| --- | --- |

10.

constată că, în pofida crizei și a reducerilor bugetare, cetățenii europeni solicită în continuare coordonare și cooperare în domeniile industrial și al apărării la nivel european, percepute ca factori ai securității, eficacității și economiilor;

| 11. | ia act de comunicarea Comisiei din 24 iulie 2013 și de raportul ÎR/VP din 15 octombrie 2013 privind politica de securitate și apărare comună; consideră regretabil faptul că Comisia și SEAE nu au emis o declarație europeană comună în cursul pregătirilor pentru summitul pe tema apărării organizat de Consiliul Europei în luna decembrie a acestui an; așteaptă cu interes sugestii legislative specifice din partea Comisiei în legătură cu modul de utilizare a fondurilor europene de investiții structurale, a Rețelei europene a întreprinderilor (EEN), a Fondului social european și a Fondului european de ajustare la globalizare pentru a asigura dezvoltarea echitabilă a industriei de apărare în toate părțile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

11.

ia act de comunicarea Comisiei din 24 iulie 2013 și de raportul ÎR/VP din 15 octombrie 2013 privind politica de securitate și apărare comună; consideră regretabil faptul că Comisia și SEAE nu au emis o declarație europeană comună în cursul pregătirilor pentru summitul pe tema apărării organizat de Consiliul Europei în luna decembrie a acestui an; așteaptă cu interes sugestii legislative specifice din partea Comisiei în legătură cu modul de utilizare a fondurilor europene de investiții structurale, a Rețelei europene a întreprinderilor (EEN), a Fondului social european și a Fondului european de ajustare la globalizare pentru a asigura dezvoltarea echitabilă a industriei de apărare în toate părțile Uniunii Europene;

| 12. | reamintește faptul că miniștrii apărării din UE și Comisia au subliniat deja din 2007 necesitatea luării unor măsuri de urgență în acest domeniu, prin elaborarea unei comunicări specifice de către Comisie și a unei strategii privind EDTIB de către AEA; regretă faptul că, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, nu s-au prezentat nici rapoarte periodice privind punerea în aplicare și nici strategii de actualizare; consideră regretabil faptul că noua comunicare nu face un bilanț al strategiilor anterioare; solicită Comisiei și AEA ca în viitor să elaboreze o strategie comună privind EDTIB, bazată pe experiențe anterioare; |
| --- | --- |

12.

reamintește faptul că miniștrii apărării din UE și Comisia au subliniat deja din 2007 necesitatea luării unor măsuri de urgență în acest domeniu, prin elaborarea unei comunicări specifice de către Comisie și a unei strategii privind EDTIB de către AEA; regretă faptul că, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, nu s-au prezentat nici rapoarte periodice privind punerea în aplicare și nici strategii de actualizare; consideră regretabil faptul că noua comunicare nu face un bilanț al strategiilor anterioare; solicită Comisiei și AEA ca în viitor să elaboreze o strategie comună privind EDTIB, bazată pe experiențe anterioare;

| 13. | consideră în propria sa evaluare generală că ambele strategii au fost insuficient puse în aplicare din cauza lipsei unei înțelegeri comune a EDTIB ca urmare a diferitelor interese naționale și industriale și a persistenței unor obiceiuri naționale stabilite în sectoarele de armament; ia act de faptul că există state membre fără o industrie națională proprie a apărării și/sau industrii de nișă care se străduiesc să obțină cel mai bun raport calitate/preț, cu industrii ale apărării mai puțin competitive care favorizează furnizorii naționali, precum și cu industrii naționale ale apărării mai puternice care acceptă o concurență mondială aprigă; |
| --- | --- |

13.

consideră în propria sa evaluare generală că ambele strategii au fost insuficient puse în aplicare din cauza lipsei unei înțelegeri comune a EDTIB ca urmare a diferitelor interese naționale și industriale și a persistenței unor obiceiuri naționale stabilite în sectoarele de armament; ia act de faptul că există state membre fără o industrie națională proprie a apărării și/sau industrii de nișă care se străduiesc să obțină cel mai bun raport calitate/preț, cu industrii ale apărării mai puțin competitive care favorizează furnizorii naționali, precum și cu industrii naționale ale apărării mai puternice care acceptă o concurență mondială aprigă;

| 14. | salută decizia Consiliului European de a înscrie consolidarea sectorului european al apărării pe ordinea de zi a summitului din decembrie; invită Consiliul European să ofere stimulentele noi și ambițioase necesare și să elaboreze orientări, priorități politice și calendare de execuție generale pentru sprijinirea cu adevărat a unei baze industriale și tehnologice de apărare europene, care va fi sprijinită de măsuri adecvate de consolidare a integrității și a încrederii și care să acționeze pe bază de capacități și să promoveze sinergii, să prevadă o utilizare eficientă a resurselor limitate, să evite suprapunerile și să fie integrată și competitivă pe piața mondială; |
| --- | --- |

14.

salută decizia Consiliului European de a înscrie consolidarea sectorului european al apărării pe ordinea de zi a summitului din decembrie; invită Consiliul European să ofere stimulentele noi și ambițioase necesare și să elaboreze orientări, priorități politice și calendare de execuție generale pentru sprijinirea cu adevărat a unei baze industriale și tehnologice de apărare europene, care va fi sprijinită de măsuri adecvate de consolidare a integrității și a încrederii și care să acționeze pe bază de capacități și să promoveze sinergii, să prevadă o utilizare eficientă a resurselor limitate, să evite suprapunerile și să fie integrată și competitivă pe piața mondială;

Armonizarea cerințelor și consolidarea cererii

| 15. | consideră regretabil faptul că eforturile anterioare de consolidare a cererii nu au redus fragmentarea cererii în UE, existând 28 de clienți în sectorul apărării naționale și un număr și mai mare de clienți interesați de produsele de uz civil și militar; regretă rezultatele limitate produse de Planul de dezvoltare a capacităților elaborat de AEA; prin urmare, invită Consiliul European să lanseze un proces european de revizuire a sectorului apărării europene și să concretizeze la nivelul UE coordonarea proceselor de planificare a apărării naționale; pe baza acestei evaluări, invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să inițieze un proces amplu de elaborare a unei cărți albe privind securitatea și apărarea europene, în scopul de a eficientiza ambițiile strategice ale UE și procesele de dezvoltare a capacităților; |
| --- | --- |

15.

consideră regretabil faptul că eforturile anterioare de consolidare a cererii nu au redus fragmentarea cererii în UE, existând 28 de clienți în sectorul apărării naționale și un număr și mai mare de clienți interesați de produsele de uz civil și militar; regretă rezultatele limitate produse de Planul de dezvoltare a capacităților elaborat de AEA; prin urmare, invită Consiliul European să lanseze un proces european de revizuire a sectorului apărării europene și să concretizeze la nivelul UE coordonarea proceselor de planificare a apărării naționale; pe baza acestei evaluări, invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să inițieze un proces amplu de elaborare a unei cărți albe privind securitatea și apărarea europene, în scopul de a eficientiza ambițiile strategice ale UE și procesele de dezvoltare a capacităților;

| 16. | invită statele membre să exploreze în continuarea posibilitatea de a sincroniza și a planifica în comun gestionarea ciclului de viață al capabilităților lor de apărare în cooperare cu AEA; consideră că un nivel mai ridicat al sinergiilor care să ducă la o politică europeană comună în materie de capacități și armament, potrivit articolului 42 din TUE, ar fi o condiție necesară pentru ca armonizarea cerințelor militare să se transforme în armonizarea achizițiilor de echipamente între statele membre, creând astfel condițiile pentru realizarea cu succes în UE a unei restructurări transnaționale a industriei apărării, care să fie determinată de cerere; |
| --- | --- |

16.

invită statele membre să exploreze în continuarea posibilitatea de a sincroniza și a planifica în comun gestionarea ciclului de viață al capabilităților lor de apărare în cooperare cu AEA; consideră că un nivel mai ridicat al sinergiilor care să ducă la o politică europeană comună în materie de capacități și armament, potrivit articolului 42 din TUE, ar fi o condiție necesară pentru ca armonizarea cerințelor militare să se transforme în armonizarea achizițiilor de echipamente între statele membre, creând astfel condițiile pentru realizarea cu succes în UE a unei restructurări transnaționale a industriei apărării, care să fie determinată de cerere;

| 17. | observă lucrările din cadrul procesului NATO de planificare a apărării, prin care membri ai Alianței, inclusiv 26 de aliați europeni, se coordonează, după caz, cu scopul de a se asigura că sunt dezvoltate și menținute capabilitățile potrivite de apărare pentru abordarea provocărilor viitoare; observă că NATO a recunoscut de mult necesitatea unei cooperări mai strânse cu industria, nu în ultimul rând pentru a asista elaborarea de cerințe privind capabilitatea militară, în special în ceea ce privește standardizarea și interoperabilitatea, promovând totodată cooperarea transatlantică tehnologică și industrială în domeniul apărării; |
| --- | --- |

17.

observă lucrările din cadrul procesului NATO de planificare a apărării, prin care membri ai Alianței, inclusiv 26 de aliați europeni, se coordonează, după caz, cu scopul de a se asigura că sunt dezvoltate și menținute capabilitățile potrivite de apărare pentru abordarea provocărilor viitoare; observă că NATO a recunoscut de mult necesitatea unei cooperări mai strânse cu industria, nu în ultimul rând pentru a asista elaborarea de cerințe privind capabilitatea militară, în special în ceea ce privește standardizarea și interoperabilitatea, promovând totodată cooperarea transatlantică tehnologică și industrială în domeniul apărării;

Politica industrială

| 18. | consideră că o politică europeană a industriei de apărare ar trebui să aibă ca obiectiv optimizarea capacităților statelor membre, coordonând dezvoltarea, desfășurarea și întreținerea unui set de capacități, instalații, echipamente și servicii, pentru a îndeplini toate tipurile de misiuni, inclusiv cele mai dificile, prin întărirea industriei de apărare europene, prin promovarea cercetării și cooperării tehnologice și prin dezvoltarea de programe de cooperare în domeniul echipamentelor;; |
| --- | --- |

18.

consideră că o politică europeană a industriei de apărare ar trebui să aibă ca obiectiv optimizarea capacităților statelor membre, coordonând dezvoltarea, desfășurarea și întreținerea unui set de capacități, instalații, echipamente și servicii, pentru a îndeplini toate tipurile de misiuni, inclusiv cele mai dificile, prin întărirea industriei de apărare europene, prin promovarea cercetării și cooperării tehnologice și prin dezvoltarea de programe de cooperare în domeniul echipamentelor;;

| 19. | recunoaște importanța industriilor europene ale apărării pentru inovare și pentru creșterea economică care generează, în mod direct și indirect, circa 400 000 de locuri de muncă în Uniune; subliniază că având în vedere că economia europeană în domeniul apărării se confruntă cu o serie de provocări, este nevoie de o nouă abordare care să evite suprapunerile și să ducă la economii de scară mai extinse și o concurență industrială crescută; |
| --- | --- |

19.

recunoaște importanța industriilor europene ale apărării pentru inovare și pentru creșterea economică care generează, în mod direct și indirect, circa 400 000 de locuri de muncă în Uniune; subliniază că având în vedere că economia europeană în domeniul apărării se confruntă cu o serie de provocări, este nevoie de o nouă abordare care să evite suprapunerile și să ducă la economii de scară mai extinse și o concurență industrială crescută;

| 20. | consideră că a sosit timpul să se promoveze o abordare voluntară în ce privește fragmentarea pieței europene a industriei apărării, promovând consolidarea acesteia (și începând armonizarea) în ceea ce privește cererea, oferta, reglementarea și normele și că, de asemenea, e momentul să se investească într-o politică industrială sustenabilă integrată, bazată pe cercetare, inovare, creșterea eficienței resurselor, o strategie pentru materiile prime, consolidarea IMM-urilor și dezvoltarea unor rețele regionale; susține pe deplin eforturile Comisiei de susținere a pieței interne a apărării și securității printr-un sprijin adecvat pentru IMM-uri care au un rol important în inovare, în dezvoltarea de capacități specializate și de tehnologii de ultimă generație, precum și în crearea de locuri de muncă, în temeiul strategiei „Europa 2020”; |
| --- | --- |

20.

consideră că a sosit timpul să se promoveze o abordare voluntară în ce privește fragmentarea pieței europene a industriei apărării, promovând consolidarea acesteia (și începând armonizarea) în ceea ce privește cererea, oferta, reglementarea și normele și că, de asemenea, e momentul să se investească într-o politică industrială sustenabilă integrată, bazată pe cercetare, inovare, creșterea eficienței resurselor, o strategie pentru materiile prime, consolidarea IMM-urilor și dezvoltarea unor rețele regionale; susține pe deplin eforturile Comisiei de susținere a pieței interne a apărării și securității printr-un sprijin adecvat pentru IMM-uri care au un rol important în inovare, în dezvoltarea de capacități specializate și de tehnologii de ultimă generație, precum și în crearea de locuri de muncă, în temeiul strategiei „Europa 2020”;

| 21. | consideră că este important ca statele membre să-și intensifice cooperarea pentru a face față provocărilor industriale și observă că constrângerile bugetare și competiția globală crescândă înseamnă că UE are nevoie de parteneriate interne și de alte tipuri de asocieri, precum și de executarea în comun a sarcinilor; sprijină AEA în eforturile sale de a promova clustere regionale; |
| --- | --- |

21.

consideră că este important ca statele membre să-și intensifice cooperarea pentru a face față provocărilor industriale și observă că constrângerile bugetare și competiția globală crescândă înseamnă că UE are nevoie de parteneriate interne și de alte tipuri de asocieri, precum și de executarea în comun a sarcinilor; sprijină AEA în eforturile sale de a promova clustere regionale;

| 22. | consideră că piețele apărării trebuie să fie recunoscute ca specifice având în vedere normele de confidențialitate stricte la care sunt supuse, obligațiile legate de controlul exporturilor și de combaterea proliferării și faptul că cererea vine aproape exclusiv din partea statelor și că oferta este limitată; |
| --- | --- |

22.

consideră că piețele apărării trebuie să fie recunoscute ca specifice având în vedere normele de confidențialitate stricte la care sunt supuse, obligațiile legate de controlul exporturilor și de combaterea proliferării și faptul că cererea vine aproape exclusiv din partea statelor și că oferta este limitată;

| 23. | consideră că industria apărării are un caracter foarte specific având în vedere perioadele lungi de dezvoltare a produselor, necesitatea de a menține în funcțiune sistemele pe parcursul a mai multor decenii, costurile considerabile și din ce în ce mai mari ale programelor și, în sfârșit, faptul că comercializarea produselor depinde strict de guvernele statelor membre; |
| --- | --- |

23.

consideră că industria apărării are un caracter foarte specific având în vedere perioadele lungi de dezvoltare a produselor, necesitatea de a menține în funcțiune sistemele pe parcursul a mai multor decenii, costurile considerabile și din ce în ce mai mari ale programelor și, în sfârșit, faptul că comercializarea produselor depinde strict de guvernele statelor membre;

| 24. | susține potențialul și încurajează dubla utilizare a produselor sectoarelor securității și apărării, în special în domeniile spațial, maritim, al aviației și al telecomunicațiilor; subliniază că industria de apărare este un vector important pentru utilizarea într-un stadiu ulterior, în scopuri comerciale, a tehnologiilor avansate; |
| --- | --- |

24.

susține potențialul și încurajează dubla utilizare a produselor sectoarelor securității și apărării, în special în domeniile spațial, maritim, al aviației și al telecomunicațiilor; subliniază că industria de apărare este un vector important pentru utilizarea într-un stadiu ulterior, în scopuri comerciale, a tehnologiilor avansate;

| 25. | încurajează Consiliul European să susțină EDTIB prin toate mijloacele și în primul rând să-și definească mai bine sfera de aplicare, în special în ce privește pe cei implicați, conferind acestora un statut special, și anume cel de operator economic de apărare în Europa (OEAE); |
| --- | --- |

25.

încurajează Consiliul European să susțină EDTIB prin toate mijloacele și în primul rând să-și definească mai bine sfera de aplicare, în special în ce privește pe cei implicați, conferind acestora un statut special, și anume cel de operator economic de apărare în Europa (OEAE);

| 26. | susține că acești OEAE ar trebui stabiliți în funcție de valoarea adăugată pe care o aduc în mod real în Europa, atât din punct de vedere tehnologic, cât și socioeconomic; consideră că doar acești operatori economici de apărare în Europa ar trebui să beneficieze de programe europene; |
| --- | --- |

26.

susține că acești OEAE ar trebui stabiliți în funcție de valoarea adăugată pe care o aduc în mod real în Europa, atât din punct de vedere tehnologic, cât și socioeconomic; consideră că doar acești operatori economici de apărare în Europa ar trebui să beneficieze de programe europene;

| 27. | consideră că ar trebui recunoscut conceptul de operatori economici de apărare în Europa și că, pentru protecția acestora, ar trebui respectate criterii rezonabile referitoare la angajări, la cunoștințele științifice și tehnologice specializate, la activitățile decizionale și la producție în cadrul UE; |
| --- | --- |

27.

consideră că ar trebui recunoscut conceptul de operatori economici de apărare în Europa și că, pentru protecția acestora, ar trebui respectate criterii rezonabile referitoare la angajări, la cunoștințele științifice și tehnologice specializate, la activitățile decizionale și la producție în cadrul UE;

| 28. | invită statele membre să-și dezvolte bazele industriale și tehnologice de apărare și centrele de excelență pe baza tehnologiilor esențiale, combinate cu mecanisme de management al întreprinderilor eficace pe teritoriul Uniunii Europene, creând astfel o mai mare interdependență între ele; |
| --- | --- |

28.

invită statele membre să-și dezvolte bazele industriale și tehnologice de apărare și centrele de excelență pe baza tehnologiilor esențiale, combinate cu mecanisme de management al întreprinderilor eficace pe teritoriul Uniunii Europene, creând astfel o mai mare interdependență între ele;

| 29. | îndeamnă statele membre să încurajeze cooperarea dintre marile întreprinderi și universități din domeniul apărării; subliniază că baza de cunoștințe ale universităților poate fi extinsă ca urmare a cooperării; |
| --- | --- |

29.

îndeamnă statele membre să încurajeze cooperarea dintre marile întreprinderi și universități din domeniul apărării; subliniază că baza de cunoștințe ale universităților poate fi extinsă ca urmare a cooperării;

| 30. | invită statele membre și Comisia Europeană să limiteze la maximum obstacolele reglementare superflue, să amelioreze dialogul între întreprinderile de apărare și să favorizeze raționalizarea acestora, pentru a permite achiziționarea unor echipamente mai adaptate la exigențele acestora în ceea ce privește performanțele și costurile; solicită o restructurare urgentă a întreprinderilor europene în vederea depășirii barierelor naționale și a adoptării unei perspective mondiale. |
| --- | --- |

30.

invită statele membre și Comisia Europeană să limiteze la maximum obstacolele reglementare superflue, să amelioreze dialogul între întreprinderile de apărare și să favorizeze raționalizarea acestora, pentru a permite achiziționarea unor echipamente mai adaptate la exigențele acestora în ceea ce privește performanțele și costurile; solicită o restructurare urgentă a întreprinderilor europene în vederea depășirii barierelor naționale și a adoptării unei perspective mondiale.

| 31. | consideră că întreprinderile mici și mijlocii, care proiectează și produc numeroase produse inovatoare, joacă un rol esențial în menținerea și consolidarea EDTIB; constată că fragmentarea pieței europene de apărare reprezintă un obstacol pentru capacitatea IMM-urilor de a-și comercializa produsele; solicită statelor membre, AEA și Comisiei să colaboreze pentru a dezvolta modalități și mijloace de consolidare a întreprinderilor mici și mijlocii în mod sustenabil și de facilitare a accesului lor la achizițiile din domeniul apărării; subliniază că un sistem comun de standardizare și certificare ar fi în beneficiul întreprinderilor europene, inclusiv al IMM-urilor, deoarece ar îmbunătăți accesul lor pe piețele europene și internaționale, ar crea locuri de muncă și ar extinde accesul lor la finanțare europeană; |
| --- | --- |

31.

consideră că întreprinderile mici și mijlocii, care proiectează și produc numeroase produse inovatoare, joacă un rol esențial în menținerea și consolidarea EDTIB; constată că fragmentarea pieței europene de apărare reprezintă un obstacol pentru capacitatea IMM-urilor de a-și comercializa produsele; solicită statelor membre, AEA și Comisiei să colaboreze pentru a dezvolta modalități și mijloace de consolidare a întreprinderilor mici și mijlocii în mod sustenabil și de facilitare a accesului lor la achizițiile din domeniul apărării; subliniază că un sistem comun de standardizare și certificare ar fi în beneficiul întreprinderilor europene, inclusiv al IMM-urilor, deoarece ar îmbunătăți accesul lor pe piețele europene și internaționale, ar crea locuri de muncă și ar extinde accesul lor la finanțare europeană;

Necesitatea unei abordări comune a standardizării și certificării

| 32. | reafirmă importanța fundamentală a standardizării echipamentelor militare pentru crearea unei piețe unice europene competitive a apărării, precum și pentru garantarea interoperabilității și facilitarea cooperării în cadrul programelor în materie de armament, pentru punerea în comun și partajarea proiectelor, precum și pentru o interoperabilitate continuă în rândul forțele statelor membre, reducând, astfel, costurile de întreținere și operaționale și asigurând o utilizare optimă a capabilităților de apărare ale statelor membre în cadrul operațiunilor comune; |
| --- | --- |

32.

reafirmă importanța fundamentală a standardizării echipamentelor militare pentru crearea unei piețe unice europene competitive a apărării, precum și pentru garantarea interoperabilității și facilitarea cooperării în cadrul programelor în materie de armament, pentru punerea în comun și partajarea proiectelor, precum și pentru o interoperabilitate continuă în rândul forțele statelor membre, reducând, astfel, costurile de întreținere și operaționale și asigurând o utilizare optimă a capabilităților de apărare ale statelor membre în cadrul operațiunilor comune;

| 33. | reamintește faptul că are loc o proliferare a standardelor industriale concurente pentru produse civile și militare; regretă succesul limitat al punerii în aplicare a acordurilor (STANAG) și a recomandărilor (STANREC) NATO de standardizare; invită Comisia și AEA să promoveze o set coerent de standarde comune în domeniul apărării și să elaboreze „standarde hibrid” în domenii cu dublă utilizare; invită statele membre să se asigure că viitoarele lor demersuri de stabilire a unor standarde în materie de apărare se bazează pe recomandările civile adresate de Comisie și de organismele europene de standardizare; |
| --- | --- |

33.

reamintește faptul că are loc o proliferare a standardelor industriale concurente pentru produse civile și militare; regretă succesul limitat al punerii în aplicare a acordurilor (STANAG) și a recomandărilor (STANREC) NATO de standardizare; invită Comisia și AEA să promoveze o set coerent de standarde comune în domeniul apărării și să elaboreze „standarde hibrid” în domenii cu dublă utilizare; invită statele membre să se asigure că viitoarele lor demersuri de stabilire a unor standarde în materie de apărare se bazează pe recomandările civile adresate de Comisie și de organismele europene de standardizare;

| 34. | încurajează statele membre să exploreze posibilitățile oferite de Agenția Europeană de Apărare (AEA) în ceea ce privește elaborarea de standarde europene pentru produsele și aplicațiile militare, de exemplu, pentru construcția de nave-spital sau în domeniul sistemelor aeriene pilotate de la distanță; |
| --- | --- |

34.

încurajează statele membre să exploreze posibilitățile oferite de Agenția Europeană de Apărare (AEA) în ceea ce privește elaborarea de standarde europene pentru produsele și aplicațiile militare, de exemplu, pentru construcția de nave-spital sau în domeniul sistemelor aeriene pilotate de la distanță;

| 35. | salută propunerile Comisiei Europene în materie de standardizare și invită Consiliul European să ia act de acestea și să prezinte propuneri concrete în acest domeniu; |
| --- | --- |

35.

salută propunerile Comisiei Europene în materie de standardizare și invită Consiliul European să ia act de acestea și să prezinte propuneri concrete în acest domeniu;

| 36. | invită statele membre să simplifice procedurile europene de certificare prin recunoașterea reciprocă a certificatelor și prin dezvoltarea unor proceduri europene comune de certificare civilă și militară; |
| --- | --- |

36.

invită statele membre să simplifice procedurile europene de certificare prin recunoașterea reciprocă a certificatelor și prin dezvoltarea unor proceduri europene comune de certificare civilă și militară;

Garantarea securității aprovizionării

| 37. | subliniază, în contextul restructurării sectorului, importanța evitării riscurilor pentru securitatea aprovizionării; invită statele membre, AEA și Comisia să dezvolte rapid un regim amplu și ambițios de garantare a securității aprovizionării la nivelul UE, în special cu material strategice și tehnologii de importanță critică, care să aibă la bază un sistem de garanții reciproce și o analiză a riscurilor și a nevoilor și care, eventual, să facă uz de temeiul juridic al cooperării structurate permanente; |
| --- | --- |

37.

subliniază, în contextul restructurării sectorului, importanța evitării riscurilor pentru securitatea aprovizionării; invită statele membre, AEA și Comisia să dezvolte rapid un regim amplu și ambițios de garantare a securității aprovizionării la nivelul UE, în special cu material strategice și tehnologii de importanță critică, care să aibă la bază un sistem de garanții reciproce și o analiză a riscurilor și a nevoilor și care, eventual, să facă uz de temeiul juridic al cooperării structurate permanente;

| 38. | îndeamnă statele membre, ca prim pas spre acest obiectiv, să exploateze pe deplin potențialul licențelor generale și globale în temeiul Directivei 2009/43/CE privind transferul produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității și să accelereze operaționalizarea Acordului-cadru din 2006 pentru securitatea aprovizionării în situații de urgență operațională; |
| --- | --- |

38.

îndeamnă statele membre, ca prim pas spre acest obiectiv, să exploateze pe deplin potențialul licențelor generale și globale în temeiul Directivei 2009/43/CE privind transferul produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității și să accelereze operaționalizarea Acordului-cadru din 2006 pentru securitatea aprovizionării în situații de urgență operațională;

| 39. | invită AEA și Comisia să prezinte o strategie comună independentă privind tehnologiile cruciale, în special în ceea ce privește accesul nelimitat la tehnologii civile și militare (cu dublă utilizare) emergente și generice esențiale, cum ar fi micro/nanoelectronica, inteligența artificială și fotonica avansate, care trebuie să fie considerate ca fiind esențiale pentru misiunile PSAC, precum și în ceea ce privește disponibilitatea acestor tehnologii; solicită statelor membre să utilizeze EDTIB pentru a consolida autosuficiența UE în aceste sectoare-cheie; |
| --- | --- |

39.

invită AEA și Comisia să prezinte o strategie comună independentă privind tehnologiile cruciale, în special în ceea ce privește accesul nelimitat la tehnologii civile și militare (cu dublă utilizare) emergente și generice esențiale, cum ar fi micro/nanoelectronica, inteligența artificială și fotonica avansate, care trebuie să fie considerate ca fiind esențiale pentru misiunile PSAC, precum și în ceea ce privește disponibilitatea acestor tehnologii; solicită statelor membre să utilizeze EDTIB pentru a consolida autosuficiența UE în aceste sectoare-cheie;

Un nou impuls dat cooperării în materie de armament

| 40. | încurajează statele membre să abordeze capacitățile industriale excedentare determinate de scăderea cererii, prin lansarea de noi proiecte comune, bazate mai mult pe AEA subutilizate și subfinanțate și trăgând învățăminte din recentele operațiuni comune care au scos la iveală neajunsuri, de exemplu, în transportul aerian strategic și tactic și în observațiile aerospațiale; recomandă îndeosebi dezvoltarea de sisteme eficace cu aplicare civilă și militară, a căror lipsă este tragică în majoritatea statelor membre, precum sistemele de aeronave pilotate de la distanță (RPAS), stimulând dezvoltarea unor tehnologii de vârf și ajutând la susținerea unor competențe-cheie în Europa; încurajează participarea UE la proiecte comune prin închirierea și/sau achiziția de capacități cu dublă utilizare și, eventual, de prototipuri; |
| --- | --- |

40.

încurajează statele membre să abordeze capacitățile industriale excedentare determinate de scăderea cererii, prin lansarea de noi proiecte comune, bazate mai mult pe AEA subutilizate și subfinanțate și trăgând învățăminte din recentele operațiuni comune care au scos la iveală neajunsuri, de exemplu, în transportul aerian strategic și tactic și în observațiile aerospațiale; recomandă îndeosebi dezvoltarea de sisteme eficace cu aplicare civilă și militară, a căror lipsă este tragică în majoritatea statelor membre, precum sistemele de aeronave pilotate de la distanță (RPAS), stimulând dezvoltarea unor tehnologii de vârf și ajutând la susținerea unor competențe-cheie în Europa; încurajează participarea UE la proiecte comune prin închirierea și/sau achiziția de capacități cu dublă utilizare și, eventual, de prototipuri;

| 41. | consideră, ținând seama de experiențele trecute, că partajul activităților de dezvoltare și producție din cadrul programelor de armament conduse în cooperare trebuie organizate conform unui principiu strict de eficacitate industrială și de performanță economică, pentru a evita suprapunerea eforturilor și derive în materie de costuri; |
| --- | --- |

41.

consideră, ținând seama de experiențele trecute, că partajul activităților de dezvoltare și producție din cadrul programelor de armament conduse în cooperare trebuie organizate conform unui principiu strict de eficacitate industrială și de performanță economică, pentru a evita suprapunerea eforturilor și derive în materie de costuri;

| 42. | solicită statelor membre să acorde prioritate, atunci când explorează achiziții la scară largă în domeniul tehnologiilor de apărare, pentru proiecte sau programe comune în cadrul UE sau pentru noi tehnologii din Europa, care pot încuraja, în același timp, comerțul european, o cooperare mai intensă și concurența în ceea ce privește calitatea și prețurile de pe piața mondială a apărării; |
| --- | --- |

42.

solicită statelor membre să acorde prioritate, atunci când explorează achiziții la scară largă în domeniul tehnologiilor de apărare, pentru proiecte sau programe comune în cadrul UE sau pentru noi tehnologii din Europa, care pot încuraja, în același timp, comerțul european, o cooperare mai intensă și concurența în ceea ce privește calitatea și prețurile de pe piața mondială a apărării;

| 43. | îndeamnă Consiliul European, în contextul acordului administrativ existent între AEA și Organizația de Cooperare Comună în materie de Armament (OCCAR), să asigure punerea în aplicare cu succes a proiectelor comune și să aibă în vedere consolidarea legăturilor dintre cele două organisme; |
| --- | --- |

43.

îndeamnă Consiliul European, în contextul acordului administrativ existent între AEA și Organizația de Cooperare Comună în materie de Armament (OCCAR), să asigure punerea în aplicare cu succes a proiectelor comune și să aibă în vedere consolidarea legăturilor dintre cele două organisme;

| 44. | invită Consiliul European să permită AEA să își asume pe deplin rolul său instituțional, astfel cum este prevăzut la articolul 42 alineatul (3) și la articolul 45 din TUE, acordând resursele necesare; reafirmă faptul că este necesar ca statele membre să furnizeze de urgență Agenției Europene de Apărare finanțare adecvată pentru toată gama de misiuni și sarcini derulate de aceasta; consideră că metoda optimă pentru realizarea acestui lucru ar fi finanțarea cheltuielilor cu personalul și a cheltuielilor de funcționare ale agenției din bugetul Uniunii Europene, începând cu următorul cadru financiar multianual; |
| --- | --- |

44.

invită Consiliul European să permită AEA să își asume pe deplin rolul său instituțional, astfel cum este prevăzut la articolul 42 alineatul (3) și la articolul 45 din TUE, acordând resursele necesare; reafirmă faptul că este necesar ca statele membre să furnizeze de urgență Agenției Europene de Apărare finanțare adecvată pentru toată gama de misiuni și sarcini derulate de aceasta; consideră că metoda optimă pentru realizarea acestui lucru ar fi finanțarea cheltuielilor cu personalul și a cheltuielilor de funcționare ale agenției din bugetul Uniunii Europene, începând cu următorul cadru financiar multianual;

Sprijinirea misiunilor PSAC prin cercetare și dezvoltare la nivel european

| 45. | consideră că criza economică și financiară și reducerile bugetelor de apărare din majoritatea statelor membre riscă să determine reduceri, involuții și întârzieri considerabile în programele de cercetare și inovare tehnologică ale aproape tuturor statelor membre, ceea ce va continua, probabil, să afecteze industria europeană de apărare și progresele științifice ale Uniunii în acest domeniu; subliniază că această situație riscă să ducă la pierderea unor locuri de muncă pe termen mediu și scurt, precum și la pierderea de capacitate industrială și de know-how; |
| --- | --- |

45.

consideră că criza economică și financiară și reducerile bugetelor de apărare din majoritatea statelor membre riscă să determine reduceri, involuții și întârzieri considerabile în programele de cercetare și inovare tehnologică ale aproape tuturor statelor membre, ceea ce va continua, probabil, să afecteze industria europeană de apărare și progresele științifice ale Uniunii în acest domeniu; subliniază că această situație riscă să ducă la pierderea unor locuri de muncă pe termen mediu și scurt, precum și la pierderea de capacitate industrială și de know-how;

| 46. | reamintește importanța cercetării și a inovării în sectorul apărării și al securității și subliniază, de asemenea, importanța programului de cercetare Orizont 2020, și, în special, a celei de-a șaptea provocări societale, dedicate „societăților sigure – protejarea libertății și a securității Europei și a cetățenilor săi”; reamintește importanța promovării cooperării multinaționale dintre statele membre și agențiile lor respective în acest domeniu; consideră că, având în vedere pronunțatul caracter confidențial inerent cercetării în domeniul inovării pentru industria apărării, este esențial ca aceste activități de cercetare să fie finanțate conform necesităților; prin urmare, trebuie creat, în cadrul JRC, un institut de apărare și securitate europeană; |
| --- | --- |

46.

reamintește importanța cercetării și a inovării în sectorul apărării și al securității și subliniază, de asemenea, importanța programului de cercetare Orizont 2020, și, în special, a celei de-a șaptea provocări societale, dedicate „societăților sigure – protejarea libertății și a securității Europei și a cetățenilor săi”; reamintește importanța promovării cooperării multinaționale dintre statele membre și agențiile lor respective în acest domeniu; consideră că, având în vedere pronunțatul caracter confidențial inerent cercetării în domeniul inovării pentru industria apărării, este esențial ca aceste activități de cercetare să fie finanțate conform necesităților; prin urmare, trebuie creat, în cadrul JRC, un institut de apărare și securitate europeană;

| 47. | salută intenția Comisiei de a lansa o acțiune pregătitoare pentru cercetarea finanțată de UE în sprijinul misiunilor PSAC și invită Comisia să prezinte o propunere specifică ca precursor al unor astfel de programe la începutul următorului cadru financiar multianual; |
| --- | --- |

47.

salută intenția Comisiei de a lansa o acțiune pregătitoare pentru cercetarea finanțată de UE în sprijinul misiunilor PSAC și invită Comisia să prezinte o propunere specifică ca precursor al unor astfel de programe la începutul următorului cadru financiar multianual;

| 48. | consideră că cercetarea și inovarea legată de EDTIB în sectorul apărării au în continuare o bază etică valabilă; observă că un întreg capitol din Tratatul de la Lisabona este dedicat politicii de securitate și apărare comune, care include cercetarea în domeniul tehnologiilor de apărare și definirea unei apărări comune la nivelul Uniunii; solicită statelor membre și AEA să crească semnificativ cantitatea și calitatea proiectelor comune de cercetare și inovare; |
| --- | --- |

48.

consideră că cercetarea și inovarea legată de EDTIB în sectorul apărării au în continuare o bază etică valabilă; observă că un întreg capitol din Tratatul de la Lisabona este dedicat politicii de securitate și apărare comune, care include cercetarea în domeniul tehnologiilor de apărare și definirea unei apărări comune la nivelul Uniunii; solicită statelor membre și AEA să crească semnificativ cantitatea și calitatea proiectelor comune de cercetare și inovare;

| 49. | reamintește că articolul 179 din TFUE solicită Uniunii să promoveze toate activitățile de cercetare considerate necesare în temeiul tratatelor; |
| --- | --- |

49.

reamintește că articolul 179 din TFUE solicită Uniunii să promoveze toate activitățile de cercetare considerate necesare în temeiul tratatelor;

| 50. | reamintește că, în luna noiembrie 2007, miniștrii europeni ai apărării au convenit criterii colective pentru sporirea cheltuielilor pentru C&T în domeniul apărării la 2 % din totalul cheltuielilor de apărare și pentru majorarea cheltuielilor europene pentru colaborare în materie de C&T în domeniul apărării la nivelul de 20 %; |
| --- | --- |

50.

reamintește că, în luna noiembrie 2007, miniștrii europeni ai apărării au convenit criterii colective pentru sporirea cheltuielilor pentru C&T în domeniul apărării la 2 % din totalul cheltuielilor de apărare și pentru majorarea cheltuielilor europene pentru colaborare în materie de C&T în domeniul apărării la nivelul de 20 %;

| 51. | susține eforturile depuse de Grupul operațional pentru apărare, care include Comisia Europeană, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și Agenția Europeană pentru Apărare (AEA), pentru a asigura că rezultatele cercetării în cadrul programului Orizont 2020 pot servi cercetărilor legate de inovare în domeniul apărării, precum și pentru a optimiza sinergiile dintre aplicațiile civile și militare; solicită, de asemenea, examinarea modalităților de utilizare a finanțărilor publice și private prin constituirea de întreprinderi comune în conformitate cu articolul 187 din TFUE; |
| --- | --- |

51.

susține eforturile depuse de Grupul operațional pentru apărare, care include Comisia Europeană, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și Agenția Europeană pentru Apărare (AEA), pentru a asigura că rezultatele cercetării în cadrul programului Orizont 2020 pot servi cercetărilor legate de inovare în domeniul apărării, precum și pentru a optimiza sinergiile dintre aplicațiile civile și militare; solicită, de asemenea, examinarea modalităților de utilizare a finanțărilor publice și private prin constituirea de întreprinderi comune în conformitate cu articolul 187 din TFUE;

| 52. | încurajează AEA să se bazeze pe istoricul său în domeniul programelor comune de investiții realizate cu succes și să colaboreze cu Comisia în scopul de a lansa programe de cercetare și dezvoltare, în conformitate cu articolul 185 din TFUE; |
| --- | --- |

52.

încurajează AEA să se bazeze pe istoricul său în domeniul programelor comune de investiții realizate cu succes și să colaboreze cu Comisia în scopul de a lansa programe de cercetare și dezvoltare, în conformitate cu articolul 185 din TFUE;

| 53. | reamintește importanța sinergiei dintre cercetarea civilă și cercetarea militară în domeniile cu o valoare adăugată ridicată; subliniază că, respectând orientarea cu precădere civilă a anumitor proiecte și caracterul lor suveran, ar putea fi căutată o modalitate mai eficace de exploatare a dualității, pentru a împărți costurile, întrucât aceste sectoare generează creștere economică și locuri de muncă; subliniază că aceste sinergii ar putea, de asemenea, lua forma unei consolidări a ofertei din surse private europene spre oportunitățile de desfacere comerciale; |
| --- | --- |

53.

reamintește importanța sinergiei dintre cercetarea civilă și cercetarea militară în domeniile cu o valoare adăugată ridicată; subliniază că, respectând orientarea cu precădere civilă a anumitor proiecte și caracterul lor suveran, ar putea fi căutată o modalitate mai eficace de exploatare a dualității, pentru a împărți costurile, întrucât aceste sectoare generează creștere economică și locuri de muncă; subliniază că aceste sinergii ar putea, de asemenea, lua forma unei consolidări a ofertei din surse private europene spre oportunitățile de desfacere comerciale;

| 54. | invită statele membre să creeze o platformă adecvată pentru a orienta cercetarea din domeniul apărării spre sfera civilă, privilegind aplicațiile tehnologiilor de vârf; invită statele membre să concentreze cercetarea din domeniul tehnologiei apărării și spre gestionarea catastrofelor naturale (în decursul ultimilor 40 de ani, numărul de catastrofe naturale din Europa a crescut de patru ori); |
| --- | --- |

54.

invită statele membre să creeze o platformă adecvată pentru a orienta cercetarea din domeniul apărării spre sfera civilă, privilegind aplicațiile tehnologiilor de vârf; invită statele membre să concentreze cercetarea din domeniul tehnologiei apărării și spre gestionarea catastrofelor naturale (în decursul ultimilor 40 de ani, numărul de catastrofe naturale din Europa a crescut de patru ori);

| 55. | consideră că industria apărării din UE trebuie să mențină un nivel ridicat al inovării, atât din punct de vedere militar, cât și civil pentru răspunde tuturor amenințărilor și provocărilor cu care se vor confrunta UE și statele membre în următorii ani, bazându-se pentru aceasta pe evoluțiile tehnologice cele mai promițătoare dezvoltate pentru apărare sau pentru aplicații civile; |
| --- | --- |

55.

consideră că industria apărării din UE trebuie să mențină un nivel ridicat al inovării, atât din punct de vedere militar, cât și civil pentru răspunde tuturor amenințărilor și provocărilor cu care se vor confrunta UE și statele membre în următorii ani, bazându-se pentru aceasta pe evoluțiile tehnologice cele mai promițătoare dezvoltate pentru apărare sau pentru aplicații civile;

| 56. | subliniază necesitatea de a se asigura că rezultatele cercetării sunt protejate în mod corespunzător printr-o politică comună în domeniul proprietății intelectuale și consideră că rolul AEA în acest domeniu ar trebui consolidat mai mult pentru a facilita, din timp, colaborarea viitoare tehnologică și industrială între partenerii UE; |
| --- | --- |

56.

subliniază necesitatea de a se asigura că rezultatele cercetării sunt protejate în mod corespunzător printr-o politică comună în domeniul proprietății intelectuale și consideră că rolul AEA în acest domeniu ar trebui consolidat mai mult pentru a facilita, din timp, colaborarea viitoare tehnologică și industrială între partenerii UE;

Spațiu

| 57. | este convins că sectorul spațial contribuie la autonomia strategică a UE, iar posibilitatea ca statele membre să aibă acces independent la acesta joacă un rol esențial în domeniul apărării și securității; subliniază importanța menținerii excelenței acestui sector inovator și eficient din punct de vedere tehnologic pentru a asigura independența tehnologică a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

57.

este convins că sectorul spațial contribuie la autonomia strategică a UE, iar posibilitatea ca statele membre să aibă acces independent la acesta joacă un rol esențial în domeniul apărării și securității; subliniază importanța menținerii excelenței acestui sector inovator și eficient din punct de vedere tehnologic pentru a asigura independența tehnologică a Uniunii Europene;

| 58. | salută crearea și dezvoltarea unui sistem european de navigație prin satelit (Galileo, Copernicus și EGNOS); subliniază faptul că dezvoltarea unui astfel de sistem va oferi un impuls semnificativ nu numai sectorului spațial, ci și autonomiei Europei, reprezentând totodată o oportunitate pentru dezvoltarea unei componente vitale a bazei industriale și tehnologice a apărării europene; |
| --- | --- |

58.

salută crearea și dezvoltarea unui sistem european de navigație prin satelit (Galileo, Copernicus și EGNOS); subliniază faptul că dezvoltarea unui astfel de sistem va oferi un impuls semnificativ nu numai sectorului spațial, ci și autonomiei Europei, reprezentând totodată o oportunitate pentru dezvoltarea unei componente vitale a bazei industriale și tehnologice a apărării europene;

| 59. | subliniază necesitatea protejării infrastructurii spațiale europene prin dezvoltarea capacității sale de supraveghere și urmărire a spațiului (SST); |
| --- | --- |

59.

subliniază necesitatea protejării infrastructurii spațiale europene prin dezvoltarea capacității sale de supraveghere și urmărire a spațiului (SST);

TIC și securitatea datelor

| 60. | arată că era digitală aduce cu sine preocupări crescute legate de siguranța și securitatea infrastructurii și tehnologiei, evidențiind, în consecință, necesitatea unei mai mari cooperări și a unor schimburi mai intense de cunoștințe practice între statele membre, pe de o parte, și între Uniunea Europeană și partenerii săi cheie, pe de altă parte; |
| --- | --- |

60.

arată că era digitală aduce cu sine preocupări crescute legate de siguranța și securitatea infrastructurii și tehnologiei, evidențiind, în consecință, necesitatea unei mai mari cooperări și a unor schimburi mai intense de cunoștințe practice între statele membre, pe de o parte, și între Uniunea Europeană și partenerii săi cheie, pe de altă parte;

| 61. | atrage atenția asupra importanței dezvoltării standardelor europene în domeniul TIC și a securității cibernetice și a integrării acestora cu standardele internaționale; |
| --- | --- |

61.

atrage atenția asupra importanței dezvoltării standardelor europene în domeniul TIC și a securității cibernetice și a integrării acestora cu standardele internaționale;

| 62. | invită Comisia și statele membre să coopereze pentru a se asigura că securitatea cibernetică este un element esențial, care ar trebui, în consecință, promovat cu precădere prin cercetarea și inovarea din sectorul securității și al apărării și ar trebui să fie cuprinsă în strategia de securitate și apărare pe termen scurt, mediu și lung; |
| --- | --- |

62.

invită Comisia și statele membre să coopereze pentru a se asigura că securitatea cibernetică este un element esențial, care ar trebui, în consecință, promovat cu precădere prin cercetarea și inovarea din sectorul securității și al apărării și ar trebui să fie cuprinsă în strategia de securitate și apărare pe termen scurt, mediu și lung;

| 63. | solicită Comisiei și statelor membre să ia în considerare în mod sistematic mizele securității cibernetice în programele europene civile sau militare existente sau viitoare (Galileo, COPERNICUS, Cerul unic/SESAR etc.); |
| --- | --- |

63.

solicită Comisiei și statelor membre să ia în considerare în mod sistematic mizele securității cibernetice în programele europene civile sau militare existente sau viitoare (Galileo, COPERNICUS, Cerul unic/SESAR etc.);

Consolidarea pieței interne a echipamentelor de apărare

| 64. | reamintește că statele membre au urgent nevoie de o mai mare transparență și trebuie să crească gradul de deschidere a piețelor lor de apărare și subliniază natura specifică a achizițiilor din domeniul apărării, indicând că aceasta afectează interesele naționale fundamentale în materie de securitate și, prin urmare, nu poate fi pusă în aceeași categorie cu alte sectoare; invită statele membre și Comisia să se asigure că directivele din 2009 privind achizițiile publice și transferurile în materie de apărare sunt aplicate în mod corect și coerent, în special în ceea ce privește derogările de la normele UE, în temeiul articolului 346 din TFUE pentru a consolida piața unică, prin reducerea complexității normelor privind achizițiile în sectorul apărării, dacă este cazul; |
| --- | --- |

64.

reamintește că statele membre au urgent nevoie de o mai mare transparență și trebuie să crească gradul de deschidere a piețelor lor de apărare și subliniază natura specifică a achizițiilor din domeniul apărării, indicând că aceasta afectează interesele naționale fundamentale în materie de securitate și, prin urmare, nu poate fi pusă în aceeași categorie cu alte sectoare; invită statele membre și Comisia să se asigure că directivele din 2009 privind achizițiile publice și transferurile în materie de apărare sunt aplicate în mod corect și coerent, în special în ceea ce privește derogările de la normele UE, în temeiul articolului 346 din TFUE pentru a consolida piața unică, prin reducerea complexității normelor privind achizițiile în sectorul apărării, dacă este cazul;

| 65. | îndeamnă Comisia să intensifice eforturile depuse pentru crearea unor condiții de concurență echitabile pe piața apărării, limitând utilizarea practicilor de denaturare a pieței la minimul necesar de derogări justificate în mod corespunzător; subliniază necesitatea de a impune un control mai strict al ajutoarelor de stat și îndeamnă statele membre să asigure mai multă transparență în ceea ce privește ajutoarele de stat și procedurile de achiziții în sectorul apărării, atât față de autoritățile și agențiile europene, cât și față de publicul larg; |
| --- | --- |

65.

îndeamnă Comisia să intensifice eforturile depuse pentru crearea unor condiții de concurență echitabile pe piața apărării, limitând utilizarea practicilor de denaturare a pieței la minimul necesar de derogări justificate în mod corespunzător; subliniază necesitatea de a impune un control mai strict al ajutoarelor de stat și îndeamnă statele membre să asigure mai multă transparență în ceea ce privește ajutoarele de stat și procedurile de achiziții în sectorul apărării, atât față de autoritățile și agențiile europene, cât și față de publicul larg;

| 66. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că o serie de state membre se pregătesc să achiziționeze avioane de luptă de tip F-16 uzate, fără a acorda întreprinderilor europene o șansă reală de a concura; consideră că o astfel de practică contrastează cu obiectivul Consiliului European de a consolida baza industrială de apărare europeană; reamintește statelor membre respective necesitatea de a pune în aplicare principiile nediscriminării și transparenței prevăzute de Tratatul de la Lisabona, de asemenea, în cazul vânzărilor intraguvernamentale; |
| --- | --- |

66.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că o serie de state membre se pregătesc să achiziționeze avioane de luptă de tip F-16 uzate, fără a acorda întreprinderilor europene o șansă reală de a concura; consideră că o astfel de practică contrastează cu obiectivul Consiliului European de a consolida baza industrială de apărare europeană; reamintește statelor membre respective necesitatea de a pune în aplicare principiile nediscriminării și transparenței prevăzute de Tratatul de la Lisabona, de asemenea, în cazul vânzărilor intraguvernamentale;

| 67. | invită statele membre, AEA și Comisia să colaboreze în vederea eliminării treptate a cerințelor referitoare la compensări, promovând totodată integrarea industriilor statelor membre mai mici în baza tehnologică și industrială a apărării europene, prin alte mijloace decât compensările; încurajează statele membre, în special, să utilizeze pe deplin dispozițiile directivelor cu privire la subcontractare și licențele generale cu scopul de a realiza acest obiectiv; |
| --- | --- |

67.

invită statele membre, AEA și Comisia să colaboreze în vederea eliminării treptate a cerințelor referitoare la compensări, promovând totodată integrarea industriilor statelor membre mai mici în baza tehnologică și industrială a apărării europene, prin alte mijloace decât compensările; încurajează statele membre, în special, să utilizeze pe deplin dispozițiile directivelor cu privire la subcontractare și licențele generale cu scopul de a realiza acest obiectiv;

| 68. | subliniază că ar trebui încurajată o mai mare utilizare a tehnicilor inovatoare de achiziții publice în achizițiile din domeniul apărării (în special, achizițiile publice electronice, achizițiile publice înainte de comercializare și acordarea de stimulente pentru cercetare și dezvoltare) deoarece acestea pot fi deosebit de adecvate pentru acest domeniu și pot juca un rol major în reducerea birocrației și a costurilor legate de procedurile de achizițiile publice; consideră că, în același timp, trebuie asigurate protecția drepturilor de proprietate intelectuală și know-how-ul; îndeamnă statele membre să utilizeze strategic achizițiile din domeniul apărării și să aplice principii inovatoare de atribuire, bazate pe conceptul celei mai avantajoase ofertei din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

68.

subliniază că ar trebui încurajată o mai mare utilizare a tehnicilor inovatoare de achiziții publice în achizițiile din domeniul apărării (în special, achizițiile publice electronice, achizițiile publice înainte de comercializare și acordarea de stimulente pentru cercetare și dezvoltare) deoarece acestea pot fi deosebit de adecvate pentru acest domeniu și pot juca un rol major în reducerea birocrației și a costurilor legate de procedurile de achizițiile publice; consideră că, în același timp, trebuie asigurate protecția drepturilor de proprietate intelectuală și know-how-ul; îndeamnă statele membre să utilizeze strategic achizițiile din domeniul apărării și să aplice principii inovatoare de atribuire, bazate pe conceptul celei mai avantajoase ofertei din punct de vedere economic;

| 69. | consideră că autoritățile și entitățile contractante în domeniile apărării și securității ar trebui să aibă acces la o anumită procedură de achiziții publice în ceea ce privește contractele în cazul cărora este necesară dezvoltarea unui produs sau serviciu inovator sau activități inovatoare și achiziționarea ulterioară a bunurilor, serviciilor sau activităților, în cazul cărora nu există soluții deja disponibile pe piață; |
| --- | --- |

69.

consideră că autoritățile și entitățile contractante în domeniile apărării și securității ar trebui să aibă acces la o anumită procedură de achiziții publice în ceea ce privește contractele în cazul cărora este necesară dezvoltarea unui produs sau serviciu inovator sau activități inovatoare și achiziționarea ulterioară a bunurilor, serviciilor sau activităților, în cazul cărora nu există soluții deja disponibile pe piață;

| 70. | consideră, de asemenea, că o astfel de procedură ar îmbunătăți funcționarea pieței interne, dezvoltarea unei piețe europene a echipamentelor de apărare și a unei baze industriale și tehnologice de apărare europene și ar stimula dezvoltarea IMM-urilor inovatoare; subliniază că o astfel de procedură a fost deja convenită în directivele revizuite privind achizițiile publice și achizițiile operatorilor de utilități, permițându-le autorităților contractante să inițieze un parteneriat de inovare pe termen lung în vederea dezvoltării și achiziționării ulterioare a produselor, serviciilor sau activităților noi și inovatoare, asigurând un nivel al cererii din partea pieței (market pull) care să stimuleze dezvoltarea unei soluții inovatoare fără a îngrădi accesul pe piață; |
| --- | --- |

70.

consideră, de asemenea, că o astfel de procedură ar îmbunătăți funcționarea pieței interne, dezvoltarea unei piețe europene a echipamentelor de apărare și a unei baze industriale și tehnologice de apărare europene și ar stimula dezvoltarea IMM-urilor inovatoare; subliniază că o astfel de procedură a fost deja convenită în directivele revizuite privind achizițiile publice și achizițiile operatorilor de utilități, permițându-le autorităților contractante să inițieze un parteneriat de inovare pe termen lung în vederea dezvoltării și achiziționării ulterioare a produselor, serviciilor sau activităților noi și inovatoare, asigurând un nivel al cererii din partea pieței (market pull) care să stimuleze dezvoltarea unei soluții inovatoare fără a îngrădi accesul pe piață;

| 71. | invită prin urmare, Comisia să țină seama de aceste evoluții la elaborarea raportului de punere în aplicare adresat Parlamentului European și Consiliului referitor la Directiva privind achizițiile publice în domeniul apărării (Directiva 2009/81/CE), care trebuie prezentat până la 21 august 2016; invită Comisia ca, odată cu raportul, să prezinte o propunere legislativă de modificare a Directivei 2009/81/CE, care să prevadă procedura legată de parteneriatele de inovare pentru contractele respective; |
| --- | --- |

71.

invită prin urmare, Comisia să țină seama de aceste evoluții la elaborarea raportului de punere în aplicare adresat Parlamentului European și Consiliului referitor la Directiva privind achizițiile publice în domeniul apărării (Directiva 2009/81/CE), care trebuie prezentat până la 21 august 2016; invită Comisia ca, odată cu raportul, să prezinte o propunere legislativă de modificare a Directivei 2009/81/CE, care să prevadă procedura legată de parteneriatele de inovare pentru contractele respective;

| 72. | îndeamnă, de asemenea, statele membre să ia măsuri pentru a elimina dublarea și excesul de capacități în acest sector, prin stimularea cooperării la nivelul pieței interne; subliniază beneficiile potențiale ale achizițiilor în comun, din perspectiva economiilor de scară și a interoperabilității; subliniază că proiectele comune vor reduce costurile, permițând investițiile pe termen lung; |
| --- | --- |

72.

îndeamnă, de asemenea, statele membre să ia măsuri pentru a elimina dublarea și excesul de capacități în acest sector, prin stimularea cooperării la nivelul pieței interne; subliniază beneficiile potențiale ale achizițiilor în comun, din perspectiva economiilor de scară și a interoperabilității; subliniază că proiectele comune vor reduce costurile, permițând investițiile pe termen lung;

| 73. | reamintește că contractele atribuite în domeniul apărării și securității sunt adesea complexe punct de vedere tehnic; subliniază faptul că, pentru a facilita licitațiile transfrontaliere trebuie reanalizate, după caz, cerințele tehnice inutile, incompatibile sau disproporționate, astfel încât să se reducă la minimum și, dacă este posibil, să se elimine barierele din calea pieței interne; |
| --- | --- |

73.

reamintește că contractele atribuite în domeniul apărării și securității sunt adesea complexe punct de vedere tehnic; subliniază faptul că, pentru a facilita licitațiile transfrontaliere trebuie reanalizate, după caz, cerințele tehnice inutile, incompatibile sau disproporționate, astfel încât să se reducă la minimum și, dacă este posibil, să se elimine barierele din calea pieței interne;

EDTIB în context mondial

| 74. | observă că dezvoltarea unei EDTIB viabile poate fi concepută doar ca parte a pieței mondiale și încurajează Comisia și Consiliul European să abordeze acest aspect dintr-o perspectivă globală; consideră că adoptarea unor măsuri protecționiste ar veni în contradicție cu obiectivul de consolidare a competitivității industriei europene a apărării; |
| --- | --- |

74.

observă că dezvoltarea unei EDTIB viabile poate fi concepută doar ca parte a pieței mondiale și încurajează Comisia și Consiliul European să abordeze acest aspect dintr-o perspectivă globală; consideră că adoptarea unor măsuri protecționiste ar veni în contradicție cu obiectivul de consolidare a competitivității industriei europene a apărării;

| 75. | regretă inegalitățile existente în ceea ce privește accesul reciproc pe piață între SUA și Europa și dezechilibrele care rezultă în cadrul comerțului în domeniul apărării; solicită să se depună eforturi pentru realizarea unei reciprocități reale în ceea ce privește accesul la achiziții publice în materie de apărare pe ambele maluri ale Atlanticului; |
| --- | --- |

75.

regretă inegalitățile existente în ceea ce privește accesul reciproc pe piață între SUA și Europa și dezechilibrele care rezultă în cadrul comerțului în domeniul apărării; solicită să se depună eforturi pentru realizarea unei reciprocități reale în ceea ce privește accesul la achiziții publice în materie de apărare pe ambele maluri ale Atlanticului;

| 76. | solicită statelor membre să respecte întru totul obligațiile stabilite în Poziția comună a Consiliului 2008/944/PESC de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar, și să evalueze riguros toate cererile de autorizare pe baza tuturor celor opt criterii, conform prevederilor; îndeamnă statele membre și UE să pledeze în cadrul forurilor internaționale în favoarea unei mai mari transparențe a piețelor internaționale de achiziții publice în domeniul apărării, pentru a putea controla într-o mai mare măsură fluxurile de comerț internațional cu armament, în special prin promovarea Tratatului privind comerțul cu armament; invită statele membre să ratifice imediat tratatul, astfel încât acesta să poată intra în vigoare, după aprobarea de către Parlament; |
| --- | --- |

76.

solicită statelor membre să respecte întru totul obligațiile stabilite în Poziția comună a Consiliului 2008/944/PESC de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar, și să evalueze riguros toate cererile de autorizare pe baza tuturor celor opt criterii, conform prevederilor; îndeamnă statele membre și UE să pledeze în cadrul forurilor internaționale în favoarea unei mai mari transparențe a piețelor internaționale de achiziții publice în domeniul apărării, pentru a putea controla într-o mai mare măsură fluxurile de comerț internațional cu armament, în special prin promovarea Tratatului privind comerțul cu armament; invită statele membre să ratifice imediat tratatul, astfel încât acesta să poată intra în vigoare, după aprobarea de către Parlament;

o

o o

| 77. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție președintelui Consiliului European, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe si politica de securitate, Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre, Adunării Parlamentare a NATO și Secretarului General al NATO. |
| --- | --- |

77.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție președintelui Consiliului European, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe si politica de securitate, Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre, Adunării Parlamentare a NATO și Secretarului General al NATO.

---

(1)  JO L 183, 13.7.2011, p. 16.

(2)  JO L 216, 20.8.2009, p. 76

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0455.

(4)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 9.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/35

---

P7_TA(2013)0515

Consolidarea dimensiunii sociale a UEM

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Consolidarea dimensiunii sociale a uniunii economice și monetare” (2013/2841(RSP))

(2016/C 436/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 octombrie 2013 intitulată „Consolidarea dimensiunii sociale a uniunii economice și monetare”(COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 octombrie 2013 intitulată „Consolidarea dimensiunii sociale a uniunii economice și monetare”(COM(2013)0690),

| — | având în vedere raportul președintelui Consiliului European, Herman Van Rompuy, prezentat Consiliului European din 26 iunie 2012 și intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul președintelui Consiliului European, Herman Van Rompuy, prezentat Consiliului European din 26 iunie 2012 și intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară” (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 noiembrie 2012 intitulată „Proiect pentru o uniune economică și monetară profundă și veritabilă: lansarea unei dezbateri la nivel european” (COM(2012)0777), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 noiembrie 2012 intitulată „Proiect pentru o uniune economică și monetară profundă și veritabilă: lansarea unei dezbateri la nivel european” (COM(2012)0777),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 14 decembrie 2012 privind foaia de parcurs pentru finalizarea uniunii economice și monetare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 14 decembrie 2012 privind foaia de parcurs pentru finalizarea uniunii economice și monetare (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 martie 2013 intitulată „Către o uniune economică și monetară profundă și veritabilă – Introducerea unui instrument de convergență și competitivitate” (COM(2013)0165), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 martie 2013 intitulată „Către o uniune economică și monetară profundă și veritabilă – Introducerea unui instrument de convergență și competitivitate” (COM(2013)0165),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 martie 2013, intitulată „Către o Uniune economică și monetară profundă și veritabilă – Coordonarea ex-ante a proiectelor de reforme majore ale politicilor economice” (COM(2013)0166), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 martie 2013, intitulată „Către o Uniune economică și monetară profundă și veritabilă – Coordonarea ex-ante a proiectelor de reforme majore ale politicilor economice” (COM(2013)0166),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 14 martie 2013 (3) , 28 iunie 2013 (4) și 25 octombrie 2013 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 14 martie 2013 (3) , 28 iunie 2013 (4) și 25 octombrie 2013 (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 intitulată „Către o veritabilă uniune economică și monetară” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 intitulată „Către o veritabilă uniune economică și monetară” (6),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020”(COM(2013)0083) și rezoluția Parlamentului din 12 iunie 2013 referitoare la acest subiect (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020”(COM(2013)0083) și rezoluția Parlamentului din 12 iunie 2013 referitoare la acest subiect (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: punerea în aplicare a priorităților pentru 2013 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: punerea în aplicare a priorităților pentru 2013 (8),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 octombrie 2009, intitulată „Solidaritate în domeniul sănătății: reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE” (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 octombrie 2009, intitulată „Solidaritate în domeniul sănătății: reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE” (COM(2009)0567),

| — | având în vedere audierea publică organizată de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale la 9 iulie 2013 privind „Dimensiunea socială a Uniunii economice și monetare – sistemul european de indemnizații de șomaj”, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea publică organizată de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale la 9 iulie 2013 privind „Dimensiunea socială a Uniunii economice și monetare – sistemul european de indemnizații de șomaj”,

| — | având în vedere documentul privind stabilizatorii automați din 4 octombrie 2013 elaborat de grupul de lucru al Comisiei din cadrul DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul privind stabilizatorii automați din 4 octombrie 2013 elaborat de grupul de lucru al Comisiei din cadrul DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune,

| — | având în vedere sinteza politică din 13 septembrie 2013 elaborată de Centrul de studii politice europene (CEPS) intitulată „Developing the social dimension of a deep and genuine Economic and Monetary Union” (Dezvoltarea dimensiunii sociale a unei uniuni economice și monetare profunde și veritabile), |
| --- | --- |

—

având în vedere sinteza politică din 13 septembrie 2013 elaborată de Centrul de studii politice europene (CEPS) intitulată „Developing the social dimension of a deep and genuine Economic and Monetary Union” (Dezvoltarea dimensiunii sociale a unei uniuni economice și monetare profunde și veritabile),

| — | având în vedere studiul organizației Notre Europe intitulat „Blueprint for a Cyclical Shock Insurance Scheme in the Euro Area” (Un sistem de asigurări împotriva șocurilor ciclice în zona euro) din septembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul organizației Notre Europe intitulat „Blueprint for a Cyclical Shock Insurance Scheme in the Euro Area” (Un sistem de asigurări împotriva șocurilor ciclice în zona euro) din septembrie 2013,

| — | având în vedere documentul de lucru din septembrie 2013 al Fondului Monetar Internațional, intitulat „Toward a fiscal union for the Euro area” (Către o uniune fiscală pentru zona euro) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru din septembrie 2013 al Fondului Monetar Internațional, intitulat „Toward a fiscal union for the Euro area” (Către o uniune fiscală pentru zona euro) (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la impactul crizei asupra accesului grupurilor vulnerabile la îngrijire (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la impactul crizei asupra accesului grupurilor vulnerabile la îngrijire (10),

| — | având în vedere Buletinul trimestrial al Comisiei din octombrie 2013 privind ocuparea forței de muncă și situația socială din UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Buletinul trimestrial al Comisiei din octombrie 2013 privind ocuparea forței de muncă și situația socială din UE,

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei privind dimensiunea socială a uniunii economice și monetare (O-000122/2013 – B7-0524/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei privind dimensiunea socială a uniunii economice și monetare (O-000122/2013 – B7-0524/2013),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât șomajul în UE a atins nivelul alarmant de 26,6 milioane de persoane (11); |
| --- | --- |

A.

întrucât șomajul în UE a atins nivelul alarmant de 26,6 milioane de persoane (11);

| B. | întrucât rata șomajului în rândul tinerilor a ajuns la cote fără precedent, cu o medie de 23 % pentru întreaga UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât rata șomajului în rândul tinerilor a ajuns la cote fără precedent, cu o medie de 23 % pentru întreaga UE;

| C. | întrucât șomajul pe termen lung a crescut în majoritatea statelor membre și a ajuns la un nivel fără precedent în întreaga UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât șomajul pe termen lung a crescut în majoritatea statelor membre și a ajuns la un nivel fără precedent în întreaga UE;

| D. | întrucât șomajul structural și necorelarea dintre oferta și cererea de locuri de muncă au crescut; |
| --- | --- |

D.

întrucât șomajul structural și necorelarea dintre oferta și cererea de locuri de muncă au crescut;

| E. | întrucât nivelul sărăciei este în creștere în UE începând din 2007, în timp ce veniturile familiilor sunt în scădere, având drept rezultat faptul că 24,2 % din populația UE este expusă riscului de sărăcie sau excluziune socială; |
| --- | --- |

E.

întrucât nivelul sărăciei este în creștere în UE începând din 2007, în timp ce veniturile familiilor sunt în scădere, având drept rezultat faptul că 24,2 % din populația UE este expusă riscului de sărăcie sau excluziune socială;

| F. | întrucât proporția lucrătorilor săraci a crescut constant de la declanșarea crizei; |
| --- | --- |

F.

întrucât proporția lucrătorilor săraci a crescut constant de la declanșarea crizei;

| G. | întrucât creșterea proporției de lucrători săraci și a numărului de familii în șomaj a determinat un nivel crescut al sărăciei în rândul copiilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât creșterea proporției de lucrători săraci și a numărului de familii în șomaj a determinat un nivel crescut al sărăciei în rândul copiilor;

| H. | întrucât inegalitățile existente atât între statele membre, cât și în interiorul acestora, mai ales în zona euro, s-au accentuat tot mai mult; |
| --- | --- |

H.

întrucât inegalitățile existente atât între statele membre, cât și în interiorul acestora, mai ales în zona euro, s-au accentuat tot mai mult;

| I. | întrucât există discrepanțe persistente între statele membre, care conduc la o polarizare rapidă a ratelor șomajului și întrucât aceste discrepanțe sunt în creștere și în rândul regiunilor și al grupurilor sociale în unele țări; |
| --- | --- |

I.

întrucât există discrepanțe persistente între statele membre, care conduc la o polarizare rapidă a ratelor șomajului și întrucât aceste discrepanțe sunt în creștere și în rândul regiunilor și al grupurilor sociale în unele țări;

| J. | întrucât dezechilibrele sociale au crescut mai repede în interiorul zonei euro decât la nivelul întregii Uniuni; |
| --- | --- |

J.

întrucât dezechilibrele sociale au crescut mai repede în interiorul zonei euro decât la nivelul întregii Uniuni;

| K. | întrucât mecanismul de monitorizare a performanțelor în domeniul protecției sociale a identificat tendințe sociale cheie de urmărit; |
| --- | --- |

K.

întrucât mecanismul de monitorizare a performanțelor în domeniul protecției sociale a identificat tendințe sociale cheie de urmărit;

| L. | întrucât rata șomajului a atins o medie de 17,3 % la periferia zonei euro în 2012 față de 7,1 % în centrul zonei euro; |
| --- | --- |

L.

întrucât rata șomajului a atins o medie de 17,3 % la periferia zonei euro în 2012 față de 7,1 % în centrul zonei euro;

| M. | întrucât, în 2012, proporția tinerilor de la periferia zonei euro care nu sunt încadrați profesional și nu urmează un program de educație sau formare (NEET) a atins o medie de 22,4 %, față de 11,4 % în centrul zonei euro; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în 2012, proporția tinerilor de la periferia zonei euro care nu sunt încadrați profesional și nu urmează un program de educație sau formare (NEET) a atins o medie de 22,4 %, față de 11,4 % în centrul zonei euro;

| N. | întrucât nivelul sărăciei a crescut în două treimi din statele membre UE, dar s-a stabilizat în treimea rămasă; |
| --- | --- |

N.

întrucât nivelul sărăciei a crescut în două treimi din statele membre UE, dar s-a stabilizat în treimea rămasă;

| O. | întrucât s-au luat măsuri importante pentru consolidarea guvernării economice a UE; întrucât, cu toate acestea, șansele de realizare a obiectivelor Strategiei Europa 2020 sunt în prezent amenințate; |
| --- | --- |

O.

întrucât s-au luat măsuri importante pentru consolidarea guvernării economice a UE; întrucât, cu toate acestea, șansele de realizare a obiectivelor Strategiei Europa 2020 sunt în prezent amenințate;

| P. | întrucât dezbaterea privind dezechilibrele sociale ar trebui situată la același nivel cu dezbaterea privind dezechilibrele macroeconomice; |
| --- | --- |

P.

întrucât dezbaterea privind dezechilibrele sociale ar trebui situată la același nivel cu dezbaterea privind dezechilibrele macroeconomice;

| Q. | întrucât Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale a organizat o audiere publică la 9 iulie 2013 pe tema „Dimensiunea socială a UEM – sistemul european de alocații de șomaj”, în cadrul căreia a fost analizată și dezbătută ideea unor stabilizatori automați la nivelul zonei euro și au fost examinate posibile modalități de introducere a acestora; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale a organizat o audiere publică la 9 iulie 2013 pe tema „Dimensiunea socială a UEM – sistemul european de alocații de șomaj”, în cadrul căreia a fost analizată și dezbătută ideea unor stabilizatori automați la nivelul zonei euro și au fost examinate posibile modalități de introducere a acestora;

| R. | întrucât troica a confirmat faptul că o participare de înaltă calitate a partenerilor sociali și un dialog social puternic, inclusiv la nivel național sunt necesare și pot aduce o contribuție relevantă la reușita reformelor, în special a reformelor privind UEM; |
| --- | --- |

R.

întrucât troica a confirmat faptul că o participare de înaltă calitate a partenerilor sociali și un dialog social puternic, inclusiv la nivel național sunt necesare și pot aduce o contribuție relevantă la reușita reformelor, în special a reformelor privind UEM;

| S. | întrucât situația economică dintr-o serie de state membre a compromis calitatea locurilor de muncă și standardele de protecție socială și de sănătate și siguranță, |
| --- | --- |

S.

întrucât situația economică dintr-o serie de state membre a compromis calitatea locurilor de muncă și standardele de protecție socială și de sănătate și siguranță,

| 1. | salută Comunicarea Comisiei intitulată „Consolidarea dimensiunii sociale a uniunii economice și monetare” și o consideră drept un prim pas în direcția construirii unei dimensiuni sociale a UEM; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei intitulată „Consolidarea dimensiunii sociale a uniunii economice și monetare” și o consideră drept un prim pas în direcția construirii unei dimensiuni sociale a UEM;

| 2. | recunoaște în mod explicit faptul că implementarea dimensiunii sociale a UEM este supusă principiului subsidiarității și poate fi realizată cel mai bine prin metoda de celor mai bune practici și metoda evaluării inter pares la nivel european, |
| --- | --- |

2.

recunoaște în mod explicit faptul că implementarea dimensiunii sociale a UEM este supusă principiului subsidiarității și poate fi realizată cel mai bine prin metoda de celor mai bune practici și metoda evaluării inter pares la nivel european,

| 3. | consideră totuși că sunt necesare propuneri mai specifice pentru a asigura că guvernanța economică respectă dimensiunea socială; |
| --- | --- |

3.

consideră totuși că sunt necesare propuneri mai specifice pentru a asigura că guvernanța economică respectă dimensiunea socială;

| 4. | solicită plasarea considerațiilor sociale în centrul integrării europene și integrarea lor în toate politicile și inițiativele UE; |
| --- | --- |

4.

solicită plasarea considerațiilor sociale în centrul integrării europene și integrarea lor în toate politicile și inițiativele UE;

| 5. | consideră că dimensiunea socială ar trebui să fie un factor care să favorizeze reconcilierea/compensarea în cadrul învățării comparative; |
| --- | --- |

5.

consideră că dimensiunea socială ar trebui să fie un factor care să favorizeze reconcilierea/compensarea în cadrul învățării comparative;

| 6. | subliniază că scopul dimensiunii sociale a UEM este de a asigura securitatea socială și un standard de viață suficient pentru generațiile actuale și viitoare; consideră astfel important ca cetățenii UE să observe că uniunea lor are capacitatea de a promova progresul social; |
| --- | --- |

6.

subliniază că scopul dimensiunii sociale a UEM este de a asigura securitatea socială și un standard de viață suficient pentru generațiile actuale și viitoare; consideră astfel important ca cetățenii UE să observe că uniunea lor are capacitatea de a promova progresul social;

| 7. | consideră că dezvoltarea unei Europe sociale cu obiectivul unei „uniuni sociale” este o consecință a integrării europene; |
| --- | --- |

7.

consideră că dezvoltarea unei Europe sociale cu obiectivul unei „uniuni sociale” este o consecință a integrării europene;

| 8. | sprijină propunerea de a stabili un tablou de bord cu principalii indicatori sociali și de ocupare a forței de muncă, care să completeze procedura privind dezechilibrele macroeconomice (PDM), pentru a face consecințele sociale ale politicilor economice și ale altor politici mai transparente printr-o evaluare sau monitorizare ex ante și ex post, și care poate fi utilizat de Comisie pentru elaborarea raportului comun privind ocuparea forței de muncă (RCOFM); |
| --- | --- |

8.

sprijină propunerea de a stabili un tablou de bord cu principalii indicatori sociali și de ocupare a forței de muncă, care să completeze procedura privind dezechilibrele macroeconomice (PDM), pentru a face consecințele sociale ale politicilor economice și ale altor politici mai transparente printr-o evaluare sau monitorizare ex ante și ex post, și care poate fi utilizat de Comisie pentru elaborarea raportului comun privind ocuparea forței de muncă (RCOFM);

| 9. | respinge orice armonizare sau aliniere care are drept rezultat reducerea la minimum a standardelor sociale în statele membre; |
| --- | --- |

9.

respinge orice armonizare sau aliniere care are drept rezultat reducerea la minimum a standardelor sociale în statele membre;

| 10. | remarcă faptul că indicatorii propuși reprezintă o posibilă modalitate de asigurare a unei acoperiri complete a situației sociale și a situației privind ocuparea forței de muncă din statele membre; |
| --- | --- |

10.

remarcă faptul că indicatorii propuși reprezintă o posibilă modalitate de asigurare a unei acoperiri complete a situației sociale și a situației privind ocuparea forței de muncă din statele membre;

| 11. | invită Comisia să se asigure că toți indicatorii relevanți sunt sensibili la gen; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să se asigure că toți indicatorii relevanți sunt sensibili la gen;

| 12. | solicită ca indicatorii propuși privind șomajul în rândul tinerilor să includă, în mod voluntar, tinerii până la vârsta de 30 de ani, astfel cum prevede garanția pentru tineri; |
| --- | --- |

12.

solicită ca indicatorii propuși privind șomajul în rândul tinerilor să includă, în mod voluntar, tinerii până la vârsta de 30 de ani, astfel cum prevede garanția pentru tineri;

| 13. | solicită includerea unor indicatori suplimentari în tabloul de bord, în special a unui indice privind nivelul de sărăcie în rândul copiilor și a unui indice privind locurile de muncă decente, pentru a permite o evaluare adecvată a situației sociale în UE; |
| --- | --- |

13.

solicită includerea unor indicatori suplimentari în tabloul de bord, în special a unui indice privind nivelul de sărăcie în rândul copiilor și a unui indice privind locurile de muncă decente, pentru a permite o evaluare adecvată a situației sociale în UE;

| 14. | invită Consiliul și Comisia să ia măsuri concrete pentru a face mai transparent impactul social al politicii și reformelor, printr-o evaluare și monitorizare ex ante și ex post a reformelor politicii; |
| --- | --- |

14.

invită Consiliul și Comisia să ia măsuri concrete pentru a face mai transparent impactul social al politicii și reformelor, printr-o evaluare și monitorizare ex ante și ex post a reformelor politicii;

| 15. | solicită Consiliului să definească criterii concrete de referință pentru indicatorii sociali și de ocupare a forței de muncă sub forma unui nivel minim de protecție socială în cadrul UE, în vederea promovării unei convergențe sociale ascendente și a unui progres social; |
| --- | --- |

15.

solicită Consiliului să definească criterii concrete de referință pentru indicatorii sociali și de ocupare a forței de muncă sub forma unui nivel minim de protecție socială în cadrul UE, în vederea promovării unei convergențe sociale ascendente și a unui progres social;

| 16. | invită Comisia și statele membre să permită Parlamentului și partenerilor sociali să fie asociați în stabilirea indicatorilor sociali și de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia și statele membre să permită Parlamentului și partenerilor sociali să fie asociați în stabilirea indicatorilor sociali și de ocupare a forței de muncă;

| 17. | subliniază necesitatea de a sprijini potențialul ridicat al antreprenoriatului social cu toate aspectele inovării sociale la nivel european pentru a promova sistemele sociale naționale, a stimula creșterea economică și a crea locuri de muncă noi în economia albă și în economia ecologică, în special pentru tinerii din toate statele membre și regiuni; |
| --- | --- |

17.

subliniază necesitatea de a sprijini potențialul ridicat al antreprenoriatului social cu toate aspectele inovării sociale la nivel european pentru a promova sistemele sociale naționale, a stimula creșterea economică și a crea locuri de muncă noi în economia albă și în economia ecologică, în special pentru tinerii din toate statele membre și regiuni;

| 18. | subliniază necesitatea de a asigura faptul că monitorizarea evoluțiilor în domeniul social și al ocupării forței de muncă poate contribui la o mai bună înțelegere și la reducerea diferențelor de ordin social dintre statele membre și la prevenirea dumpingului social; |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea de a asigura faptul că monitorizarea evoluțiilor în domeniul social și al ocupării forței de muncă poate contribui la o mai bună înțelegere și la reducerea diferențelor de ordin social dintre statele membre și la prevenirea dumpingului social;

| 19. | solicită Comisiei să monitorizeze conformitatea tuturor rapoartelor statelor membre cu obiectivele Strategiei Europa 2020, în special în ceea ce privește reducerea sărăciei și ocuparea forței de muncă, și să analizeze cu atenție interconexiunile și interdependențele dintre politici; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei să monitorizeze conformitatea tuturor rapoartelor statelor membre cu obiectivele Strategiei Europa 2020, în special în ceea ce privește reducerea sărăciei și ocuparea forței de muncă, și să analizeze cu atenție interconexiunile și interdependențele dintre politici;

| 20. | regretă că în cadrul comunicării sus-menționate a Comisiei din 2 octombrie 2013 nu au fost abordate rolul și modalitățile de funcționare ale stabilizatorilor; |
| --- | --- |

20.

regretă că în cadrul comunicării sus-menționate a Comisiei din 2 octombrie 2013 nu au fost abordate rolul și modalitățile de funcționare ale stabilizatorilor;

| 21. | salută propunerea de implicare a partenerilor sociali în procesul semestrului european, printre altele în cadrul comitetului pentru dialog social, înainte de adoptarea anuală a analizei anuale a creșterii (AAC); |
| --- | --- |

21.

salută propunerea de implicare a partenerilor sociali în procesul semestrului european, printre altele în cadrul comitetului pentru dialog social, înainte de adoptarea anuală a analizei anuale a creșterii (AAC);

| 22. | salută solicitarea de a utiliza în mod optim bugetul UE pentru a dezvolta dimensiunea socială a UEM și a sprijini pe viitor mobilitatea voluntară a lucrătorilor, cu scopul de a obține beneficii maxime de pe urma potențialului de ocupare a forței de muncă al UE; |
| --- | --- |

22.

salută solicitarea de a utiliza în mod optim bugetul UE pentru a dezvolta dimensiunea socială a UEM și a sprijini pe viitor mobilitatea voluntară a lucrătorilor, cu scopul de a obține beneficii maxime de pe urma potențialului de ocupare a forței de muncă al UE;

| 23. | solicită ca partenerii sociali să joace un rol și mai activ în cadrul semestrului european; consideră regretabil caracterul prea formal al dialogului macroeconomic; |
| --- | --- |

23.

solicită ca partenerii sociali să joace un rol și mai activ în cadrul semestrului european; consideră regretabil caracterul prea formal al dialogului macroeconomic;

| 24. | solicită Comisiei să integreze mai bine rezoluția sus-menționată a Parlamentului din 23 octombrie 2013, Comunicarea menționată anterior a Comisiei din 2 octombrie 2013 și prezenta rezoluție în redactarea analizei anuale a creșterii pe 2014 (AAC); |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei să integreze mai bine rezoluția sus-menționată a Parlamentului din 23 octombrie 2013, Comunicarea menționată anterior a Comisiei din 2 octombrie 2013 și prezenta rezoluție în redactarea analizei anuale a creșterii pe 2014 (AAC);

| 25. | reamintește că buna guvernanță a UEM și impactul său pot fi eficace doar dacă sunt implicate toate părțile interesate, inclusiv partenerii sociali; invită Comisia și statele membre să asigure că sunt implicate toate părțile interesate, inclusiv partenerii sociali, în guvernanța economică și, în special, în procesul semestrului european; |
| --- | --- |

25.

reamintește că buna guvernanță a UEM și impactul său pot fi eficace doar dacă sunt implicate toate părțile interesate, inclusiv partenerii sociali; invită Comisia și statele membre să asigure că sunt implicate toate părțile interesate, inclusiv partenerii sociali, în guvernanța economică și, în special, în procesul semestrului european;

| 26. | invită Consiliul European din decembrie 2013 să definească măsuri în direcția consolidării dimensiunii sociale a UEM; |
| --- | --- |

26.

invită Consiliul European din decembrie 2013 să definească măsuri în direcția consolidării dimensiunii sociale a UEM;

| 27. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului și Consiliului European. |
| --- | --- |

27.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului și Consiliului European.

---

(1)  EUCO 00120/2012.

(2)  EUCO 00205/2012.

(3)  EUCO 00023/2013.

(4)  EUCO 00104/2/2013.

(5)  EUCO 00169/2013.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0430.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0266.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0447.

(9)  SDN/13/09.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0328.

(11)  Ocuparea forței de muncă și situația socială din UE: Buletin trimestrial, octombrie 2013.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/39

---

P7_TA(2013)0516

Bangladesh: drepturile omului și viitoarele alegeri

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la Bangladesh: drepturile omului și alegerile apropiate (2013/2951(RSP))

(2016/C 436/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Bangladesh, în special cele din 23 mai 2013 (1), 14 martie 2013 (2), 17 ianuarie 2013 (3), 10 iulie 2008 (4) și 6 septembrie 2007 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Bangladesh, în special cele din 23 mai 2013 (1), 14 martie 2013 (2), 17 ianuarie 2013 (3), 10 iulie 2008 (4) și 6 septembrie 2007 (5),

| — | având în vedere scrisoarea trimisă de șefii misiunilor Uniunii Europene la 10 octombrie 2013 cu ocazia Zilei europene împotriva pedepsei cu moartea, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea trimisă de șefii misiunilor Uniunii Europene la 10 octombrie 2013 cu ocazia Zilei europene împotriva pedepsei cu moartea,

| — | având în vedere declarația emisă de Delegația UE din Bangladesh la 12 august 2013 referitoare la detenția lui Adilur Rahman Khan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația emisă de Delegația UE din Bangladesh la 12 august 2013 referitoare la detenția lui Adilur Rahman Khan,

| — | având în vedere declarația Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului, Navi Pillay, din 6 noiembrie 2013 cu privire la condamnarea în Bangladesh a 152 de soldați la pedeapsa cu moartea în urma revoltei sângeroase din 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului, Navi Pillay, din 6 noiembrie 2013 cu privire la condamnarea în Bangladesh a 152 de soldați la pedeapsa cu moartea în urma revoltei sângeroase din 2009,

| — | având în vedere Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului adoptată de Adunarea Generală a ONU la 9 decembrie 1998, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului adoptată de Adunarea Generală a ONU la 9 decembrie 1998,

| — | având în vedere Analiza periodică universală din 2013 referitoare la Bangladesh, |
| --- | --- |

—

având în vedere Analiza periodică universală din 2013 referitoare la Bangladesh,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE întreține relații bune și de lungă durată cu Bangladeshul, inclusiv prin Acordul de cooperare privind parteneriatul și dezvoltarea; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE întreține relații bune și de lungă durată cu Bangladeshul, inclusiv prin Acordul de cooperare privind parteneriatul și dezvoltarea;

| B. | întrucât în Bangladesh vor avea loc alegeri parlamentare înainte de 25 ianuarie 2014, după cinci ani de guvernare asigurată de un guvern civil ales prin sufragiu; întrucât, pentru a consolida guvernarea democratică relativ stabilă a țării, care a evoluat în ultimii cinci ani, este esențial să se organizeze alegeri libere, corecte și transparente; |
| --- | --- |

B.

întrucât în Bangladesh vor avea loc alegeri parlamentare înainte de 25 ianuarie 2014, după cinci ani de guvernare asigurată de un guvern civil ales prin sufragiu; întrucât, pentru a consolida guvernarea democratică relativ stabilă a țării, care a evoluat în ultimii cinci ani, este esențial să se organizeze alegeri libere, corecte și transparente;

| C. | întrucât, în timpul tulburărilor politice provocate de grevele generale („hartal”) organizate de Partidul Naționalist din Bangladesh (BNP) sub conducerea fostului prim-ministru, Begum Khaleda Zia, până în prezent și-au pierdut viața aproximativ 30 de locuitori ai Bangladeshului și sute de alți locuitori au fost răniți, iar aliatul acestui partid, organizația Jamaat-e-Islami, a cerut ca alegerile apropiate să fie supravegheate de un guvern interimar care să nu aibă afilieri de partid, precum și demisia prim-ministrului Sheikh Hasina; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în timpul tulburărilor politice provocate de grevele generale („hartal”) organizate de Partidul Naționalist din Bangladesh (BNP) sub conducerea fostului prim-ministru, Begum Khaleda Zia, până în prezent și-au pierdut viața aproximativ 30 de locuitori ai Bangladeshului și sute de alți locuitori au fost răniți, iar aliatul acestui partid, organizația Jamaat-e-Islami, a cerut ca alegerile apropiate să fie supravegheate de un guvern interimar care să nu aibă afilieri de partid, precum și demisia prim-ministrului Sheikh Hasina;

| D. | întrucât în urma acestor greve guvernul a dispus arestarea a cinci lideri din rândurile conducerii opoziției, precum și, potrivit surselor din cadrul BNP, arestarea în zonele rurale, începând cu ziua de vineri, 8 noiembrie 2013, a aproximativ 1 000 de susținători ai BNP; |
| --- | --- |

D.

întrucât în urma acestor greve guvernul a dispus arestarea a cinci lideri din rândurile conducerii opoziției, precum și, potrivit surselor din cadrul BNP, arestarea în zonele rurale, începând cu ziua de vineri, 8 noiembrie 2013, a aproximativ 1 000 de susținători ai BNP;

| E. | întrucât miniștrii aflați în funcție și-au dat demisia, iar prim-ministrul Hasina, care reprezintă Liga Awami, a propus să formeze un guvern care să includă reprezentanți ai tuturor partidelor, însă, până în prezent, principalul partid de opoziție nu a dat curs acestei oferte; |
| --- | --- |

E.

întrucât miniștrii aflați în funcție și-au dat demisia, iar prim-ministrul Hasina, care reprezintă Liga Awami, a propus să formeze un guvern care să includă reprezentanți ai tuturor partidelor, însă, până în prezent, principalul partid de opoziție nu a dat curs acestei oferte;

| F. | întrucât atât BNP, cât și Liga Awami au exprimat de-a lungul anilor opinii contradictorii și schimbătoare în ceea ce privește necesitatea unui guvern interimar, iar Curtea Supremă a declarat în mai 2011 ilegală dispoziția constituțională, veche de 15 ani, care obligă un guvern ales să transmită puterea, la expirarea mandatului său, unei administrații interimare desemnate și nepartizane care să supravegheze noile alegeri parlamentare; întrucât Curtea Supremă a declarat totodată că sistemul invalidat poate fi aplicat timp de încă două mandate parlamentare pentru „siguranța statului și a populației sale”; întrucât acest sistem a fost discreditat în anii 2007 și 2008 de ultimul guvern interimar susținut de armată, deoarece acesta a refuzat să organizeze alegeri timp de aproape doi ani și a trimis în închisoare liderii celor două partide principale, Sheikh Hasina și Begum Khaleda Zia (împreună cu fiul acesteia Tarique Rahman); |
| --- | --- |

F.

întrucât atât BNP, cât și Liga Awami au exprimat de-a lungul anilor opinii contradictorii și schimbătoare în ceea ce privește necesitatea unui guvern interimar, iar Curtea Supremă a declarat în mai 2011 ilegală dispoziția constituțională, veche de 15 ani, care obligă un guvern ales să transmită puterea, la expirarea mandatului său, unei administrații interimare desemnate și nepartizane care să supravegheze noile alegeri parlamentare; întrucât Curtea Supremă a declarat totodată că sistemul invalidat poate fi aplicat timp de încă două mandate parlamentare pentru „siguranța statului și a populației sale”; întrucât acest sistem a fost discreditat în anii 2007 și 2008 de ultimul guvern interimar susținut de armată, deoarece acesta a refuzat să organizeze alegeri timp de aproape doi ani și a trimis în închisoare liderii celor două partide principale, Sheikh Hasina și Begum Khaleda Zia (împreună cu fiul acesteia Tarique Rahman);

| G. | întrucât, în urma pronunțării hotărârii, Liga Awami a prezentat proiectul celei de-a 15-a modificări a constituției și a eliminat sistemul bazat pe un guvern interimar, în pofida refuzului partidului de opoziție BNP de a participa la această reformă; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în urma pronunțării hotărârii, Liga Awami a prezentat proiectul celei de-a 15-a modificări a constituției și a eliminat sistemul bazat pe un guvern interimar, în pofida refuzului partidului de opoziție BNP de a participa la această reformă;

| H. | întrucât, de la venirea la putere a lui Sheikh Hasina, în Bangladesh au avut loc cinci alegeri regionale pe care Liga Awami le-a pierdut, iar în urma alegerilor nu a fost formulată nicio contestație bazată pe presupuse nereguli; |
| --- | --- |

H.

întrucât, de la venirea la putere a lui Sheikh Hasina, în Bangladesh au avut loc cinci alegeri regionale pe care Liga Awami le-a pierdut, iar în urma alegerilor nu a fost formulată nicio contestație bazată pe presupuse nereguli;

| I. | întrucât segmentul sărac al populației din Bangladesh, care depinde de plata zilnică a remunerației pentru a putea supraviețui, este puternic afectat de greve și întrucât economia fragilă a Bangladeshului, care a fost deja nevoită să facă față accidentelor traumatizante din sectorul confecțiilor, va avea, probabil, de suferit și mai mult; |
| --- | --- |

I.

întrucât segmentul sărac al populației din Bangladesh, care depinde de plata zilnică a remunerației pentru a putea supraviețui, este puternic afectat de greve și întrucât economia fragilă a Bangladeshului, care a fost deja nevoită să facă față accidentelor traumatizante din sectorul confecțiilor, va avea, probabil, de suferit și mai mult;

| J. | întrucât sunt formulate învinuiri la adresa Jamaat-e-Islami, potrivit cărora aceasta promovează grevele pentru a obstrucționa procesele de judecare a liderilor săi învinuiți de crime de război; |
| --- | --- |

J.

întrucât sunt formulate învinuiri la adresa Jamaat-e-Islami, potrivit cărora aceasta promovează grevele pentru a obstrucționa procesele de judecare a liderilor săi învinuiți de crime de război;

| K. | întrucât, la 5 noiembrie 2013, în cadrul unuia dintre cele mai mari procese din istorie, 152 de soldați au fost condamnați la moarte de tribunalul special creat pentru urmărirea în judecată a crimelor comise în timpul revoltei din 2009, în care au fost ucise cu brutalitate 74 de persoane, inclusiv 57 de ofițeri ai armatei; întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru drepturile omului, Navi Pillay, și-a exprimat îngrijorarea cu privire la aceste condamnări la moarte, bazându-se pe informații conform cărora cei acuzați au fost torturați, declarând totodată că procesele în masă nu au respectat standardele drepturilor omului; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 5 noiembrie 2013, în cadrul unuia dintre cele mai mari procese din istorie, 152 de soldați au fost condamnați la moarte de tribunalul special creat pentru urmărirea în judecată a crimelor comise în timpul revoltei din 2009, în care au fost ucise cu brutalitate 74 de persoane, inclusiv 57 de ofițeri ai armatei; întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru drepturile omului, Navi Pillay, și-a exprimat îngrijorarea cu privire la aceste condamnări la moarte, bazându-se pe informații conform cărora cei acuzați au fost torturați, declarând totodată că procesele în masă nu au respectat standardele drepturilor omului;

| L. | întrucât activiștii ONG-urilor, juriștii, jurnaliștii și sindicaliștii care apără drepturile civile suferă în continuare presiuni și întrucât autoritățile nu au lansat anchete efective care să studieze cazurile de ucidere extrajudiciară, tortură și dispariție, cum ar fi cazul lui Aminul Islam, lider al muncitorilor și apărător al drepturilor omului, |
| --- | --- |

L.

întrucât activiștii ONG-urilor, juriștii, jurnaliștii și sindicaliștii care apără drepturile civile suferă în continuare presiuni și întrucât autoritățile nu au lansat anchete efective care să studieze cazurile de ucidere extrajudiciară, tortură și dispariție, cum ar fi cazul lui Aminul Islam, lider al muncitorilor și apărător al drepturilor omului,

| 1. | își exprimă preocuparea profundă cu privire la blocajul continuu al vieții de zi cu zi din Bangladesh ca rezultat al grevelor generale organizate de opoziția reprezentată de BNP și Jamaat-e-Islami și al confruntării dintre cele două tabere politice – Liga Awami și opoziția – înainte de alegerile parlamentare; |
| --- | --- |

1.

își exprimă preocuparea profundă cu privire la blocajul continuu al vieții de zi cu zi din Bangladesh ca rezultat al grevelor generale organizate de opoziția reprezentată de BNP și Jamaat-e-Islami și al confruntării dintre cele două tabere politice – Liga Awami și opoziția – înainte de alegerile parlamentare;

| 2. | regretă faptul că parlamentul din Bangladesh nu a reușit să ajungă la un consens la care să adere toate partidele în ceea ce privește exercitarea puterii de către guvern în perioada premergătoare alegerilor, având în vedere faptul că majoritatea democrațiilor depășesc această etapă fără numirea unui guvern interimar; invită guvernul și opoziția din Bangladesh să acorde de urgență prioritate intereselor țării și să găsească un compromis care să acorde populației din Bangladesh posibilitatea de a-și exprima voința democratică; |
| --- | --- |

2.

regretă faptul că parlamentul din Bangladesh nu a reușit să ajungă la un consens la care să adere toate partidele în ceea ce privește exercitarea puterii de către guvern în perioada premergătoare alegerilor, având în vedere faptul că majoritatea democrațiilor depășesc această etapă fără numirea unui guvern interimar; invită guvernul și opoziția din Bangladesh să acorde de urgență prioritate intereselor țării și să găsească un compromis care să acorde populației din Bangladesh posibilitatea de a-și exprima voința democratică;

| 3. | recunoaște reputația Bangladeshului ca o țară tolerantă, în care coexistă mai multe religii, și condamnă grupurile și fracțiunile care încearcă să declanșeze tensiuni intercomunitare pentru a-și atinge propriile scopuri; invită toate grupurile și persoanele să dea dovadă de toleranță și reținere, în special în perioada premergătoare alegerilor, în timpul alegerilor și după acestea; |
| --- | --- |

3.

recunoaște reputația Bangladeshului ca o țară tolerantă, în care coexistă mai multe religii, și condamnă grupurile și fracțiunile care încearcă să declanșeze tensiuni intercomunitare pentru a-și atinge propriile scopuri; invită toate grupurile și persoanele să dea dovadă de toleranță și reținere, în special în perioada premergătoare alegerilor, în timpul alegerilor și după acestea;

| 4. | invită toate părțile să nu boicoteze alegerile, deoarece acest lucru ar priva cetățenii de opțiuni politice și ar submina stabilitatea socială și economică a Bangladeshului și progresul impresionant realizat de acesta pe calea dezvoltării, în special în ceea ce privește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului, gestionarea catastrofelor, drepturile lucrătorilor și emanciparea femeilor; |
| --- | --- |

4.

invită toate părțile să nu boicoteze alegerile, deoarece acest lucru ar priva cetățenii de opțiuni politice și ar submina stabilitatea socială și economică a Bangladeshului și progresul impresionant realizat de acesta pe calea dezvoltării, în special în ceea ce privește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului, gestionarea catastrofelor, drepturile lucrătorilor și emanciparea femeilor;

| 5. | invită Comisia electorală din Bangladesh să organizeze și să supravegheze următoarele alegeri generale în deplină transparență; sprijină recunoașterea unor noi partide politice care intenționează să participe la următoarele alegeri generale și îndeplinesc criterii rezonabile pentru participarea și reprezentarea politică; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia electorală din Bangladesh să organizeze și să supravegheze următoarele alegeri generale în deplină transparență; sprijină recunoașterea unor noi partide politice care intenționează să participe la următoarele alegeri generale și îndeplinesc criterii rezonabile pentru participarea și reprezentarea politică;

| 6. | invită toate partidele politice să se abțină de la violență și de la instigarea la violență în timpul procesului electoral și să evite repetarea ciocnirilor violente motivate politic, care au avut loc în prima jumătate a lui 2013; își exprimă profunda îngrijorare, în acest context, cu privire la izbucnirile recente de violență motivată politic în urma cărora, l-a sfârșitul lui octombrie 2013, zeci de persoane și-au pierdut viața; |
| --- | --- |

6.

invită toate partidele politice să se abțină de la violență și de la instigarea la violență în timpul procesului electoral și să evite repetarea ciocnirilor violente motivate politic, care au avut loc în prima jumătate a lui 2013; își exprimă profunda îngrijorare, în acest context, cu privire la izbucnirile recente de violență motivată politic în urma cărora, l-a sfârșitul lui octombrie 2013, zeci de persoane și-au pierdut viața;

| 7. | recunoaște necesitatea de reconciliere, de dreptate și de răspundere pentru crimele comise în timpul războiului de independență din 1971; subliniază și sprijină rolul important care îi revine Tribunalului Penal Internațional în acest sens; |
| --- | --- |

7.

recunoaște necesitatea de reconciliere, de dreptate și de răspundere pentru crimele comise în timpul războiului de independență din 1971; subliniază și sprijină rolul important care îi revine Tribunalului Penal Internațional în acest sens;

| 8. | regretă, totuși, faptul că în Bangladesh se află în creștere numărul persoanelor condamnate la pedeapsa cu moartea și sentințele capitale în masă pronunțate în cadrul proceselor de judecare a persoanelor implicate în revolta gărzii de frontieră din 2009; insistă asupra faptului că trebuie aplicate standardele naționale și cele internaționale în ceea ce privește procesele echitabile și respectarea garanțiilor procedurale; |
| --- | --- |

8.

regretă, totuși, faptul că în Bangladesh se află în creștere numărul persoanelor condamnate la pedeapsa cu moartea și sentințele capitale în masă pronunțate în cadrul proceselor de judecare a persoanelor implicate în revolta gărzii de frontieră din 2009; insistă asupra faptului că trebuie aplicate standardele naționale și cele internaționale în ceea ce privește procesele echitabile și respectarea garanțiilor procedurale;

| 9. | își reiterează opoziția fermă față de utilizarea pedepsei cu moartea în toate cazurile și în toate circumstanțele și invită autoritățile competente din Bangladesh să introducă un moratoriu oficial asupra execuțiilor ca un prim pas pe calea aboliri pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

9.

își reiterează opoziția fermă față de utilizarea pedepsei cu moartea în toate cazurile și în toate circumstanțele și invită autoritățile competente din Bangladesh să introducă un moratoriu oficial asupra execuțiilor ca un prim pas pe calea aboliri pedepsei cu moartea;

| 10. | invită guvernul din Bangladesh să restabilească mediul favorabil pentru organizațiile societății civile, inclusiv pentru apărătorii drepturilor omului, care a contribuit în mare măsură la dezvoltarea Bangladeshului, astfel încât acestea să își poată desfășura liber activitățile; |
| --- | --- |

10.

invită guvernul din Bangladesh să restabilească mediul favorabil pentru organizațiile societății civile, inclusiv pentru apărătorii drepturilor omului, care a contribuit în mare măsură la dezvoltarea Bangladeshului, astfel încât acestea să își poată desfășura liber activitățile;

| 11. | îndeamnă autoritățile din Bangladesh să desfășoare anchete rapide, independente și transparente cu privire la cazurile de încălcare a drepturilor apărătorilor drepturilor omului, inclusiv amenințări, atacuri, omoruri, tortură și maltratare, pentru a identifica toate persoanele responsabile și a le aduce în fața justiției; subliniază, în special, cazul liderului muncitorilor, Aminul Islam, precum și cazurile jurnaliștilor Sagar Sarowar și Meherun Runi; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă autoritățile din Bangladesh să desfășoare anchete rapide, independente și transparente cu privire la cazurile de încălcare a drepturilor apărătorilor drepturilor omului, inclusiv amenințări, atacuri, omoruri, tortură și maltratare, pentru a identifica toate persoanele responsabile și a le aduce în fața justiției; subliniază, în special, cazul liderului muncitorilor, Aminul Islam, precum și cazurile jurnaliștilor Sagar Sarowar și Meherun Runi;

| 12. | salută inițiativa comună a guvernului din Bangladesh și Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în colaborare cu guvernul, reprezentanții patronatului și ai lucrătorilor, de a îmbunătăți condițiile de muncă din sectorul confecțiilor; îndeamnă mărcile de îmbrăcăminte europene și alte mărci internaționale să își îndeplinească promisiunile și angajamentele asumate după prăbușirea fabricii Rana Plaza, inclusiv în cadrul Acordului privind siguranța împotriva incendiilor și siguranța clădirilor în Bangladesh; |
| --- | --- |

12.

salută inițiativa comună a guvernului din Bangladesh și Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în colaborare cu guvernul, reprezentanții patronatului și ai lucrătorilor, de a îmbunătăți condițiile de muncă din sectorul confecțiilor; îndeamnă mărcile de îmbrăcăminte europene și alte mărci internaționale să își îndeplinească promisiunile și angajamentele asumate după prăbușirea fabricii Rana Plaza, inclusiv în cadrul Acordului privind siguranța împotriva incendiilor și siguranța clădirilor în Bangladesh;

| 13. | invită guvernul din Bangladesh să elimine cerința de „reprezentativitate” de 30 % prevăzută pentru înregistrarea sindicatelor, să lărgească domeniul de aplicare al Legii muncii astfel încât să includă categoriile de lucrători care sunt în prezent excluse, să interzică ingerința patronatului în afacerile interne ale sindicatelor, să lărgească domeniul de aplicare al Legii muncii astfel încât aceasta să se aplice zonelor de prelucrare a exporturilor și să acorde drepturi de negociere colectivă asociațiilor pentru bunăstarea lucrătorilor (WWA), înlesnind totodată înregistrarea WWA; |
| --- | --- |

13.

invită guvernul din Bangladesh să elimine cerința de „reprezentativitate” de 30 % prevăzută pentru înregistrarea sindicatelor, să lărgească domeniul de aplicare al Legii muncii astfel încât să includă categoriile de lucrători care sunt în prezent excluse, să interzică ingerința patronatului în afacerile interne ale sindicatelor, să lărgească domeniul de aplicare al Legii muncii astfel încât aceasta să se aplice zonelor de prelucrare a exporturilor și să acorde drepturi de negociere colectivă asociațiilor pentru bunăstarea lucrătorilor (WWA), înlesnind totodată înregistrarea WWA;

| 14. | așteaptă cu nerăbdare momentul în care Bangladeshul va coopera pe deplin cu organismele ONU instituite în virtutea tratatelor și va transmite o invitație permanentă procedurilor speciale ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului; |
| --- | --- |

14.

așteaptă cu nerăbdare momentul în care Bangladeshul va coopera pe deplin cu organismele ONU instituite în virtutea tratatelor și va transmite o invitație permanentă procedurilor speciale ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, precum și guvernului și parlamentului Bangladeshului. |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, precum și guvernului și parlamentului Bangladeshului.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0230.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0100.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0027.

(4)  JO C 294 E, 3.12.2009, p. 77.

(5)  JO C 187 E, 24.7.2008, p. 240.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/42

---

P7_TA(2013)0517

Qatar: situația lucrătorilor migranți

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la Qatar: situația lucrătorilor migranți (2013/2952(RSP))

(2016/C 436/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2011 referitoare la relațiile Uniunii Europene cu Consiliul de Cooperare al Golfului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2011 referitoare la relațiile Uniunii Europene cu Consiliul de Cooperare al Golfului (1),

| — | având în vedere Consiliul comun și Reuniunea ministerială UE – Consiliul de Cooperare al Golfului, care au avut loc la Manama, Bahrain, la 30 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consiliul comun și Reuniunea ministerială UE – Consiliul de Cooperare al Golfului, care au avut loc la Manama, Bahrain, la 30 iunie 2013,

| — | având în vedere Convenția ONU din 18 decembrie 1990 privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 18 decembrie 1990 privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora,

| — | având în vedere anunțul Federației Internaționale de Fotbal (FIFA) din 2 decembrie 2010 privind selecția Qatarului ca locul desfășurării cupei mondiale de fotbal din 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere anunțul Federației Internaționale de Fotbal (FIFA) din 2 decembrie 2010 privind selecția Qatarului ca locul desfășurării cupei mondiale de fotbal din 2022,

| — | având în vedere ratificarea de către Qatar la 12 martie 1998 a Convenției Organizației Internaționale a Muncii privind munca forțată sau obligatorie (C029), |
| --- | --- |

—

având în vedere ratificarea de către Qatar la 12 martie 1998 a Convenției Organizației Internaționale a Muncii privind munca forțată sau obligatorie (C029),

| — | având în vedere decizia ministrului qatarian al serviciului public și locuințelor din 22 august 2005 cu privire la aplicarea Legii muncii nr. 14/2004 privind reglementarea condițiilor și procedurilor de emitere a autorizațiilor locuitorilor din Qatar care doresc să angajeze lucrători străini și Legea qatariană nr. 4 din 2009 privind garanții lucrătorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia ministrului qatarian al serviciului public și locuințelor din 22 august 2005 cu privire la aplicarea Legii muncii nr. 14/2004 privind reglementarea condițiilor și procedurilor de emitere a autorizațiilor locuitorilor din Qatar care doresc să angajeze lucrători străini și Legea qatariană nr. 4 din 2009 privind garanții lucrătorilor,

| — | având în vedere declarația de misiune a Raportorului special al ONU, François Crépeau, din 10 noiembrie 2013 cu privire la drepturile omului aplicabile migranților, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de misiune a Raportorului special al ONU, François Crépeau, din 10 noiembrie 2013 cu privire la drepturile omului aplicabile migranților,

| — | având în vedere rapoartele organizațiilor Human Rights Watch și Amnesty International cu privire la situația lucrătorilor qatarieni din domeniul construcțiilor înainte de cupa mondială și vizita recentă în Qatar a secretarului general al Amnesty International, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele organizațiilor Human Rights Watch și Amnesty International cu privire la situația lucrătorilor qatarieni din domeniul construcțiilor înainte de cupa mondială și vizita recentă în Qatar a secretarului general al Amnesty International,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât se estimează că în Qatar se găsesc aproximativ 1,35 milioane de resortisanți străini, ceea ce reprezintă aproape 90 % din forța de muncă a țării; întrucât migranții sunt angajați în mare parte în domeniul construcțiilor, în servicii și pentru munci casnice; întrucât, potrivit acestor cifre, în Qatar raportul dintre lucrătorii migranți și populația autohtonă este cel mai ridicat din lume; întrucât în Qatar sunt așteptați încă cel puțin 500 000 de lucrători migranți pentru a se accelera lucrările de construcție necesare pentru a pregăti cupa mondială de fotbal din 2022; întrucât majoritatea lucrătorilor migranți provin din India și Nepal, dar și din Bangladesh, Pakistan, Filipine și Sri Lanka; |
| --- | --- |

A.

întrucât se estimează că în Qatar se găsesc aproximativ 1,35 milioane de resortisanți străini, ceea ce reprezintă aproape 90 % din forța de muncă a țării; întrucât migranții sunt angajați în mare parte în domeniul construcțiilor, în servicii și pentru munci casnice; întrucât, potrivit acestor cifre, în Qatar raportul dintre lucrătorii migranți și populația autohtonă este cel mai ridicat din lume; întrucât în Qatar sunt așteptați încă cel puțin 500 000 de lucrători migranți pentru a se accelera lucrările de construcție necesare pentru a pregăti cupa mondială de fotbal din 2022; întrucât majoritatea lucrătorilor migranți provin din India și Nepal, dar și din Bangladesh, Pakistan, Filipine și Sri Lanka;

| B. | întrucât, potrivit Confederației Internaționale a Sindicatelor (ITUC), datele puse la dispoziție de ambasadele Indiei și Nepalului din Qatar demonstrează că în fiecare an își pierd viața în Qatar în medie câte 200 de lucrători din aceste două țări, această situație fiind susceptibilă de a se deteriora și mai mult înainte de cupa mondială din 2022; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit Confederației Internaționale a Sindicatelor (ITUC), datele puse la dispoziție de ambasadele Indiei și Nepalului din Qatar demonstrează că în fiecare an își pierd viața în Qatar în medie câte 200 de lucrători din aceste două țări, această situație fiind susceptibilă de a se deteriora și mai mult înainte de cupa mondială din 2022;

| C. | întrucât Organizația Internațională a Muncii (OIM) a avertizat Qatarul că nu a implementat încă pe deplin convenția internațională prin care se interzice utilizarea muncii forțate sau obligatorii, pe care acesta a ratificat-o în 1998; întrucât OIM a creat un comitet tripartit pentru a analiza dovezile și a formula recomandări pentru guvernul qatarian cu privire la modul în care acesta trebuie să asigure respectarea angajamentelor sale internaționale; |
| --- | --- |

C.

întrucât Organizația Internațională a Muncii (OIM) a avertizat Qatarul că nu a implementat încă pe deplin convenția internațională prin care se interzice utilizarea muncii forțate sau obligatorii, pe care acesta a ratificat-o în 1998; întrucât OIM a creat un comitet tripartit pentru a analiza dovezile și a formula recomandări pentru guvernul qatarian cu privire la modul în care acesta trebuie să asigure respectarea angajamentelor sale internaționale;

| D. | întrucât președintele Comitetului național pentru drepturile omului din Qatar a recunoscut că „au existat anumite probleme” și s-a angajat să facă tot posibilul, împreună cu guvernul, pentru a le soluționa; întrucât autoritățile qatariene au anunțat că legislația muncii va fi modificată și că se construiesc locuințe pentru lucrători; |
| --- | --- |

D.

întrucât președintele Comitetului național pentru drepturile omului din Qatar a recunoscut că „au existat anumite probleme” și s-a angajat să facă tot posibilul, împreună cu guvernul, pentru a le soluționa; întrucât autoritățile qatariene au anunțat că legislația muncii va fi modificată și că se construiesc locuințe pentru lucrători;

| E. | întrucât normele de garantare pentru obținerea vizei, cunoscute drept sistemul „kafala”, interzic lucrătorilor să își schimbe locul de muncă fără autorizația angajatorului și nu le permit să părăsească țara fără o autorizație semnată de angajator; întrucât sistemul kafala este deseori exploatat, deoarece angajatorii rețin pașapoartele și salariile lucrătorilor, iar aceștia trebuie să plătească taxe de până la 3 500 de dolari SUA pentru a obține viza de la „kafeel” (garant), ceea ce face ca lucrătorii să aibă datorii excesiv de ridicate; |
| --- | --- |

E.

întrucât normele de garantare pentru obținerea vizei, cunoscute drept sistemul „kafala”, interzic lucrătorilor să își schimbe locul de muncă fără autorizația angajatorului și nu le permit să părăsească țara fără o autorizație semnată de angajator; întrucât sistemul kafala este deseori exploatat, deoarece angajatorii rețin pașapoartele și salariile lucrătorilor, iar aceștia trebuie să plătească taxe de până la 3 500 de dolari SUA pentru a obține viza de la „kafeel” (garant), ceea ce face ca lucrătorii să aibă datorii excesiv de ridicate;

| F. | întrucât Confederația Sindicală Europeană (CSI) a depus în martie 2013o plângere pe lângă Ministerul Muncii din Qatar împotriva mai multor întreprinderi qatariene; întrucât Departamentul pentru relațiile de muncă din cadrul Ministerului Muncii din Qatar a primit 6 000 de plângeri din partea lucrătorilor în 2012; întrucât CSI și Confederația internațională a lucrătorilor din domeniul construcțiilor și lemnului au denunțat această situație și au depus în comun plângeri pe lângă OIM cu privire la condițiile de muncă și libertatea de asociere în Qatar, |
| --- | --- |

F.

întrucât Confederația Sindicală Europeană (CSI) a depus în martie 2013o plângere pe lângă Ministerul Muncii din Qatar împotriva mai multor întreprinderi qatariene; întrucât Departamentul pentru relațiile de muncă din cadrul Ministerului Muncii din Qatar a primit 6 000 de plângeri din partea lucrătorilor în 2012; întrucât CSI și Confederația internațională a lucrătorilor din domeniul construcțiilor și lemnului au denunțat această situație și au depus în comun plângeri pe lângă OIM cu privire la condițiile de muncă și libertatea de asociere în Qatar,

| 1. | regretă moartea lucrătorilor migranți în Qatar și adresează condoleanțele sale familiilor victimelor; |
| --- | --- |

1.

regretă moartea lucrătorilor migranți în Qatar și adresează condoleanțele sale familiilor victimelor;

| 2. | este preocupat de situația lucrătorilor migranți din Qatar, inclusiv de programul prelungit de lucru, condițiile de muncă periculoase, neplata salariilor timp de mai multe luni, confiscarea pașapoartelor, obligația de a trăi în tabere supraîncărcate, refuzându-li-se dreptul de a se organiza în sindicate și neavând acces liber la apă potabilă pe timp de caniculă; |
| --- | --- |

2.

este preocupat de situația lucrătorilor migranți din Qatar, inclusiv de programul prelungit de lucru, condițiile de muncă periculoase, neplata salariilor timp de mai multe luni, confiscarea pașapoartelor, obligația de a trăi în tabere supraîncărcate, refuzându-li-se dreptul de a se organiza în sindicate și neavând acces liber la apă potabilă pe timp de caniculă;

| 3. | recunoaște provocările cu care se confruntă autoritățile qatariene pentru a gestiona o forță de muncă națională care este alcătuită în proporție de 90 % din lucrători migranți, precum și provocările legate de aplicarea legii în acest domeniu; |
| --- | --- |

3.

recunoaște provocările cu care se confruntă autoritățile qatariene pentru a gestiona o forță de muncă națională care este alcătuită în proporție de 90 % din lucrători migranți, precum și provocările legate de aplicarea legii în acest domeniu;

| 4. | salută anunțul făcut de Guvernul Qatarului potrivit căruia acesta va înscrie pe o listă neagă întreprinderile care exploatează lucrătorii migranți; salută eforturile făcute de guvern și, în special, de Consiliul național pentru drepturile omului din Qatar, pentru a sensibiliza lucrătorii migranți cu privire la drepturile și obligațiile lor în temeiul dreptului internațional; salută, în acest sens, decizia Consiliul național pentru drepturile omului de a înființa un nou centru pentru soluționarea plângerilor lucrătorilor migranți; |
| --- | --- |

4.

salută anunțul făcut de Guvernul Qatarului potrivit căruia acesta va înscrie pe o listă neagă întreprinderile care exploatează lucrătorii migranți; salută eforturile făcute de guvern și, în special, de Consiliul național pentru drepturile omului din Qatar, pentru a sensibiliza lucrătorii migranți cu privire la drepturile și obligațiile lor în temeiul dreptului internațional; salută, în acest sens, decizia Consiliul național pentru drepturile omului de a înființa un nou centru pentru soluționarea plângerilor lucrătorilor migranți;

| 5. | invită autoritățile qatariene să pună în aplicare în mod eficace legislația în vigoare în acest domeniu, inclusiv punând în aplicare interdicția privind confiscarea pașapoartelor, urmărind în justiție infracțiunile și impunând sancțiuni semnificative întreprinderilor și persoanelor care încalcă legile care vizează protejarea drepturilor lucrătorilor; salută angajamentul asumat de autoritățile qatariene de a adopta o legislație privind lucrătorii casnici, care să prevadă o protecție semnificativă a drepturilor lucrătorilor și mecanisme eficace pentru a asigura respectarea acestora; solicită, în acest sens, adoptarea rapidă a proiectului de lege privind lucrătorii casnici, care este în curs de dezbatere în cadrul Consiliului suprem al familiei; ia act de faptul că majoritatea lucrătorilor casnici sunt femei; |
| --- | --- |

5.

invită autoritățile qatariene să pună în aplicare în mod eficace legislația în vigoare în acest domeniu, inclusiv punând în aplicare interdicția privind confiscarea pașapoartelor, urmărind în justiție infracțiunile și impunând sancțiuni semnificative întreprinderilor și persoanelor care încalcă legile care vizează protejarea drepturilor lucrătorilor; salută angajamentul asumat de autoritățile qatariene de a adopta o legislație privind lucrătorii casnici, care să prevadă o protecție semnificativă a drepturilor lucrătorilor și mecanisme eficace pentru a asigura respectarea acestora; solicită, în acest sens, adoptarea rapidă a proiectului de lege privind lucrătorii casnici, care este în curs de dezbatere în cadrul Consiliului suprem al familiei; ia act de faptul că majoritatea lucrătorilor casnici sunt femei;

| 6. | salută faptul că autoritățile guvernamentale relevante au propus desfășurarea de anchete privind toate acuzațiile și promisiunea făcută de autoritățile qatariene de a crește numărul inspectorilor de muncă însărcinați cu monitorizarea punerii în aplicare a unei legislații a muncii corespunzătoare; consideră că inspectorii de muncă trebuie să fie formați în domeniul normelor privind drepturile omului și speră că aceștia vor fi asistați în munca lor de interpreți; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că autoritățile guvernamentale relevante au propus desfășurarea de anchete privind toate acuzațiile și promisiunea făcută de autoritățile qatariene de a crește numărul inspectorilor de muncă însărcinați cu monitorizarea punerii în aplicare a unei legislații a muncii corespunzătoare; consideră că inspectorii de muncă trebuie să fie formați în domeniul normelor privind drepturile omului și speră că aceștia vor fi asistați în munca lor de interpreți;

| 7. | este preocupat de faptul că anumite persoane sunt private de libertate doar pentru că „au fugit” de la angajatorii lor și invită autoritățile qatariene să pună capăt acestor practici; insistă, de asemenea, ca toți migranții privați de libertate să aibă posibilitatea de a-și contacta familiile și serviciile consulare, să aibă acces la un avocat și un interpret și să aibă dreptul de a contesta imediat legalitatea privării lor de libertate; |
| --- | --- |

7.

este preocupat de faptul că anumite persoane sunt private de libertate doar pentru că „au fugit” de la angajatorii lor și invită autoritățile qatariene să pună capăt acestor practici; insistă, de asemenea, ca toți migranții privați de libertate să aibă posibilitatea de a-și contacta familiile și serviciile consulare, să aibă acces la un avocat și un interpret și să aibă dreptul de a contesta imediat legalitatea privării lor de libertate;

| 8. | salută tranziția înregistrată spre soluționarea problemelor cu care se confruntă jucătorii francezi de fotbal Zahir Belounis și Stéphane Morello, care au căzut victime ale sistemului de sponsorizare, fiind astfel împiedicați să părăsească țara, și solicită autorităților qatariene și FIFA să se asigure că nu mai apar astfel de cazuri; |
| --- | --- |

8.

salută tranziția înregistrată spre soluționarea problemelor cu care se confruntă jucătorii francezi de fotbal Zahir Belounis și Stéphane Morello, care au căzut victime ale sistemului de sponsorizare, fiind astfel împiedicați să părăsească țara, și solicită autorităților qatariene și FIFA să se asigure că nu mai apar astfel de cazuri;

| 9. | solicită Qatarului să ratifice Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale; |
| --- | --- |

9.

solicită Qatarului să ratifice Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale;

| 10. | solicită Qatarului să ratifice convențiile OIM, inclusiv cele privind lucrătorii migranți, libertatea de asociere, dreptul de a se organiza și negocierile colective, lucrătorii casnici și agențiile private de recrutare, și să analizeze posibilitatea de a solicita asistență tehnică din partea OIM pentru a asigura conformitatea legislațiilor și practicii qatariene cu aceste convenții; |
| --- | --- |

10.

solicită Qatarului să ratifice convențiile OIM, inclusiv cele privind lucrătorii migranți, libertatea de asociere, dreptul de a se organiza și negocierile colective, lucrătorii casnici și agențiile private de recrutare, și să analizeze posibilitatea de a solicita asistență tehnică din partea OIM pentru a asigura conformitatea legislațiilor și practicii qatariene cu aceste convenții;

| 11. | solicită să se construiască mai multe adăposturi pentru lucrători migranți, în special adăposturi pentru femei și copii care să fie adaptate nevoilor lor; salută anunțul din 9 noiembrie 2013 privind construirea de spații de cazare pentru 60 000 de lucrători, care vor fi deschise în decembrie 2013; |
| --- | --- |

11.

solicită să se construiască mai multe adăposturi pentru lucrători migranți, în special adăposturi pentru femei și copii care să fie adaptate nevoilor lor; salută anunțul din 9 noiembrie 2013 privind construirea de spații de cazare pentru 60 000 de lucrători, care vor fi deschise în decembrie 2013;

| 12. | reiterează faptul că ratificarea și punerea deplină în aplicare a Convenției internaționale privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora de către toate statele membre ale Consiliului de Cooperare al Golfului (CCG), inclusiv de către Qatar, ar trebui să fie un element-cheie al relațiilor dintre UE și CCG; |
| --- | --- |

12.

reiterează faptul că ratificarea și punerea deplină în aplicare a Convenției internaționale privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora de către toate statele membre ale Consiliului de Cooperare al Golfului (CCG), inclusiv de către Qatar, ar trebui să fie un element-cheie al relațiilor dintre UE și CCG;

| 13. | face apel la simțul de răspundere al corporațiilor europene care construiesc stadioane sau alte proiecte de infrastructură în Qatar să ofere condiții de muncă conforme cu standardele internaționale privind drepturile omului și încurajează statele membre ale UE să ia măsuri pentru a se asigura că firmele lor de inginerie, construcții și consultanță respectă orientările Organizației pentru Cooperare Economică și Dezvoltare și cu principiile Ruggie; |
| --- | --- |

13.

face apel la simțul de răspundere al corporațiilor europene care construiesc stadioane sau alte proiecte de infrastructură în Qatar să ofere condiții de muncă conforme cu standardele internaționale privind drepturile omului și încurajează statele membre ale UE să ia măsuri pentru a se asigura că firmele lor de inginerie, construcții și consultanță respectă orientările Organizației pentru Cooperare Economică și Dezvoltare și cu principiile Ruggie;

| 14. | solicită autorităților qatariene să coopereze îndeaproape cu autoritățile relevante din țările de origine ale lucrătorilor migranți, care ar trebui să monitorizeze rolul agențiilor care recrutează lucrători migranți pentru Qatar; solicită Serviciului European de Acțiune Externă să sprijine guvernele țărilor de origine ale migranților, în special pe cele din Asia, să asigure un tratament mai bun acestor lucrători; |
| --- | --- |

14.

solicită autorităților qatariene să coopereze îndeaproape cu autoritățile relevante din țările de origine ale lucrătorilor migranți, care ar trebui să monitorizeze rolul agențiilor care recrutează lucrători migranți pentru Qatar; solicită Serviciului European de Acțiune Externă să sprijine guvernele țărilor de origine ale migranților, în special pe cele din Asia, să asigure un tratament mai bun acestor lucrători;

| 15. | salută apelul lansat de uniunea internațională a fotbaliștilor, FIFPro, de a se acorda unor experți independenți din domeniul muncii, numiți de FIFA și OIM, accesul la toate amplasamentele și competența de a emite recomandări obligatorii pentru a asigura respectarea în Qatar a tuturor standardelor internaționale din domeniul muncii; |
| --- | --- |

15.

salută apelul lansat de uniunea internațională a fotbaliștilor, FIFPro, de a se acorda unor experți independenți din domeniul muncii, numiți de FIFA și OIM, accesul la toate amplasamentele și competența de a emite recomandări obligatorii pentru a asigura respectarea în Qatar a tuturor standardelor internaționale din domeniul muncii;

| 16. | reamintește FIFA că are și alte responsabilități, dincolo de dezvoltarea fotbalului și organizarea de competiții și îi solicită acesteia să trimită Qatarului, cu sprijinul activ al membrilor săi europeni, un mesaj clar și puternic să nu lase pregătirile pentru Cupa Mondială de Fotbal 2022 să fie umbrite de acuzații privind munca forțată; |
| --- | --- |

16.

reamintește FIFA că are și alte responsabilități, dincolo de dezvoltarea fotbalului și organizarea de competiții și îi solicită acesteia să trimită Qatarului, cu sprijinul activ al membrilor săi europeni, un mesaj clar și puternic să nu lase pregătirile pentru Cupa Mondială de Fotbal 2022 să fie umbrite de acuzații privind munca forțată;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Qatarului, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale Consiliului de Cooperare al Golfului, Federației Internaționale de Fotbal (FIFA), Uniunii Asociațiilor Europene de Fotbal (UEFA), Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Qatarului, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale Consiliului de Cooperare al Golfului, Federației Internaționale de Fotbal (FIFA), Uniunii Asociațiilor Europene de Fotbal (UEFA), Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului.

---

(1)  JO C 247 E, 17.8.2012, p. 1.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/45

---

P7_TA(2013)0518

Judecata dreaptă în Bolivia, în special în cazul lui Előd Tóásó și al lui Mario Tadic

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la corectitudinea justiției în Bolivia, în special în ceea ce privește cazurile Elöd Tóásó și Mario Tadić (2013/2953(RSP))

(2016/C 436/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, în special articolele 9 și 10, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, în special articolele 9 și 10,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, în special articolele 9, 10, 14, 15 și 16, care a fost semnat și ratificat de Bolivia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, în special articolele 9, 10, 14, 15 și 16, care a fost semnat și ratificat de Bolivia,

| — | având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente crude, inumane sau degradante, care a fost semnată și ratificată de Bolivia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente crude, inumane sau degradante, care a fost semnată și ratificată de Bolivia,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, în special articolele 1, 2, 3, 5, 6 și 7, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, în special articolele 1, 2, 3, 5, 6 și 7,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 47 și 48, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 47 și 48,

| — | având în vedere Convenția americană a drepturilor omului, care a fost semnată și ratificată de Bolivia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția americană a drepturilor omului, care a fost semnată și ratificată de Bolivia,

| — | având în vedere Convenția interamericană privind prevenirea și pedepsirea torturii, care a fost semnată și ratificată de Bolivia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția interamericană privind prevenirea și pedepsirea torturii, care a fost semnată și ratificată de Bolivia,

| — | având în vedere Constituția Boliviei și Codul de procedură penală, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Boliviei și Codul de procedură penală,

| — | având în vedere declarația din 23 mai 2012 a Comisiei pentru drepturile omului, minorități și probleme civile și religioase și a Comisiei pentru afaceri externe ale Adunării Naționale a Ungariei, având în vedere declarația adoptată de Camera Reprezentanților din Bolivia la 12 iunie 2012 ca răspuns la declarația Ungariei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 23 mai 2012 a Comisiei pentru drepturile omului, minorități și probleme civile și religioase și a Comisiei pentru afaceri externe ale Adunării Naționale a Ungariei, având în vedere declarația adoptată de Camera Reprezentanților din Bolivia la 12 iunie 2012 ca răspuns la declarația Ungariei,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind situația din Bolivia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind situația din Bolivia,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 16 aprilie 2009, în orașul bolivian Santa Cruz de la Sierra, forțele speciale boliviene i-au arestat pe Előd Tóásó, cetățean maghiar, și pe Mario Tadić, cetățean croat; întrucât alte trei persoane, și anume Árpád Magyarósi, cetățean român, Michael Martin Dwyer, cetățean irlandez și Rózsa Flores Eduardo, cetățean maghiar, au murit în cursul focului de arme; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 16 aprilie 2009, în orașul bolivian Santa Cruz de la Sierra, forțele speciale boliviene i-au arestat pe Előd Tóásó, cetățean maghiar, și pe Mario Tadić, cetățean croat; întrucât alte trei persoane, și anume Árpád Magyarósi, cetățean român, Michael Martin Dwyer, cetățean irlandez și Rózsa Flores Eduardo, cetățean maghiar, au murit în cursul focului de arme;

| B. | întrucât, încă din acel moment, Előd Tóásó și Mario Tadić au fost ținuți în arest preventiv fără a fi acuzați, încălcându-se legea boliviană, care prevede că durata maximă a arestului preventiv este de 36 de luni, perioadă care ar fi trebuit să se termine la 16 aprilie 2012; |
| --- | --- |

B.

întrucât, încă din acel moment, Előd Tóásó și Mario Tadić au fost ținuți în arest preventiv fără a fi acuzați, încălcându-se legea boliviană, care prevede că durata maximă a arestului preventiv este de 36 de luni, perioadă care ar fi trebuit să se termine la 16 aprilie 2012;

| C. | întrucât se pare că drepturile de bază ale lui Előd Tóásó și ale lui Mario Tadić au fost încălcate, atât la arestare, cât și pe durata procedurilor penale; |
| --- | --- |

C.

întrucât se pare că drepturile de bază ale lui Előd Tóásó și ale lui Mario Tadić au fost încălcate, atât la arestare, cât și pe durata procedurilor penale;

| D. | întrucât la 18 mai 2010, în perioada în care Előd Tóásó și Mario Tadić erau deja reținuți, a fost modificat articolul 239 din Codul de procedură penală din Bolivia referitor la durata arestului preventiv, pentru a prelungi această perioadă de la 12 la 36 de luni, cu efect retroactiv; |
| --- | --- |

D.

întrucât la 18 mai 2010, în perioada în care Előd Tóásó și Mario Tadić erau deja reținuți, a fost modificat articolul 239 din Codul de procedură penală din Bolivia referitor la durata arestului preventiv, pentru a prelungi această perioadă de la 12 la 36 de luni, cu efect retroactiv;

| E. | întrucât la 17 decembrie 2010 au fost formulate acuzații publice de terorism; |
| --- | --- |

E.

întrucât la 17 decembrie 2010 au fost formulate acuzații publice de terorism;

| F. | întrucât în Avizul nr. 63/2011 (Statul Plurinațional al Boliviei) al Grupului de lucru al ONU privind detenția arbitrară s-a menționat că Bolivia a încălcat Declarația universală a drepturilor omului sub mai multe aspecte și s-a reafirmat că Előd Tóásó a fost arestat fără mandat și că a fost ținut ilegal în închisoare; întrucât Grupul de lucru al ONU a cerut guvernului bolivian să îl elibereze imediat pe Előd Tóásó, |
| --- | --- |

F.

întrucât în Avizul nr. 63/2011 (Statul Plurinațional al Boliviei) al Grupului de lucru al ONU privind detenția arbitrară s-a menționat că Bolivia a încălcat Declarația universală a drepturilor omului sub mai multe aspecte și s-a reafirmat că Előd Tóásó a fost arestat fără mandat și că a fost ținut ilegal în închisoare; întrucât Grupul de lucru al ONU a cerut guvernului bolivian să îl elibereze imediat pe Előd Tóásó,

| 1. | cere autorităților boliviene să garanteze un proces corect și independent în cazurile Előd Tóásó și Mario Tadić; |
| --- | --- |

1.

cere autorităților boliviene să garanteze un proces corect și independent în cazurile Előd Tóásó și Mario Tadić;

| 2. | ia act de raportul adoptat și ulterior distribuit pe scară largă de parlamentul bolivian, bazat pe propriile investigații în acest caz; |
| --- | --- |

2.

ia act de raportul adoptat și ulterior distribuit pe scară largă de parlamentul bolivian, bazat pe propriile investigații în acest caz;

| 3. | cere o anchetă independentă, cu participarea unor experți internaționali, cu privire la decesul lui Árpád Magyarósi, Michael Martin Dwyer și Rózsa Flores Eduardo; |
| --- | --- |

3.

cere o anchetă independentă, cu participarea unor experți internaționali, cu privire la decesul lui Árpád Magyarósi, Michael Martin Dwyer și Rózsa Flores Eduardo;

| 4. | solicită Serviciului European de Acțiune Externă să păstreze acest caz pe ordinea de zi în cadrul contactelor cu guvernul bolivian și să ia măsuri și să realizeze acțiuni concrete în acest sens; |
| --- | --- |

4.

solicită Serviciului European de Acțiune Externă să păstreze acest caz pe ordinea de zi în cadrul contactelor cu guvernul bolivian și să ia măsuri și să realizeze acțiuni concrete în acest sens;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, parlamentelor și guvernelor statelor membre, guvernului și Congresului Republicii Bolivia, Secretarului General al Organizației Statelor Americane, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite și Consiliului ONU pentru Drepturile Omului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, parlamentelor și guvernelor statelor membre, guvernului și Congresului Republicii Bolivia, Secretarului General al Organizației Statelor Americane, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite și Consiliului ONU pentru Drepturile Omului.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 19 noiembrie 2013

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/47

---

P7_TA(2013)0456

Acordul interinstituţional privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară

Decizia Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la încheierea unui acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2011/2152(ACI))

(2016/C 436/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară,

| — | având în vedere articolele 310, 311, 312 și 323 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 310, 311, 312 și 323 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 susținând atingerea unui rezultat pozitiv al procedurii de aprobare a cadrului financiar multianual 2014-2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 susținând atingerea unui rezultat pozitiv al procedurii de aprobare a cadrului financiar multianual 2014-2020 (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European adoptate la 8 februarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European adoptate la 8 februarie 2013,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2013 referitoare la concluziile Consiliului European din 7-8 februarie 2013 privind cadrul financiar multianual (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2013 referitoare la concluziile Consiliului European din 7-8 februarie 2013 privind cadrul financiar multianual (2),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European adoptate la 28 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European adoptate la 28 iunie 2013,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2013 referitoare la acordul politic privind cadrul financiar multianual 2014-2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2013 referitoare la acordul politic privind cadrul financiar multianual 2014-2020 (3),

| — | având în vedere articolul 127 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 127 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizul Comisiei pentru bugete (A7–0337/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizul Comisiei pentru bugete (A7–0337/2013),

| A. | întrucât la 27 iunie 2013 s-a ajuns la un acord politic la cel mai înalt nivel între Parlamentul European, Președinția irlandeză a Consiliului și Comisie privind cadrul financiar multianual (CFM) pentru perioada 2014-2020 și un nou acord interinstituțional; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 27 iunie 2013 s-a ajuns la un acord politic la cel mai înalt nivel între Parlamentul European, Președinția irlandeză a Consiliului și Comisie privind cadrul financiar multianual (CFM) pentru perioada 2014-2020 și un nou acord interinstituțional;

| B. | întrucât, pentru prima oară, au fost aplicate noile dispoziții privind CFM, introduse de Tratatul de la Lisabona, în special prerogativele extinse acordate prin tratat Parlamentului European; |
| --- | --- |

B.

întrucât, pentru prima oară, au fost aplicate noile dispoziții privind CFM, introduse de Tratatul de la Lisabona, în special prerogativele extinse acordate prin tratat Parlamentului European;

| C. | întrucât este necesar să se adopte, în contextul CFM, un acord interinstituțional cu scopul de a pune în aplicare disciplina bugetară, de a îmbunătăți funcționarea procedurii bugetare anuale, precum și cooperarea între instituții privind chestiunile bugetare, |
| --- | --- |

C.

întrucât este necesar să se adopte, în contextul CFM, un acord interinstituțional cu scopul de a pune în aplicare disciplina bugetară, de a îmbunătăți funcționarea procedurii bugetare anuale, precum și cooperarea între instituții privind chestiunile bugetare,

| 1. | acceptă acordul politic convenit cu privire la CFM pentru perioada 2014-2020 și noul acord interinstituțional; este hotărât să utilizeze pe deplin, în cadrul următoarelor proceduri bugetare, noile instrumente instituite, în special în ceea ce privește flexibilitatea; |
| --- | --- |

1.

acceptă acordul politic convenit cu privire la CFM pentru perioada 2014-2020 și noul acord interinstituțional; este hotărât să utilizeze pe deplin, în cadrul următoarelor proceduri bugetare, noile instrumente instituite, în special în ceea ce privește flexibilitatea;

| 2. | subliniază că negocierile îndelungate și dificile atât în cadrul Consiliului, cât și la nivel interinstituțional și rezultatul acestora constituie o punere în aplicare nesatisfăcătoare a noilor prevederi ale Tratatului de la Lisabona referitoare la CFM, în special în ceea ce privește rolul și prerogativele mai importante acordate Parlamentului European; |
| --- | --- |

2.

subliniază că negocierile îndelungate și dificile atât în cadrul Consiliului, cât și la nivel interinstituțional și rezultatul acestora constituie o punere în aplicare nesatisfăcătoare a noilor prevederi ale Tratatului de la Lisabona referitoare la CFM, în special în ceea ce privește rolul și prerogativele mai importante acordate Parlamentului European;

| 3. | denunță strategia de negociere a Consiliului, întrucât negociatorii acestei instituții erau nevoiți să respecte cu strictețe concluziile Consiliului European din 8 februarie 2013 în legătură cu aspecte care intră sub incidența procedurii legislative ordinare, cum ar fi criterii detaliate privind alocările, pachetele financiare în funcție de programe sau beneficiar, și alocări financiare discreționare care ajustează nivelul creditelor de la bugetul Uniunii restituite statelor membre, ceea ce a împiedicat ambele componente ale autorității legislative să desfășoare negocieri adecvate; |
| --- | --- |

3.

denunță strategia de negociere a Consiliului, întrucât negociatorii acestei instituții erau nevoiți să respecte cu strictețe concluziile Consiliului European din 8 februarie 2013 în legătură cu aspecte care intră sub incidența procedurii legislative ordinare, cum ar fi criterii detaliate privind alocările, pachetele financiare în funcție de programe sau beneficiar, și alocări financiare discreționare care ajustează nivelul creditelor de la bugetul Uniunii restituite statelor membre, ceea ce a împiedicat ambele componente ale autorității legislative să desfășoare negocieri adecvate;

| 4. | regretă, în plus, faptul că numeroasele contacte și reuniuni care au avut loc de-a lungul ultimilor ani între delegația sa și președințiile succesive ale Consiliului nu au avut niciun impact asupra spiritului, agendei sau conținutului negocierilor, nici asupra poziției Consiliului ori asupra nevoii de a distinge aspectele legislative ale acordului privind CFM de cele bugetare; |
| --- | --- |

4.

regretă, în plus, faptul că numeroasele contacte și reuniuni care au avut loc de-a lungul ultimilor ani între delegația sa și președințiile succesive ale Consiliului nu au avut niciun impact asupra spiritului, agendei sau conținutului negocierilor, nici asupra poziției Consiliului ori asupra nevoii de a distinge aspectele legislative ale acordului privind CFM de cele bugetare;

| 5. | conchide că, în conformitate cu articolul 312 alineatul (5) din TFUE, ar trebui prevăzute pe viitor modalități alternative de lucru pentru a facilita adoptarea CFM, garantând că competențele legislative și bugetare ale Parlamentului, prevăzute de TFUE, sunt respectate pe deplin și că Consiliul negociază cu adevărat toate așa-numitele componente „legate de CFM” ale temeiurilor juridice pentru programe, iar Consiliul European se abține să acționeze ca organ legislativ, ceea ce ar însemna încălcarea TFUE; |
| --- | --- |

5.

conchide că, în conformitate cu articolul 312 alineatul (5) din TFUE, ar trebui prevăzute pe viitor modalități alternative de lucru pentru a facilita adoptarea CFM, garantând că competențele legislative și bugetare ale Parlamentului, prevăzute de TFUE, sunt respectate pe deplin și că Consiliul negociază cu adevărat toate așa-numitele componente „legate de CFM” ale temeiurilor juridice pentru programe, iar Consiliul European se abține să acționeze ca organ legislativ, ceea ce ar însemna încălcarea TFUE;

| 6. | invită Comisia pentru bugete, în colaborare cu Comisia pentru afaceri constituționale, să tragă concluziile necesare și să prezinte noi propuneri, în timp util, înainte de revizuirea postelectorală din 2016, privind modalitățile de desfășurare ale unor astfel de negocieri pentru a garanta natura transparentă și democratică a întregului proces de stabilire a bugetului; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia pentru bugete, în colaborare cu Comisia pentru afaceri constituționale, să tragă concluziile necesare și să prezinte noi propuneri, în timp util, înainte de revizuirea postelectorală din 2016, privind modalitățile de desfășurare ale unor astfel de negocieri pentru a garanta natura transparentă și democratică a întregului proces de stabilire a bugetului;

| 7. | aprobă încheierea acordului prezentat în anexă; |
| --- | --- |

7.

aprobă încheierea acordului prezentat în anexă;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a semna acordul împreună cu Președintele Consiliului și cu Președintele Comisiei și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a semna acordul împreună cu Președintele Consiliului și cu Președintele Comisiei și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei spre informare. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei spre informare.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0360.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0078.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0304.

---

ANEXĂ

Acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu acordul interinstituţional, astfel cum a fost publicat în JO C 373din 20 decembrie 2013, p. 1.)

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 19 noiembrie 2013

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/49

---

P7_TA(2013)0455

Cadrul financiar multianual 2014-2020 ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

(Procedura legislativă specială – aprobare)

(2016/C 436/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de regulament al Consiliului (COM(2011)0398) modificată prin (COM(2012)0388), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Consiliului (COM(2011)0398) modificată prin (COM(2012)0388),

| — | având în vedere proiectul de regulament al Consiliului (11791/2013) și corrigendumul Consiliului la acesta din 14 noiembrie 2013 (11791/2013 COR 1), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament al Consiliului (11791/2013) și corrigendumul Consiliului la acesta din 14 noiembrie 2013 (11791/2013 COR 1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 312 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (C7-0238/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 312 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (C7-0238/2013),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 susținând atingerea unui rezultat pozitiv al procedurii de aprobare a cadrului financiar multianual 2014-2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 susținând atingerea unui rezultat pozitiv al procedurii de aprobare a cadrului financiar multianual 2014-2020 (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2013 referitoare la concluziile Consiliului European din 7-8 februarie 2013 privind cadrul financiar multianual (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2013 referitoare la concluziile Consiliului European din 7-8 februarie 2013 privind cadrul financiar multianual (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2013 referitoare la acordul politic privind cadrul financiar multianual 2014-2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2013 referitoare la acordul politic privind cadrul financiar multianual 2014-2020 (3),

| — | având în vedere articolul 75 și articolul 81 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 75 și articolul 81 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru bugete, avizul Comisiei pentru dezvoltare regională și scrisoarea Comisiei pentru transport și turism (A7-0389/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru bugete, avizul Comisiei pentru dezvoltare regională și scrisoarea Comisiei pentru transport și turism (A7-0389/2013),

| 1. | aprobă propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 astfel cum este prevăzut în anexa la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 astfel cum este prevăzut în anexa la prezenta rezoluție;

| 2. | aprobă declarațiile comune ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarațiile comune ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei anexate la prezenta rezoluție;

| 3. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0360.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0078.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0304.

---

ANEXA 1

PROIECT DE REGULAMENT AL CONSILIULUI DE STABILIRE A CADRULUI FINANCIAR MULTIANUAL PENTRU PERIOADA 2014-2020

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului.)

---

ANEXA 2

DECLARAȚII

Declarație comună privind resursele proprii

| 1. | În conformitate cu articolul 311 din TFUE, Uniunea își asigură mijloacele necesare pentru atingerea obiectivelor sale și pentru realizarea politicilor sale; acesta prevede de asemenea faptul că, fără a aduce atingere altor venituri, bugetul este finanțat integral din resurse proprii. Articolul 311 paragraful al treilea precizează că Consiliul, hotărând în unanimitate, în conformitate cu o procedură legislativă specială și după consultarea Parlamentului European, adoptă o decizie privind sistemul de resurse proprii și că, în acest cadru, Consiliul poate stabili noi categorii de resurse proprii sau poate abroga o categorie existentă. |
| --- | --- |

1.

În conformitate cu articolul 311 din TFUE, Uniunea își asigură mijloacele necesare pentru atingerea obiectivelor sale și pentru realizarea politicilor sale; acesta prevede de asemenea faptul că, fără a aduce atingere altor venituri, bugetul este finanțat integral din resurse proprii. Articolul 311 paragraful al treilea precizează că Consiliul, hotărând în unanimitate, în conformitate cu o procedură legislativă specială și după consultarea Parlamentului European, adoptă o decizie privind sistemul de resurse proprii și că, în acest cadru, Consiliul poate stabili noi categorii de resurse proprii sau poate abroga o categorie existentă.

| 2. | Pe această bază, Comisia a prezentat în iunie 2011 un set de propuneri de reformare a sistemului resurse proprii al Uniunii. În cadrul reuniunii sale din 7-8 februarie, Consiliul European a convenit că procedurile privind resursele proprii ar trebui să se bazeze pe obiectivele generale de simplitate, transparență și echitate. În plus, Consiliul European a solicitat Consiliului să continue activitatea referitoare la propunerea Comisiei pentru o nouă resursă proprie bazată pe taxa pe valoare adăugată (TVA). Acesta a invitat de asemenea statele membre care participă la cooperarea consolidată din domeniul taxei pe tranzacțiile financiare (TTF) să examineze dacă aceasta ar putea deveni baza pentru o nouă resursă proprie pentru bugetul UE. |
| --- | --- |

2.

Pe această bază, Comisia a prezentat în iunie 2011 un set de propuneri de reformare a sistemului resurse proprii al Uniunii. În cadrul reuniunii sale din 7-8 februarie, Consiliul European a convenit că procedurile privind resursele proprii ar trebui să se bazeze pe obiectivele generale de simplitate, transparență și echitate. În plus, Consiliul European a solicitat Consiliului să continue activitatea referitoare la propunerea Comisiei pentru o nouă resursă proprie bazată pe taxa pe valoare adăugată (TVA). Acesta a invitat de asemenea statele membre care participă la cooperarea consolidată din domeniul taxei pe tranzacțiile financiare (TTF) să examineze dacă aceasta ar putea deveni baza pentru o nouă resursă proprie pentru bugetul UE.

| 3. | Chestiunea resurselor proprii necesită noi lucrări. În acest scop, va fi convocat un grup la nivel înalt, alcătuit din membri numiți de cele trei instituții. Grupul va ține seama de contribuțiile existente sau viitoare, care ar putea fi transmise de cele trei instituții europene și de parlamentele naționale. Acesta ar trebui să se bazeze pe expertiza adecvată, inclusiv cea a autorităților bugetare și fiscale naționale, precum și cea a experților independenți. |
| --- | --- |

3.

Chestiunea resurselor proprii necesită noi lucrări. În acest scop, va fi convocat un grup la nivel înalt, alcătuit din membri numiți de cele trei instituții. Grupul va ține seama de contribuțiile existente sau viitoare, care ar putea fi transmise de cele trei instituții europene și de parlamentele naționale. Acesta ar trebui să se bazeze pe expertiza adecvată, inclusiv cea a autorităților bugetare și fiscale naționale, precum și cea a experților independenți.

| 4. | Grupul va efectua o revizuire generală a sistemului resurselor proprii, bazată pe obiectivele generale de simplitate, transparență, echitate și răspundere democratică. O primă evaluare va fi disponibilă la sfârșitul anului 2014. Progresul lucrărilor va fi evaluat la nivel politic prin reuniuni periodice, cel puțin o dată la șase luni. |
| --- | --- |

4.

Grupul va efectua o revizuire generală a sistemului resurselor proprii, bazată pe obiectivele generale de simplitate, transparență, echitate și răspundere democratică. O primă evaluare va fi disponibilă la sfârșitul anului 2014. Progresul lucrărilor va fi evaluat la nivel politic prin reuniuni periodice, cel puțin o dată la șase luni.

| 5. | În 2016 parlamentele naționale vor fi invitate la o conferință inter-instituțională pentru a evalua rezultatul acestor lucrări. |
| --- | --- |

5.

În 2016 parlamentele naționale vor fi invitate la o conferință inter-instituțională pentru a evalua rezultatul acestor lucrări.

| 6. | Pe baza rezultatelor acestor lucrări, Comisia va evalua dacă se impun noi inițiative privind resursele proprii. Această evaluare va fi efectuată în paralel cu revizuirea menționată la articolul 1a din Regulamentul privind CFM, în vederea reformelor posibile care urmează să fie avute în vedere pentru perioada acoperită de următorul cadru financiar multianual. |
| --- | --- |

6.

Pe baza rezultatelor acestor lucrări, Comisia va evalua dacă se impun noi inițiative privind resursele proprii. Această evaluare va fi efectuată în paralel cu revizuirea menționată la articolul 1a din Regulamentul privind CFM, în vederea reformelor posibile care urmează să fie avute în vedere pentru perioada acoperită de următorul cadru financiar multianual.

Declarație comună privind îmbunătățirea eficacității cheltuielilor publice în materii care fac obiectul acțiunii UE

Parlamentul European, Consiliul și Comisia convin să acționeze împreună în vederea reducerii costurilor și a unor sinergii mai bune la nivel național și european, pentru a îmbunătăți eficacitatea cheltuielilor publice în materii care fac obiectul acțiunii UE. În acest scop, instituțiile se vor baza, după cum consideră adecvat, între altele, pe cunoștințele privind cele mai bune practici, pe partajarea informațiilor, precum și pe evaluările independente disponibile. Rezultatele ar trebui să fie disponibile și să servească drept bază pentru propunerea Comisiei pentru următorul cadru financiar multianual.

Declarație comună

Parlamentul European, Consiliul și Comisia convin asupra faptului că, în procedurile anuale bugetare aplicate pentru CFM 2014-2020, vor fi integrate, după caz, elemente referitoare la egalitatea de gen, ținând seama de modalitățile în care cadrul financiar general al Uniunii contribuie la consolidarea egalității de gen (și asigură o abordare integratoare a egalității de gen).

Declarație comună privind articolul 15 din Regulamentul Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020

Instituțiile convin să utilizeze suma menționată la articolul 15 din Regulamentul Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 după cum urmează: 2 143 milioane EUR pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, 200 milioane EUR pentru inițiativa Orizont 2020, 150 milioane EUR pentru Erasmus și 50 milioane EUR pentru COSME.

Declarație a Comisiei Europene privind declarațiile naționale de gestiune

În rezoluția sa privind descărcarea de gestiune din 17 aprilie 2013, Parlamentul European a solicitat instituirea unui model pentru declarațiile naționale de gestiune care urmează să fie emise de statele membre la nivelul politic adecvat. Comisia este gata să examineze această solicitare și dorește să invite Parlamentul European și Consiliul să participe la un grup de lucru, în vederea emiterii unor recomandări până la sfârșitul acestui an.

Declarație a Comisiei Europene privind revizuirea

În privința dispozițiilor articolului 1A din Regulamentul privind CFM, cu luarea în considerare a rezultatelor revizuirii, Comisia își confirmă intenția de a înainta propuneri legislative pentru revizuirea Regulamentului privind CFM. În acest context, va acorda o atenție deosebită funcționării marjei globale pentru plăți, pentru a asigura faptul că plafonul de ansamblu pentru plăți rămâne disponibil pe toată perioada. Va examina de asemenea evoluția marjei globale pentru angajamente. Comisia va lua de asemenea în considerare cerințele particulare ale programului Orizont 2020. Comisia va examina de asemenea alinierea propunerilor sale cu ciclurile politice ale instituțiilor pentru următorul CFM.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/52

---

P7_TA(2013)0457

Proiectul de buget rectificativ nr. 7/2013 – Consolidarea Fondului social european (FSE) pentru a combate şomajul în rândul tinerilor, sărăcia şi excluziunea socială în Franţa, Italia şi Spania

Rezoluţia Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 7/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

(2016/C 436/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1),

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

| — | având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (4),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 7/2013 adoptat de Comisie la 25 iulie 2013 (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 7/2013 adoptat de Comisie la 25 iulie 2013 (COM(2013)0557),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 7/2013 adoptată de Consiliu la 7 octombrie 2013 și transmisă Parlamentului European la 14 octombrie 2013 (14180/2013 – C7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 7/2013 adoptată de Consiliu la 7 octombrie 2013 și transmisă Parlamentului European la 14 octombrie 2013 (14180/2013 – C7-0350/2013),

| — | având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0367/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0367/2013),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 7 pentru exercițiul financiar 2013 (PBR 7/2013) vizează majorarea creditelor de angajament de la rubrica 1b a cadrului financiar multianual (CFM) cu 150 de milioane EUR în scopul abordării „anumitor aspecte” generate de rezultatul final al negocierilor privind CFM pentru perioada 2014-2020, care afectează Franța, Italia și Spania; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 7 pentru exercițiul financiar 2013 (PBR 7/2013) vizează majorarea creditelor de angajament de la rubrica 1b a cadrului financiar multianual (CFM) cu 150 de milioane EUR în scopul abordării „anumitor aspecte” generate de rezultatul final al negocierilor privind CFM pentru perioada 2014-2020, care afectează Franța, Italia și Spania;

| B. | întrucât aceste fonduri suplimentare ar trebui să contribuie la soluționarea unor situații specifice legate de șomaj, în special de șomajul în rândul tinerilor, de sărăcie și excluziunea socială în statele membre menționate; |
| --- | --- |

B.

întrucât aceste fonduri suplimentare ar trebui să contribuie la soluționarea unor situații specifice legate de șomaj, în special de șomajul în rândul tinerilor, de sărăcie și excluziunea socială în statele membre menționate;

| C. | întrucât Comisia consideră că modalitatea cea mai adecvată de sprijinire a respectivele state membre este majorarea Fondului social european (FSE); |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia consideră că modalitatea cea mai adecvată de sprijinire a respectivele state membre este majorarea Fondului social european (FSE);

| D. | întrucât majorarea creditelor de angajament cu 150 de milioane EUR va fi asigurată din marja plafonului de cheltuieli de la rubrica 1b (16 milioane EUR) și prin mobilizarea instrumentului de flexibilitate (134 de milioane EUR) special pentru această măsură specifică, |
| --- | --- |

D.

întrucât majorarea creditelor de angajament cu 150 de milioane EUR va fi asigurată din marja plafonului de cheltuieli de la rubrica 1b (16 milioane EUR) și prin mobilizarea instrumentului de flexibilitate (134 de milioane EUR) special pentru această măsură specifică,

| 1. | ia act de PBR 7/2013 prezentat de Comisie la 25 iulie 2013, care vizează majorarea creditelor de angajament de la rubrica 1b a CFM cu 150 de milioane EUR în scopul abordării „anumitor aspecte” generate de rezultatul final al negocierilor purtate în cadrul Consiliului European privind CFM pentru perioada 2014-2020, care afectează Franța, Italia și Spania; |
| --- | --- |

1.

ia act de PBR 7/2013 prezentat de Comisie la 25 iulie 2013, care vizează majorarea creditelor de angajament de la rubrica 1b a CFM cu 150 de milioane EUR în scopul abordării „anumitor aspecte” generate de rezultatul final al negocierilor purtate în cadrul Consiliului European privind CFM pentru perioada 2014-2020, care afectează Franța, Italia și Spania;

| 2. | sprijină propunerea Comisiei de a aloca aceste fonduri suplimentare programelor existente în cadrul FSE în statele membre afectate pentru a trata situația specifică a șomajului, în special a șomajului în rândul tinerilor, precum și excluziunea socială; solicită Comisiei să informeze Parlamentul în timp util cu privire la măsurile și acțiunile concrete finanțate de aceste fonduri; |
| --- | --- |

2.

sprijină propunerea Comisiei de a aloca aceste fonduri suplimentare programelor existente în cadrul FSE în statele membre afectate pentru a trata situația specifică a șomajului, în special a șomajului în rândul tinerilor, precum și excluziunea socială; solicită Comisiei să informeze Parlamentul în timp util cu privire la măsurile și acțiunile concrete finanțate de aceste fonduri;

| 3. | constată, de asemenea, că fondurile suplimentare în valoare de 150 de milioane EUR vor fi asigurate în principal prin mobilizarea instrumentului de flexibilitate; |
| --- | --- |

3.

constată, de asemenea, că fondurile suplimentare în valoare de 150 de milioane EUR vor fi asigurate în principal prin mobilizarea instrumentului de flexibilitate;

| 4. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 7/2013; |
| --- | --- |

4.

aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 7/2013;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 7/2013 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 7/2013 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 66, 8.3.2013.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(4)  JO L 163, 23.6.2007, p. 17.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/54

---

P7_TA(2013)0458

Proiectul de buget rectificativ nr. 8/2013 (PBR 2a) – Consolidarea plăților pe rubrici din CFM și insuficiența creditelor de plată în bugetul 2013

Rezoluţia Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

(2016/C 436/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1),

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

| — | având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (4),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 8/2013 adoptat de Comisie la 25 septembrie 2013 (COM(2013)0669), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 8/2013 adoptat de Comisie la 25 septembrie 2013 (COM(2013)0669),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2013 adoptată de Consiliu la 30 octombrie și transmisă Parlamentului European la 31 octombrie 2013 (14871/2013 – C7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2013 adoptată de Consiliu la 30 octombrie și transmisă Parlamentului European la 31 octombrie 2013 (14871/2013 – C7-0387/2013),

| — | având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0371/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0371/2013),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 8/2013 (PBR 8/2013) vizează majorarea creditelor de plată cu 3,9 miliarde EUR la rubricile 1a, 1b, 2, 3a, 3b și 4 din cadrul financiar multianual (CFM), cu scopul de a răspunde nevoilor restante până la sfârșitul anului, astfel încât să poată fi onorate obligațiile ce decurg din angajamentele trecute și cele curente și să poată fi evitate sancțiunile financiare, iar beneficiarii să poată primi fondurile prevăzute de politicile convenite ale UE, pentru care Parlamentul și Consiliul au autorizat creditele de angajament aferente în bugetele anuale anterioare; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 8/2013 (PBR 8/2013) vizează majorarea creditelor de plată cu 3,9 miliarde EUR la rubricile 1a, 1b, 2, 3a, 3b și 4 din cadrul financiar multianual (CFM), cu scopul de a răspunde nevoilor restante până la sfârșitul anului, astfel încât să poată fi onorate obligațiile ce decurg din angajamentele trecute și cele curente și să poată fi evitate sancțiunile financiare, iar beneficiarii să poată primi fondurile prevăzute de politicile convenite ale UE, pentru care Parlamentul și Consiliul au autorizat creditele de angajament aferente în bugetele anuale anterioare;

| B. | întrucât creditele de plată suplimentare solicitate vor reduce nivelul angajamentelor restante („reste à liquider”, RAL), precum și riscul de reportare în 2014 a unor niveluri anormale de facturi neplătite; |
| --- | --- |

B.

întrucât creditele de plată suplimentare solicitate vor reduce nivelul angajamentelor restante („reste à liquider”, RAL), precum și riscul de reportare în 2014 a unor niveluri anormale de facturi neplătite;

| C. | întrucât PBR 8/2013, care actualizează PBR 2/2013, a fost prezentat de Comisie în martie 2013 pentru suma de 11,2 miliarde EUR, care a fost aprobat doar parțial de autoritatea bugetară în septembrie 2013, pentru suma de 7,3 miliarde EUR; |
| --- | --- |

C.

întrucât PBR 8/2013, care actualizează PBR 2/2013, a fost prezentat de Comisie în martie 2013 pentru suma de 11,2 miliarde EUR, care a fost aprobat doar parțial de autoritatea bugetară în septembrie 2013, pentru suma de 7,3 miliarde EUR;

| D. | întrucât suma de 16,2 miliarde EUR, reprezentând ansamblul cererilor de plată aferente politicii de coeziune (2007-2013) care se aflau în așteptare la sfârșitul lui 2012, a trebuit reportată în 2013, ceea ce a redus nivelul plăților disponibile în bugetul 2013 pentru acoperirea nevoilor de plăți din acest exercițiu; întrucât suma în cauză ar urma să ajungă la 20 de miliarde EUR la sfârșitul lui 2013, plecând de la premiza că PBR 8/2013 va fi adoptat în întregime; |
| --- | --- |

D.

întrucât suma de 16,2 miliarde EUR, reprezentând ansamblul cererilor de plată aferente politicii de coeziune (2007-2013) care se aflau în așteptare la sfârșitul lui 2012, a trebuit reportată în 2013, ceea ce a redus nivelul plăților disponibile în bugetul 2013 pentru acoperirea nevoilor de plăți din acest exercițiu; întrucât suma în cauză ar urma să ajungă la 20 de miliarde EUR la sfârșitul lui 2013, plecând de la premiza că PBR 8/2013 va fi adoptat în întregime;

| E. | întrucât acordul politic la cel mai înalt nivel la care au ajuns Parlamentul, Președinția Consiliului și Comisia la data de 27 iunie 2013 cu privire la CFM 2014-2020 includea un angajament politic din partea Consiliului de a lua toate măsurile necesare pentru a asigura onorarea deplină a tuturor obligațiilor UE aferente exercițiului 2013, de a adopta oficial PBR 2/2013 pentru suma de 7,3 miliarde EUR, precum și de a adopta fără întârziere încă un proiect de buget rectificativ, care să fie propus de Comisie la începutul toamnei, pentru a se evita un eventual deficit de credite justificate de plată; |
| --- | --- |

E.

întrucât acordul politic la cel mai înalt nivel la care au ajuns Parlamentul, Președinția Consiliului și Comisia la data de 27 iunie 2013 cu privire la CFM 2014-2020 includea un angajament politic din partea Consiliului de a lua toate măsurile necesare pentru a asigura onorarea deplină a tuturor obligațiilor UE aferente exercițiului 2013, de a adopta oficial PBR 2/2013 pentru suma de 7,3 miliarde EUR, precum și de a adopta fără întârziere încă un proiect de buget rectificativ, care să fie propus de Comisie la începutul toamnei, pentru a se evita un eventual deficit de credite justificate de plată;

| F. | întrucât, în conformitate cu articolul 41 alineatul (2) din Regulamentul financiar, Comisia a examinat posibilitățile de redistribuire internă în cadrul examinării globale a nevoilor de plată de la sfârșitul exercițiului și a propus redistribuirea sumei de 509,8 milioane EUR, în așa numitul „transfer colector”; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în conformitate cu articolul 41 alineatul (2) din Regulamentul financiar, Comisia a examinat posibilitățile de redistribuire internă în cadrul examinării globale a nevoilor de plată de la sfârșitul exercițiului și a propus redistribuirea sumei de 509,8 milioane EUR, în așa numitul „transfer colector”;

| G. | întrucât, în Rezoluția sa din 3 iulie 2013, Parlamentul corela adoptarea de către Consiliu a noului proiect de buget rectificativ la începutul toamnei cu adoptarea Regulamentului privind CFM sau a bugetului 2014, |
| --- | --- |

G.

întrucât, în Rezoluția sa din 3 iulie 2013, Parlamentul corela adoptarea de către Consiliu a noului proiect de buget rectificativ la începutul toamnei cu adoptarea Regulamentului privind CFM sau a bugetului 2014,

| 1. | salută prezentarea PBR 8/2013 de către Comisie la 25 septembrie 2013, care vizează majorarea creditelor de plată cu 3,9 miliarde EUR la rubricile 1a, 1b, 2, 3a, 3b și 4 din CFM, pentru a se ajunge la nivelul global propus deja în PBR 2/2013; subliniază că, dacă se adoptă integral PBR 8/2013, se atinge plafonul plăților pentru 2013; |
| --- | --- |

1.

salută prezentarea PBR 8/2013 de către Comisie la 25 septembrie 2013, care vizează majorarea creditelor de plată cu 3,9 miliarde EUR la rubricile 1a, 1b, 2, 3a, 3b și 4 din CFM, pentru a se ajunge la nivelul global propus deja în PBR 2/2013; subliniază că, dacă se adoptă integral PBR 8/2013, se atinge plafonul plăților pentru 2013;

| 2. | reamintește că PBR 8/2013 constituie, conform angajamentelor asumate de cele trei instituții, cea de-a doua tranșă a PBR 2/2013, reprezentând minimul necesar pentru onorarea obligațiilor legale și a angajamentelor anterioare ale Uniunii pentru exercițiul 2013, evitarea penalităților financiare și reducerea angajamentelor restante („RAL”); |
| --- | --- |

2.

reamintește că PBR 8/2013 constituie, conform angajamentelor asumate de cele trei instituții, cea de-a doua tranșă a PBR 2/2013, reprezentând minimul necesar pentru onorarea obligațiilor legale și a angajamentelor anterioare ale Uniunii pentru exercițiul 2013, evitarea penalităților financiare și reducerea angajamentelor restante („RAL”);

| 3. | consideră că, așa cum a arătat Comisia în repetate rânduri, adoptarea integrală a PBR 8/2012 va permite Uniunii să își onoreze toate obligațiile legale până la sfârșitul lui 2013; își exprimă totuși îngrijorarea că, în ciuda unui nivel estimat al plăților de 11,2 miliarde EUR (PBR 2/2013 și PBR 8/2013), se preconizează totuși o reportare substanțială în exercițiul următor, de ordinul a 20 de miliarde EUR, reprezentând cereri de plată aferente programelor de coeziune din 2007-2013, conform celor declarate de Comisie la cea mai recentă reuniune interinstituțională privind plățile din 26 septembrie 2013; subliniază că situația este critică și pentru alte programe din afara rubricii 1b; |
| --- | --- |

3.

consideră că, așa cum a arătat Comisia în repetate rânduri, adoptarea integrală a PBR 8/2012 va permite Uniunii să își onoreze toate obligațiile legale până la sfârșitul lui 2013; își exprimă totuși îngrijorarea că, în ciuda unui nivel estimat al plăților de 11,2 miliarde EUR (PBR 2/2013 și PBR 8/2013), se preconizează totuși o reportare substanțială în exercițiul următor, de ordinul a 20 de miliarde EUR, reprezentând cereri de plată aferente programelor de coeziune din 2007-2013, conform celor declarate de Comisie la cea mai recentă reuniune interinstituțională privind plățile din 26 septembrie 2013; subliniază că situația este critică și pentru alte programe din afara rubricii 1b;

| 4. | reamintește că adoptarea de către Consiliu a PBR 8/2013 a făcut parte din acordul politic asupra CFM 2014-2020 și, prin urmare, îndeplinește doar una dintre cele trei condiții impuse de Parlament pentru a-și da aprobarea pentru Regulamentul privind CFM, prezentate în rezoluția sa din 3 iulie 2013; |
| --- | --- |

4.

reamintește că adoptarea de către Consiliu a PBR 8/2013 a făcut parte din acordul politic asupra CFM 2014-2020 și, prin urmare, îndeplinește doar una dintre cele trei condiții impuse de Parlament pentru a-și da aprobarea pentru Regulamentul privind CFM, prezentate în rezoluția sa din 3 iulie 2013;

| 5. | acceptă reducerea cu 14,8 milioane EUR prevăzută de Consiliu, doar pentru că această sumă ar veni în completarea cuantumului inițial de 11,2 miliarde EUR al PBR 2/2013; subliniază, în acest context, că își menține poziția de principiu, în virtutea căreia finanțarea instrumentelor speciale, precum Fondul de solidaritate al UE, ar trebui să se facă prin credite noi, atât în ceea ce privește angajamentele, cât și plățile, peste plafoanele CFM; |
| --- | --- |

5.

acceptă reducerea cu 14,8 milioane EUR prevăzută de Consiliu, doar pentru că această sumă ar veni în completarea cuantumului inițial de 11,2 miliarde EUR al PBR 2/2013; subliniază, în acest context, că își menține poziția de principiu, în virtutea căreia finanțarea instrumentelor speciale, precum Fondul de solidaritate al UE, ar trebui să se facă prin credite noi, atât în ceea ce privește angajamentele, cât și plățile, peste plafoanele CFM;

| 6. | reamintește că poziția Consiliului, în conformitate cu articolul 314 alineatul (3) din TFUE, constituie un act pregătitor și este validă de la data adoptării; semnalează că, în opinia sa, poziția Consiliului privind PBR 8/2013, care i-a fost transmisă de către președintele în exercițiu al Consiliului la 31 octombrie 2013, este validă în sensul articolului 314 alineatele (3) și (4) din TFUE de la data adoptării sale, și anume 30 octombrie 2013; respinge și ignoră clauza din „decizia” de însoțire prin care Consiliul urmărește să condiționeze validitatea poziției sale privind PBR 8/2013 de aprobarea de către Parlament a acordului privind CFM aferent perioadei 2014-2020 și a poziției Consiliului privind Proiectul de buget rectificativ nr. 9/2013; |
| --- | --- |

6.

reamintește că poziția Consiliului, în conformitate cu articolul 314 alineatul (3) din TFUE, constituie un act pregătitor și este validă de la data adoptării; semnalează că, în opinia sa, poziția Consiliului privind PBR 8/2013, care i-a fost transmisă de către președintele în exercițiu al Consiliului la 31 octombrie 2013, este validă în sensul articolului 314 alineatele (3) și (4) din TFUE de la data adoptării sale, și anume 30 octombrie 2013; respinge și ignoră clauza din „decizia” de însoțire prin care Consiliul urmărește să condiționeze validitatea poziției sale privind PBR 8/2013 de aprobarea de către Parlament a acordului privind CFM aferent perioadei 2014-2020 și a poziției Consiliului privind Proiectul de buget rectificativ nr. 9/2013;

| 7. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2013; |
| --- | --- |

7.

aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2013;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 8/2013 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 8/2013 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 66, 8.3.2013.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(4)  JO L 163, 23.6.2007, p. 17.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/56

---

P7_TA(2013)0459

Fondul european de ajustare la globalizare (cererea EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana – Materiale de construcţie – Spania)

Rezoluţia Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana materiale de construcție introdusă de Spania) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

(2016/C 436/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0635 – C7–0269/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0635 – C7–0269/2013),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (AII din 17 mai 2006) (1), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (AII din 17 mai 2006) (1), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul privind FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul privind FEG),

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0341/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0341/2013),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât sfera Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) a fost extinsă temporar pentru cererile depuse între 1 mai 2009 și 31 decembrie 2011 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât sfera Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) a fost extinsă temporar pentru cererile depuse între 1 mai 2009 și 31 decembrie 2011 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Spania a prezentat cererea EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana pentru o contribuție financiară din partea FEG, în urma a 630 de disponibilizări în cadrul celor 140 de întreprinderi care își desfășoară activitatea în regiunea de nivel NUTS II Comunidad Valenciana, 300 de lucrători fiind vizați de măsurile cofinanțate de FEG, în perioada de referință cuprinsă între 14 iunie 2012 și 14 martie 2013; |
| --- | --- |

D.

întrucât Spania a prezentat cererea EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana pentru o contribuție financiară din partea FEG, în urma a 630 de disponibilizări în cadrul celor 140 de întreprinderi care își desfășoară activitatea în regiunea de nivel NUTS II Comunidad Valenciana, 300 de lucrători fiind vizați de măsurile cofinanțate de FEG, în perioada de referință cuprinsă între 14 iunie 2012 și 14 martie 2013;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul privind FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul privind FEG,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (b) din Regulamentul FEG și că, prin urmare, Spania are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului menționat; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (b) din Regulamentul FEG și că, prin urmare, Spania are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului menționat;

| 2. | remarcă faptul că autoritățile spaniole au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 22 mai 2013, iar evaluarea a fost prezentată de către Comisia Europeană la 16 septembrie 2013; salută faptul că procesul de evaluare s-a desfășurat rapid, în patru luni; |
| --- | --- |

2.

remarcă faptul că autoritățile spaniole au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 22 mai 2013, iar evaluarea a fost prezentată de către Comisia Europeană la 16 septembrie 2013; salută faptul că procesul de evaluare s-a desfășurat rapid, în patru luni;

| 3. | constată că ocuparea forței de muncă în Comunidad Valenciana a fost grav afectată de criză, rata șomajului atingând 29,19 % în primul trimestru din 2013; salută faptul că regiunea recurge încă o dată la ajutorul FEG pentru a aborda rata ridicată a șomajului; |
| --- | --- |

3.

constată că ocuparea forței de muncă în Comunidad Valenciana a fost grav afectată de criză, rata șomajului atingând 29,19 % în primul trimestru din 2013; salută faptul că regiunea recurge încă o dată la ajutorul FEG pentru a aborda rata ridicată a șomajului;

| 4. | felicită Comunidad Valenciana în legătură cu capacitatea sa de a solicita și de a utiliza FEG pentru a aborda problemele legate de piața muncii din această regiune, caracterizată de un procentaj ridicat de întreprinderi mici și mijlocii; în acest context, reamintește că regiunea a solicitat deja sprijin din partea FEG în patru rânduri pentru sectorul textilelor, cel al produselor din ceramică și cel al produselor din piatră naturală, precum și pentru sectorul construcțiilor (3); |
| --- | --- |

4.

felicită Comunidad Valenciana în legătură cu capacitatea sa de a solicita și de a utiliza FEG pentru a aborda problemele legate de piața muncii din această regiune, caracterizată de un procentaj ridicat de întreprinderi mici și mijlocii; în acest context, reamintește că regiunea a solicitat deja sprijin din partea FEG în patru rânduri pentru sectorul textilelor, cel al produselor din ceramică și cel al produselor din piatră naturală, precum și pentru sectorul construcțiilor (3);

| 5. | consideră că concedierile din cele 140 de întreprinderi care desfășoară activități de producție în regiunea NUTS II Comunidad Valenciana (ES52) sunt legate de anumite schimbări structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale, care au dus la creșterea importurilor în Uniune de alte produse minerale nemetalice și la reducerea cotei UE din producția de alte produse minerale nemetalice la nivel mondial; |
| --- | --- |

5.

consideră că concedierile din cele 140 de întreprinderi care desfășoară activități de producție în regiunea NUTS II Comunidad Valenciana (ES52) sunt legate de anumite schimbări structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale, care au dus la creșterea importurilor în Uniune de alte produse minerale nemetalice și la reducerea cotei UE din producția de alte produse minerale nemetalice la nivel mondial;

| 6. | salută faptul că, pentru a le oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile spaniole au decis să demareze furnizarea de servicii personalizate pentru lucrătorii afectați la 22 august 2013, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că, pentru a le oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile spaniole au decis să demareze furnizarea de servicii personalizate pentru lucrătorii afectați la 22 august 2013, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus;

| 7. | observă că autoritățile spaniole menționează că, potrivit evaluării lor bazate pe experiența acumulată în legătură cu cererile anterioare, numai 300 dintre lucrătorii vizați de sprijinul acordat de FEG vor opta pentru participarea la aceste măsuri; invită autoritățile spaniole să utilizeze sprijinul din partea FEG la întregul său potențial, în special pentru dezvoltarea competențelor lucrătorilor cu un nivel de studii de bază, care constituie 74,4 % din lucrătorii vizați; |
| --- | --- |

7.

observă că autoritățile spaniole menționează că, potrivit evaluării lor bazate pe experiența acumulată în legătură cu cererile anterioare, numai 300 dintre lucrătorii vizați de sprijinul acordat de FEG vor opta pentru participarea la aceste măsuri; invită autoritățile spaniole să utilizeze sprijinul din partea FEG la întregul său potențial, în special pentru dezvoltarea competențelor lucrătorilor cu un nivel de studii de bază, care constituie 74,4 % din lucrătorii vizați;

| 8. | constată că pachetul coordonat de servicii personalizate care urmează să fie cofinanțat include măsuri pentru reintegrarea pe piața muncii a 300 de lucrători concediați, cum ar fi măsuri de stabilire a profilurilor, orientare profesională, consiliere, formare profesională, asistență în vederea căutării intensive a unui loc de muncă, sprijin pentru antreprenoriat, stimulente care pot viza căutarea unui loc de muncă, contribuții la cheltuielile de deplasare, stimulente pentru plasarea personalului disponibilizat și sprijin pentru crearea unei întreprinderi; |
| --- | --- |

8.

constată că pachetul coordonat de servicii personalizate care urmează să fie cofinanțat include măsuri pentru reintegrarea pe piața muncii a 300 de lucrători concediați, cum ar fi măsuri de stabilire a profilurilor, orientare profesională, consiliere, formare profesională, asistență în vederea căutării intensive a unui loc de muncă, sprijin pentru antreprenoriat, stimulente care pot viza căutarea unui loc de muncă, contribuții la cheltuielile de deplasare, stimulente pentru plasarea personalului disponibilizat și sprijin pentru crearea unei întreprinderi;

| 9. | ia act de faptul că pachetul coordonat prevede stimulente financiare pentru căutarea unui loc de muncă (sumă forfetară de 300 EUR), o alocație de mobilitate (până la 400 EUR) și un stimulent pentru plasarea personalului disponibilizat (până la 700 EUR); salută faptul că valoarea totală a stimulentelor financiare este limitată, cea mai mare parte a contribuției urmând să fie cheltuită pentru formare, consiliere, asistență pentru căutarea unui loc de muncă și sprijin pentru activități de antreprenoriat; |
| --- | --- |

9.

ia act de faptul că pachetul coordonat prevede stimulente financiare pentru căutarea unui loc de muncă (sumă forfetară de 300 EUR), o alocație de mobilitate (până la 400 EUR) și un stimulent pentru plasarea personalului disponibilizat (până la 700 EUR); salută faptul că valoarea totală a stimulentelor financiare este limitată, cea mai mare parte a contribuției urmând să fie cheltuită pentru formare, consiliere, asistență pentru căutarea unui loc de muncă și sprijin pentru activități de antreprenoriat;

| 10. | salută consultarea partenerilor sociali, în special a sindicatelor de la nivel local (UGT-PV, CCOO-PV) și a organizației non-profit FESMAC, la elaborarea măsurilor pachetului coordonat sprijinite de FEG, precum și aplicarea unei politici de egalitate între femei și bărbați și a principiului nediscriminării pe parcursul diferitelor etape ale implementării FEG și în cursul accesării FEG; |
| --- | --- |

10.

salută consultarea partenerilor sociali, în special a sindicatelor de la nivel local (UGT-PV, CCOO-PV) și a organizației non-profit FESMAC, la elaborarea măsurilor pachetului coordonat sprijinite de FEG, precum și aplicarea unei politici de egalitate între femei și bărbați și a principiului nediscriminării pe parcursul diferitelor etape ale implementării FEG și în cursul accesării FEG;

| 11. | reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea aptitudinilor și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la realitățile mediului de afaceri; |
| --- | --- |

11.

reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea aptitudinilor și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la realitățile mediului de afaceri;

| 12. | salută faptul că pachetul coordonat include măsuri de formare profesională axată pe sectoare în care există sau pot să apară oportunități și că acesta conține măsuri de dezvoltare a competențelor în funcție de nevoile viitoare ale producătorilor din sectorul vizat de concedieri; |
| --- | --- |

12.

salută faptul că pachetul coordonat include măsuri de formare profesională axată pe sectoare în care există sau pot să apară oportunități și că acesta conține măsuri de dezvoltare a competențelor în funcție de nevoile viitoare ale producătorilor din sectorul vizat de concedieri;

| 13. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate din FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; subliniază că autoritățile spaniole confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea de către aceasta, în rapoartele sale anuale, a unei evaluări comparative a acestor date pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor în vigoare și a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune; |
| --- | --- |

13.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate din FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; subliniază că autoritățile spaniole confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea de către aceasta, în rapoartele sale anuale, a unei evaluări comparative a acestor date pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor în vigoare și a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune;

| 14. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea eligibilității unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca și alte îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate în noul regulament privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020), sporindu-se eficiența, transparența și vizibilitatea FEG; |
| --- | --- |

14.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea eligibilității unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca și alte îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate în noul regulament privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020), sporindu-se eficiența, transparența și vizibilitatea FEG;

| 15. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, se garantează că FEG sprijină reintegrarea individuală în muncă durabilă a lucrătorilor care au fost disponibilizați; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea durabilă, pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate; |
| --- | --- |

15.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, se garantează că FEG sprijină reintegrarea individuală în muncă durabilă a lucrătorilor care au fost disponibilizați; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea durabilă, pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate;

| 16. | salută acordul la care s-a ajuns în cadrul Consiliului în legătură cu reintroducerea în Regulamentul privind FEG, pentru perioada 2014-2020, a criteriului de mobilizare în caz de criză, care permite furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize financiare și economice, nu numai celor care și-au pierdut locul de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial; |
| --- | --- |

16.

salută acordul la care s-a ajuns în cadrul Consiliului în legătură cu reintroducerea în Regulamentul privind FEG, pentru perioada 2014-2020, a criteriului de mobilizare în caz de criză, care permite furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize financiare și economice, nu numai celor care și-au pierdut locul de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial;

| 17. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

17.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

19.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  Cererile EGF/2009/0014 ES/Comunidad Valenciana, EGF/2010/005 ES/Comunidad Valenciana, EGF/2010/009 ES/Comunidad Valenciana și EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana – Construirea de clădiri.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana materiale de construcție din partea Spaniei)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul legislativ final, Decizia 2013/708/UE.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/59

---

P7_TA(2013)0460

Programul „Erasmus pentru toți”***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a acțiunii „ERASMUS PENTRU TOȚI”: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0788), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0788),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 165 alineatul (4) și articolul 166 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0436/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 165 alineatul (4) și articolul 166 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0436/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 martie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 24 octombrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 24 octombrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizele Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0405/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizele Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0405/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 154.

(2)  JO C 225, 27.7.2012, p. 200.

---

P7_TC1-COD(2011)0371

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a acțiunii „Erasmus +”: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport și de abrogare a Deciziilor nr. 1719/2006/CE, nr. 1720/2006/CE și nr. 1298/2008/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1288/2013.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/60 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/60

---

P7_TA(2013)0461

Programul „Europa creativă” ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea programului „Europa creativă” (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0785), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0785),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 166 alineatul (4), articolul 167 alineatul (5) și articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0435/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 166 alineatul (4), articolul 167 alineatul (5) și articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0435/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 18 iulie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 18 iulie 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 16 octombrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 16 octombrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru bugete, al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, precum și cel al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru bugete, al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, precum și cel al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0011/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 35.

(2)  JO C 277, 13.9.2012, p. 156.

---

P7_TC1-COD(2011)0370

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea programului „Europa creativă” (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1295/2013.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/61

---

P7_TA(2013)0462

Programul „Europa pentru cetățeni” ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de instituire, pentru perioada 2014 – 2020, a programului „Europa pentru cetățeni” (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

(Procedura legislativă specială – aprobare)

(2016/C 436/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de regulament al Consiliului (12557/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament al Consiliului (12557/2013),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0307/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0307/2013),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 81 alineatul (1) și articolul 37 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 alineatul (1) și articolul 37 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru bugete, cel al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și cel al Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0424/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru bugete, cel al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și cel al Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0424/2012),

| 1. | aprobă proiectul de regulament al Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul de regulament al Consiliului;

| 2. | aprobă declarația sa anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația sa anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale.

---

ANEXĂ

Declarația Parlamentului European

Parlamentul European își reafirmă convingerea că prezentul regulament urmărește și obiectivele legate de cultură și istorie, consacrate la articolul 167 din TFUE. Prin urmare, în cazul acestui dosar, ar fi trebuit aplicat un temei juridic dublu care să impună recurgerea la procedura legislativă ordinară. Singurul motiv pentru care Parlamentul European a renunțat la poziția sa privind temeiul juridic dublu și, prin urmare, la dreptul său la codecizie și a acceptat procedura de aprobare – în conformitate cu propunerea Comisiei bazată pe articolul 352 din TFUE – a fost dorința sa de a evita un blocaj procedural total și o întârziere corespunzătoare a intrării în vigoare a programului. Parlamentul European atrage atenția asupra faptului că este hotărât să nu permită reproducerea acestei situații.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/62

---

P7_TA(2013)0463

Mecanismul Conectarea Europei***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a mecanismului Conectarea Europei (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0665/3), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0665/3),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 172 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie Parlamentului (C7–0374/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 172 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie Parlamentului (C7–0374/2011),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European din 22 februarie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European din 22 februarie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 19 iulie 2012 (2) |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 19 iulie 2012 (2)

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 10 iulie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 10 iulie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și ale Comisiei pentru transport și turism desfășurate în temeiul articolului 51 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și ale Comisiei pentru transport și turism desfășurate în temeiul articolului 51 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și al Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0021/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și al Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0021/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 143, 22.5.2012, p. 116.

(2)  JO C 277, 13.9.2012, p. 125.

---

P7_TC1-COD(2011)0302

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 şi de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 şi (CE) nr. 67/2010

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1316/2013.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/63 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/63

---

P7_TA(2013)0464

Rețeaua transeuropeană de transport ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0650/3), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0650/3),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 172 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0375/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 172 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0375/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Franței în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Franței în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 februarie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 februarie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 mai 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 mai 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 12 iunie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 12 iunie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0012/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0012/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 143, 22.5.2012, p. 130.

(2)  JO C 225, 27.7.2012, p. 150.

---

P7_TC1-COD(2011)0294

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1315/2013.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/64 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/64

---

P7_TA(2013)0465

Statisticile privind agricultura și pescuitul ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anumitor acte normative din domeniul statisticilor privind agricultura și pescuitul (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0724), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0724),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0397/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Congresul deputaților din Spania și Senatul Spaniei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Congresul deputaților din Spania și Senatul Spaniei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 6 septembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 6 septembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0148/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0148/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2012)0343

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anumitor acte normative din domeniul statisticilor privind agricultura și pescuitul

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1350/2013.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/65

---

P7_TA(2013)0466

Acordul privind achizițiile publice ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de modificare a Acordului privind achizițiile publice (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 436/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07917/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07917/2013),

| — | având în vedere proiectul de Protocol de modificare a Acordului privind achizițiile publice (07918/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Protocol de modificare a Acordului privind achizițiile publice (07918/2013),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborat cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7–0180/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborat cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7–0180/2013),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0339/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0339/2013),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/66

---

P7_TA(2013)0467

Protecția și utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere și a lacurilor internaționale ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind acceptarea, în numele Uniunii Europene, a amendamentului la articolele 25 şi 26 din Convenţia privind protecţia şi utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere şi a lacurilor internaţionale (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 436/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12713/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12713/2013),

| — | având în vedere amendamentul la articolele 25 şi 26 din Convenţia privind protecţia şi utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere şi a lacurilor internaţionale (12713/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere amendamentul la articolele 25 şi 26 din Convenţia privind protecţia şi utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere şi a lacurilor internaţionale (12713/2013),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 192 alineatul (1) şi cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene (C7-0304/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 192 alineatul (1) şi cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene (C7-0304/2013),

| — | având în vedere articolul 81 şi articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 şi articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară (A7-0356/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară (A7-0356/2013),

| 1. | aprobă acceptarea, în numele Uniunii Europene, a amendamentului la articolele 25 şi 26 din Convenţia UNECE privind protecţia şi utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere şi a lacurilor internaţionale; |
| --- | --- |

1.

aprobă acceptarea, în numele Uniunii Europene, a amendamentului la articolele 25 şi 26 din Convenţia UNECE privind protecţia şi utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere şi a lacurilor internaţionale;

| 2. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite poziţia Parlamentului Consiliului şi Comisiei, precum şi guvernelor şi parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite poziţia Parlamentului Consiliului şi Comisiei, precum şi guvernelor şi parlamentelor statelor membre.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/67

---

P7_TA(2013)0468

Programul suplimentar de cercetare pentru proiectul ITER (2014-2018) *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind adoptarea unui program suplimentar de cercetare pentru proiectul ITER (2014-2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

(Procedura de consultare)

(2016/C 436/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0931), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0931),

| — | având în vedere articolul 7 din Tratatul Euratom, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 7 din Tratatul Euratom,

| — | având în vedere cererea de aviz primită din partea Consiliului (C7-0032/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aviz primită din partea Consiliului (C7-0032/2012),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0211/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0211/2013),

| A. | având în vedere că, în continuare, Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice nu permite Parlamentului European să joace rolul de colegislator, |
| --- | --- |

A.

având în vedere că, în continuare, Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice nu permite Parlamentului European să joace rolul de colegislator,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Comisiei, astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz favorabil privind propunerea Comisiei, astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Considerentul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | Se reafirmă angajamentul Uniunii față de Acordul privind instituirea Organizației Internaționale ITER pentru Energia de Fuziune în vederea punerii în aplicare în comun a proiectului ITER

   (1)

  (denumit în continuare „acordul ITER”). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1)

Se reafirmă angajamentul Uniunii față de Acordul privind instituirea Organizației Internaționale ITER pentru Energia de Fuziune în vederea punerii în aplicare în comun a proiectului ITER

   (1)

  (denumit în continuare „acordul ITER”).

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Acordul
  privind instituirea Organizației Internaționale
  ITER
  pentru Energia prin Fuziune în vederea punerii în aplicare comune a proiectului ITER (denumit în continuare „acordul ITER”)
  a fost semnat la 21 noiembrie 2006 de Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (Euratom), Republica Populară Chineză, Republica India, Japonia, Republica Coreea, Federația Rusă și Statele Unite ale Americii. Acordul ITER instituie Organizația Internațională ITER pentru Energia prin Fuziune (denumită în continuare „Organizația ITER”), care deține responsabilitatea integrală pentru construcția, funcționarea, exploatarea și dezactivarea instalațiilor ITER. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Acordul
  privind instituirea Organizației Internaționale
  ITER
  pentru Energia prin Fuziune în vederea punerii în aplicare comune a proiectului ITER (denumit în continuare „acordul ITER”)
  a fost semnat la 21 noiembrie 2006 de Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (Euratom), Republica Populară Chineză, Republica India, Japonia, Republica Coreea, Federația Rusă și Statele Unite ale Americii. Acordul ITER instituie Organizația Internațională ITER pentru Energia prin Fuziune (denumită în continuare „Organizația ITER”), care deține responsabilitatea integrală pentru construcția, funcționarea, exploatarea și dezactivarea instalațiilor ITER.

| (1) | Acordul ITER a fost semnat la 21 noiembrie 2006 de Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (Euratom), Republica Populară Chineză, Republica India, Japonia, Republica Coreea, Federația Rusă și Statele Unite ale Americii. Acordul ITER instituie Organizația Internațională ITER pentru Energia prin Fuziune (denumită în continuare „Organizația ITER”), care deține responsabilitatea integrală pentru construcția, funcționarea, exploatarea și dezactivarea instalațiilor ITER. |
| --- | --- |

(1)

Acordul ITER a fost semnat la 21 noiembrie 2006 de Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (Euratom), Republica Populară Chineză, Republica India, Japonia, Republica Coreea, Federația Rusă și Statele Unite ale Americii. Acordul ITER instituie Organizația Internațională ITER pentru Energia prin Fuziune (denumită în continuare „Organizația ITER”), care deține responsabilitatea integrală pentru construcția, funcționarea, exploatarea și dezactivarea instalațiilor ITER.

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | În cadrul negocierilor pentru a obține sprijinul celorlalte părți la ITER în vederea amplasării sitului ITER în Europa, Acordul dintre Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și Guvernul Japoniei privind implementarea în comun a activităților din programul extins de colaborare în domeniul cercetării asupra energiei de fuziune a fost încheiat în 2007 și stabilește activitățile complementare de cercetare în comun în domeniul fuziunii care trebuie desfășurate pe teritoriul Japoniei pentru a asigura demararea rapidă a exploatării la un înalt nivel de performanță a ITER. Activitățile din programul extins de colaborare și alte activități legate de ITER sunt gestionate de întreprinderea comună europeană pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune. Finanțarea activităților din programul extins de colaborare este asigurată în principal prin contribuțiile în natură de la unii membri ai întreprinderii comune europene pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune, în timp ce partea rămasă din contribuția Euratom este acoperită de bugetul Euratom. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

În cadrul negocierilor pentru a obține sprijinul celorlalte părți la ITER în vederea amplasării sitului ITER în Europa, Acordul dintre Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și Guvernul Japoniei privind implementarea în comun a activităților din programul extins de colaborare în domeniul cercetării asupra energiei de fuziune a fost încheiat în 2007 și stabilește activitățile complementare de cercetare în comun în domeniul fuziunii care trebuie desfășurate pe teritoriul Japoniei pentru a asigura demararea rapidă a exploatării la un înalt nivel de performanță a ITER. Activitățile din programul extins de colaborare și alte activități legate de ITER sunt gestionate de întreprinderea comună europeană pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune. Finanțarea activităților din programul extins de colaborare este asigurată în principal prin contribuțiile în natură de la unii membri ai întreprinderii comune europene pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune, în timp ce partea rămasă din contribuția Euratom este acoperită de bugetul Euratom.

| (3) | În cadrul negocierilor pentru a obține sprijinul celorlalte părți la ITER în vederea amplasării sitului ITER în Europa, Acordul dintre Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și Guvernul Japoniei privind implementarea în comun a activităților din programul extins de colaborare în domeniul cercetării asupra energiei de fuziune a fost încheiat în 2007 și stabilește activitățile complementare de cercetare în comun în domeniul fuziunii care trebuie desfășurate pe teritoriul Japoniei pentru a asigura demararea rapidă a exploatării la un înalt nivel de performanță a ITER. Activitățile din programul extins de colaborare și alte activități legate de ITER sunt gestionate de întreprinderea comună europeană pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune. Finanțarea activităților din programul extins de colaborare este asigurată în principal prin contribuțiile în natură de la unii membri ai întreprinderii comune europene pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune, în timp ce partea rămasă din contribuția Euratom este acoperită de bugetul Euratom.
  Acordul european pentru dezvoltarea fuziunii (EADF) pentru 2012, document intitulat „Electricitatea de fuziune – Foaia de parcurs pentru realizarea energiei prin fuziune”(„foaia de parcurs a AEDF pentru 2012”) identifică necesitatea acordării în continuare a sprijinului financiar pentru proiectele-cheie și pentru activitățile de cercetare și dezvoltare din domeniile-cheie, până la data la care ITER va începe să funcționeze, pentru a răspunde provocărilor științifice și tehnologice care duc la realizarea energiei prin fuziune. |
| --- | --- |

(3)

În cadrul negocierilor pentru a obține sprijinul celorlalte părți la ITER în vederea amplasării sitului ITER în Europa, Acordul dintre Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și Guvernul Japoniei privind implementarea în comun a activităților din programul extins de colaborare în domeniul cercetării asupra energiei de fuziune a fost încheiat în 2007 și stabilește activitățile complementare de cercetare în comun în domeniul fuziunii care trebuie desfășurate pe teritoriul Japoniei pentru a asigura demararea rapidă a exploatării la un înalt nivel de performanță a ITER. Activitățile din programul extins de colaborare și alte activități legate de ITER sunt gestionate de întreprinderea comună europeană pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune. Finanțarea activităților din programul extins de colaborare este asigurată în principal prin contribuțiile în natură de la unii membri ai întreprinderii comune europene pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune, în timp ce partea rămasă din contribuția Euratom este acoperită de bugetul Euratom.
  Acordul european pentru dezvoltarea fuziunii (EADF) pentru 2012, document intitulat „Electricitatea de fuziune – Foaia de parcurs pentru realizarea energiei prin fuziune”(„foaia de parcurs a AEDF pentru 2012”) identifică necesitatea acordării în continuare a sprijinului financiar pentru proiectele-cheie și pentru activitățile de cercetare și dezvoltare din domeniile-cheie, până la data la care ITER va începe să funcționeze, pentru a răspunde provocărilor științifice și tehnologice care duc la realizarea energiei prin fuziune.

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Pentru perioada de după 2013 Comisia a propus, în comunicarea sa „Un buget pentru Europa 2020”, finanțarea proiectului ITER în afara CFM. Prin urmare, trebuie elaborat un program suplimentar de cercetare pentru proiectul ITER pentru perioada 2014-2018. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Pentru perioada de după 2013 Comisia a propus, în comunicarea sa „Un buget pentru Europa 2020”, finanțarea proiectului ITER în afara CFM. Prin urmare, trebuie elaborat un program suplimentar de cercetare pentru proiectul ITER pentru perioada 2014-2018.

| (5) | Proiectul ITER ar trebui să consolideze rolul de lider al Uniunii în domeniul fuziunii prin îndeplinirea la timp a obiectivelor stabilite în ceea ce privește construcția și exploatarea. |
| --- | --- |

(5)

Proiectul ITER ar trebui să consolideze rolul de lider al Uniunii în domeniul fuziunii prin îndeplinirea la timp a obiectivelor stabilite în ceea ce privește construcția și exploatarea.

Amendamentul 5

Propunere de decizie

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Programul suplimentar de cercetare pentru proiectul ITER trebuie finanțat prin contribuții din partea statelor membre
  ,
  bazate pe o rată aplicată venitului național brut (VNB) al fiecărui stat membru, astfel cum este definită în scopul calculării resurselor proprii bazate pe VNB cu care se contribuie la bugetul general al Uniunii Europene. Respectivele contribuții se furnizează bugetului general al Uniunii Europene și se alocă programului respectiv.
  Țările terțe care au încheiat un acord de cooperare cu Euratom în domeniul fuziunii nucleare controlate prin care programele lor de cercetare respective sunt asociate cu programele Euratom trebuie de asemenea să aibă posibilitatea de a contribui la programul
  respectiv
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Programul suplimentar de cercetare pentru proiectul ITER trebuie finanțat prin contribuții din partea statelor membre
  ,
  bazate pe o rată aplicată venitului național brut (VNB) al fiecărui stat membru, astfel cum este definită în scopul calculării resurselor proprii bazate pe VNB cu care se contribuie la bugetul general al Uniunii Europene. Respectivele contribuții se furnizează bugetului general al Uniunii Europene și se alocă programului respectiv.
  Țările terțe care au încheiat un acord de cooperare cu Euratom în domeniul fuziunii nucleare controlate prin care programele lor de cercetare respective sunt asociate cu programele Euratom trebuie de asemenea să aibă posibilitatea de a contribui la programul
  respectiv
  .

| (6) | În ciuda măsurilor de limitare a costurilor care ar trebui să fie puse în aplicare în continuare, proiectul ITER poate să înregistreze în continuare depășiri ale costurilor din cauza naturii sale științifice, a amplorii sale mari și a riscului său tehnologic ridicat. Eventualele depășiri de costuri peste suma maximă prevăzută la articolul 2 nu ar trebui să aibă niciun impact asupra altor proiecte finanțate de la bugetul Uniunii, în special asupra celor finanțate de la bugetul de cercetare de la rubrica 1A(Orizont 2020) și ar trebui finanțate din resurse suplimentare care nu sunt incluse în plafoane, după caz.
  Țările terțe care au încheiat un acord de cooperare cu Euratom în domeniul fuziunii nucleare controlate prin care programele lor de cercetare respective sunt asociate cu programele Euratom ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a contribui la programul
  suplimentar de cercetare
  . |
| --- | --- |

(6)

În ciuda măsurilor de limitare a costurilor care ar trebui să fie puse în aplicare în continuare, proiectul ITER poate să înregistreze în continuare depășiri ale costurilor din cauza naturii sale științifice, a amplorii sale mari și a riscului său tehnologic ridicat. Eventualele depășiri de costuri peste suma maximă prevăzută la articolul 2 nu ar trebui să aibă niciun impact asupra altor proiecte finanțate de la bugetul Uniunii, în special asupra celor finanțate de la bugetul de cercetare de la rubrica 1A(Orizont 2020) și ar trebui finanțate din resurse suplimentare care nu sunt incluse în plafoane, după caz.
  Țările terțe care au încheiat un acord de cooperare cu Euratom în domeniul fuziunii nucleare controlate prin care programele lor de cercetare respective sunt asociate cu programele Euratom ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a contribui la programul
  suplimentar de cercetare
  .

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Considerentul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | Parlamentul European și Consiliul ar trebui să accepte că orice amânare sau reportare a creditelor de plată legate de proiectul ITER care nu au fost onorate ar trebui să fie evitată și ar trebui să se angajeze să colaboreze pentru a evita o astfel de situație. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7a)

Parlamentul European și Consiliul ar trebui să accepte că orice amânare sau reportare a creditelor de plată legate de proiectul ITER care nu au fost onorate ar trebui să fie evitată și ar trebui să se angajeze să colaboreze pentru a evita o astfel de situație.

Amendamentul 7

Propunere de decizie

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Așa cum s-a solicitat în prioritățile propuse în foaia de parcurs a AEDF pentru 2012, proiectul Joint European Torus (JET) ar trebui să joace un rol-cheie în tranziția energetică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Așa cum s-a solicitat în prioritățile propuse în foaia de parcurs a AEDF pentru 2012, proiectul Joint European Torus (JET) ar trebui să joace un rol-cheie în tranziția energetică.

Amendamentul 8

Propunere de decizie

Articolul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Programul este finanțat printr-o contribuție maximă de 2 573 milioane EUR (în valori curente)
  , în conformitate cu articolul 3
  . | Programul este finanțat printr-o contribuție maximă de 2 573  milioane EUR (în valori curente)
  peste plafoanele din cadrul CFM, și anume în afara rubricii 1a, ca supliment față de bugetul pentru programul cadru Orizont 2020, programul-cadru Euratom și alte programe ale Uniunii, cu menținerea competențelor depline ale Parlamentului European şi ale Consiliului
  .
  Prin urmare, finanțarea programului ar trebui să dispună de resurse financiare suficiente pentru a-i permite Uniunii să realizeze programul, stabilind în același timp în CFM o sumă maximă separată pentru contribuțiile de la bugetul Uniunii pentru perioada 2014-2018. Eventualele depășiri de costuri peste această sumă maximă nu afectează alocările bugetare pentru alte proiecte și sunt finanțate din resurse suplimentare care nu sunt incluse în plafoane, după caz. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Programul este finanțat printr-o contribuție maximă de 2 573 milioane EUR (în valori curente)
  , în conformitate cu articolul 3
  .

Programul este finanțat printr-o contribuție maximă de 2 573  milioane EUR (în valori curente)
  peste plafoanele din cadrul CFM, și anume în afara rubricii 1a, ca supliment față de bugetul pentru programul cadru Orizont 2020, programul-cadru Euratom și alte programe ale Uniunii, cu menținerea competențelor depline ale Parlamentului European şi ale Consiliului
  .
  Prin urmare, finanțarea programului ar trebui să dispună de resurse financiare suficiente pentru a-i permite Uniunii să realizeze programul, stabilind în același timp în CFM o sumă maximă separată pentru contribuțiile de la bugetul Uniunii pentru perioada 2014-2018. Eventualele depășiri de costuri peste această sumă maximă nu afectează alocările bugetare pentru alte proiecte și sunt finanțate din resurse suplimentare care nu sunt incluse în plafoane, după caz.

Amendamentul 9

Propunere de decizie

Articolul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Programul este finanțat prin
  contribuții ale statelor membre, bazate pe o rată aplicată venitului național brut (VNB) al fiecărui stat membru, astfel cum este definită în scopul calculării
  resurselor proprii
  bazate pe VNB cu care se contribuie la bugetul general al
  Uniunii
  Europene
  .
  Contribuțiile respective sunt considerate venituri alocate externe pentru program în conformitate cu [articolul XX din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 al Parlamentului European și al Consiliului [noul regulament financiar]. | Programul este finanțat prin
  intermediul
  resurselor proprii
  ale
  Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Programul este finanțat prin
  contribuții ale statelor membre, bazate pe o rată aplicată venitului național brut (VNB) al fiecărui stat membru, astfel cum este definită în scopul calculării
  resurselor proprii
  bazate pe VNB cu care se contribuie la bugetul general al
  Uniunii
  Europene
  .
  Contribuțiile respective sunt considerate venituri alocate externe pentru program în conformitate cu [articolul XX din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 al Parlamentului European și al Consiliului [noul regulament financiar].

Programul este finanțat prin
  intermediul
  resurselor proprii
  ale
  Uniunii.

Amendamentul 10

Propunere de decizie

Articolul 4 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Țările terțe care au încheiat un acord de cooperare cu Euratom în domeniul fuziunii nucleare controlate prin care programele lor de cercetare respective sunt asociate cu programele Euratom (denumite în continuare „țări asociate”) pot contribui
  , de asemenea,
  la program. | Țările terțe care au încheiat un acord de cooperare cu Euratom în domeniul fuziunii nucleare controlate prin care programele lor de cercetare respective sunt asociate cu programele Euratom (denumite în continuare „țări asociate”) pot contribui la program. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Țările terțe care au încheiat un acord de cooperare cu Euratom în domeniul fuziunii nucleare controlate prin care programele lor de cercetare respective sunt asociate cu programele Euratom (denumite în continuare „țări asociate”) pot contribui
  , de asemenea,
  la program.

Țările terțe care au încheiat un acord de cooperare cu Euratom în domeniul fuziunii nucleare controlate prin care programele lor de cercetare respective sunt asociate cu programele Euratom (denumite în continuare „țări asociate”) pot contribui la program.

Amendamentul 11

Propunere de decizie

Articolul 5 – paragraful 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Până la 30 iunie 2016, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului spre avizare o analiză la mijlocul perioadei a progreselor înregistrate în cadrul programului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Până la 30 iunie 2016, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului spre avizare o analiză la mijlocul perioadei a progreselor înregistrate în cadrul programului.

Amendamentul 12

Propunere de decizie

Articolul 6 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   La punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentei decizii, Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a se garanta protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace, și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale și disuasive. | (1)   La punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentei decizii, Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a se garanta protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace, și, în cazul în care se constată nereguli
  sau erori
  , prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale și disuasive.
  De asemenea, Comisia adoptă măsurile corespunzătoare prin care asigură un control adecvat al riscului și evitarea depășirii costurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   La punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentei decizii, Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a se garanta protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace, și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale și disuasive.

(1)   La punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentei decizii, Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a se garanta protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace, și, în cazul în care se constată nereguli
  sau erori
  , prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale și disuasive.
  De asemenea, Comisia adoptă măsurile corespunzătoare prin care asigură un control adecvat al riscului și evitarea depășirii costurilor.

Amendamentul 13

Propunere de decizie

Articolul 6 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Comisia sau reprezentanții săi și Curtea de Conturi au competența de a efectua audituri, pe bază de documente și de verificări și inspecții la fața locului, în privința tuturor beneficiarilor granturilor, a contractorilor, subcontractorilor și a altor părți terțe care au primit fonduri din partea Uniunii în temeiul prezentei decizii. | (2)   
  Parlamentul European,
  Comisia sau reprezentanții săi și Curtea de Conturi au competența de a efectua audituri, pe bază de documente și de verificări și inspecții la fața locului, în privința tuturor beneficiarilor granturilor, a contractorilor, subcontractorilor și a altor părți terțe care au primit fonduri din partea Uniunii în temeiul prezentei decizii.
  Amploarea proiectului ITER și deficiențele considerabile înregistrate de acesta în trecut impun o supraveghere strictă de către Parlamentul European ca autoritate bugetară și autoritate care acordă descărcarea de gestiune, iar Comisia informează periodic Parlamentul European cu privire la evoluția programului, în special cu privire la costurile și calendarul acestuia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Comisia sau reprezentanții săi și Curtea de Conturi au competența de a efectua audituri, pe bază de documente și de verificări și inspecții la fața locului, în privința tuturor beneficiarilor granturilor, a contractorilor, subcontractorilor și a altor părți terțe care au primit fonduri din partea Uniunii în temeiul prezentei decizii.

(2)   
  Parlamentul European,
  Comisia sau reprezentanții săi și Curtea de Conturi au competența de a efectua audituri, pe bază de documente și de verificări și inspecții la fața locului, în privința tuturor beneficiarilor granturilor, a contractorilor, subcontractorilor și a altor părți terțe care au primit fonduri din partea Uniunii în temeiul prezentei decizii.
  Amploarea proiectului ITER și deficiențele considerabile înregistrate de acesta în trecut impun o supraveghere strictă de către Parlamentul European ca autoritate bugetară și autoritate care acordă descărcarea de gestiune, iar Comisia informează periodic Parlamentul European cu privire la evoluția programului, în special cu privire la costurile și calendarul acestuia.

Amendamentul 14

Propunere de decizie

Articolul 6 – alineatul 2 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Fără a aduce atingere primului și celui de al doilea paragraf, acordurile de cooperare cu părți terțe și cu organizații internaționale, acordurile de grant, deciziile și contractele de finanțare care rezultă din punerea în aplicare a prezentei decizii acordă în mod expres Comisiei, Curții de Conturi și OLAF competența de a efectua audituri, verificări și inspecții la fața locului. | Fără a aduce atingere primului și celui de al doilea paragraf, acordurile de cooperare cu părți terțe și cu organizații internaționale, acordurile de grant, deciziile și contractele de finanțare care rezultă din punerea în aplicare a prezentei decizii acordă în mod expres Comisiei, Curții de Conturi și OLAF competența de a efectua audituri, verificări și inspecții la fața locului.
  Rezultatele acestor activități de audit și verificări și inspecții la fața locului se comunică Parlamentului European. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Fără a aduce atingere primului și celui de al doilea paragraf, acordurile de cooperare cu părți terțe și cu organizații internaționale, acordurile de grant, deciziile și contractele de finanțare care rezultă din punerea în aplicare a prezentei decizii acordă în mod expres Comisiei, Curții de Conturi și OLAF competența de a efectua audituri, verificări și inspecții la fața locului.

Fără a aduce atingere primului și celui de al doilea paragraf, acordurile de cooperare cu părți terțe și cu organizații internaționale, acordurile de grant, deciziile și contractele de finanțare care rezultă din punerea în aplicare a prezentei decizii acordă în mod expres Comisiei, Curții de Conturi și OLAF competența de a efectua audituri, verificări și inspecții la fața locului.
  Rezultatele acestor activități de audit și verificări și inspecții la fața locului se comunică Parlamentului European.

Amendamentul 15

Propunere de decizie

Anexă – Obiectivul științific și tehnologic – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prioritatea principală a strategiei pentru atingerea obiectivului este construirea ITER (o instalație experimentală de mari dimensiuni care să demonstreze fezabilitatea științifică și tehnică a energiei de fuziune), urmată de construirea unei centrale de fuziune demonstrative. | Prioritatea principală a strategiei pentru atingerea obiectivului este construirea ITER (o instalație experimentală de mari dimensiuni care să demonstreze fezabilitatea științifică și tehnică a energiei de fuziune), urmată de construirea unei centrale de fuziune demonstrative.
  Prioritățile propuse în foaia de parcurs a AEDF pentru 2012 pentru a garanta că ITER va juca un rol-cheie în tranziția energetică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prioritatea principală a strategiei pentru atingerea obiectivului este construirea ITER (o instalație experimentală de mari dimensiuni care să demonstreze fezabilitatea științifică și tehnică a energiei de fuziune), urmată de construirea unei centrale de fuziune demonstrative.

Prioritatea principală a strategiei pentru atingerea obiectivului este construirea ITER (o instalație experimentală de mari dimensiuni care să demonstreze fezabilitatea științifică și tehnică a energiei de fuziune), urmată de construirea unei centrale de fuziune demonstrative.
  Prioritățile propuse în foaia de parcurs a AEDF pentru 2012 pentru a garanta că ITER va juca un rol-cheie în tranziția energetică.

Amendamentul 16

Propunere de decizie

Anexă – Obiectivul științific și tehnologic – paragraful 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Se asigură demonstrația producției competitive de energie electrică până în 2050. În vederea realizării acestui obiectiv, Comisia revizuiește periodic programul și elaborează anual un raport privind progresele înregistrate, ca răspuns la provocările legate de fizică, tehnologie, buget și siguranță. În raportul său, Comisia prezintă o analiză a efectelor potențiale asupra principalelor trei faze, în plus față de un plan pentru situații neprevăzute care specifică prioritățile în funcție de beneficiile, riscurile și costurile pentru atingerea obiectivelor comerciale de fuziune. Comisia trebuie să ia în considerare punerea în aplicare a unui sistem de avertizare timpurie, pentru a identifica riscurile și a accelera procesul de atenuare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Se asigură demonstrația producției competitive de energie electrică până în 2050. În vederea realizării acestui obiectiv, Comisia revizuiește periodic programul și elaborează anual un raport privind progresele înregistrate, ca răspuns la provocările legate de fizică, tehnologie, buget și siguranță. În raportul său, Comisia prezintă o analiză a efectelor potențiale asupra principalelor trei faze, în plus față de un plan pentru situații neprevăzute care specifică prioritățile în funcție de beneficiile, riscurile și costurile pentru atingerea obiectivelor comerciale de fuziune. Comisia trebuie să ia în considerare punerea în aplicare a unui sistem de avertizare timpurie, pentru a identifica riscurile și a accelera procesul de atenuare.

Amendamentul 17

Propunere de decizie

Anexă – Justificare – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Fuziunea are potențialul de a contribui foarte mult, peste câteva decenii, la realizarea unei aprovizionări sustenabile și sigure a Uniunii Europene cu energie electrică. Dezvoltarea cu succes a acesteia ar urma să furnizeze energie sigură, sustenabilă și ecologică. | Fuziunea are potențialul de a contribui foarte mult, peste câteva decenii, la realizarea unei aprovizionări sustenabile și sigure a Uniunii Europene cu energie electrică. Dezvoltarea cu succes a acesteia ar urma să furnizeze energie sigură, sustenabilă și ecologică.
  Valorificarea energiei de fuziune este un obiectiv foarte promițător, dar și o provocare semnificativă, întrucât mai trebuie soluționate probleme fizice și de inginerie pentru a face progrese în ceea ce privește demonstrarea fezabilității energiei de fuziune. Pentru a răspunde cât mai bine acestor provocări, este esențial ca Uniunea să depună toate eforturile pentru a sprijini și exploata instalația JET pentru a contribui la acoperirea tuturor lacunelor în materie de cunoștințe sau de experiență. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Fuziunea are potențialul de a contribui foarte mult, peste câteva decenii, la realizarea unei aprovizionări sustenabile și sigure a Uniunii Europene cu energie electrică. Dezvoltarea cu succes a acesteia ar urma să furnizeze energie sigură, sustenabilă și ecologică.

Fuziunea are potențialul de a contribui foarte mult, peste câteva decenii, la realizarea unei aprovizionări sustenabile și sigure a Uniunii Europene cu energie electrică. Dezvoltarea cu succes a acesteia ar urma să furnizeze energie sigură, sustenabilă și ecologică.
  Valorificarea energiei de fuziune este un obiectiv foarte promițător, dar și o provocare semnificativă, întrucât mai trebuie soluționate probleme fizice și de inginerie pentru a face progrese în ceea ce privește demonstrarea fezabilității energiei de fuziune. Pentru a răspunde cât mai bine acestor provocări, este esențial ca Uniunea să depună toate eforturile pentru a sprijini și exploata instalația JET pentru a contribui la acoperirea tuturor lacunelor în materie de cunoștințe sau de experiență.

Amendamentul 18

Propunere de decizie

Anexă – Activități – paragraful 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | asigurarea contribuției Euratom la Organizația Internațională ITER pentru Energia prin Fuziune, inclusiv activitățile de cercetare și dezvoltare necesare pentru dezvoltarea bazei pentru achiziționarea componentelor ITER și a modulelor învelișului pentru testul ITER; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

asigurarea contribuției Euratom la Organizația Internațională ITER pentru Energia prin Fuziune, inclusiv activitățile de cercetare și dezvoltare necesare pentru dezvoltarea bazei pentru achiziționarea componentelor ITER și a modulelor învelișului pentru testul ITER;

| (a) | asigurarea contribuției Euratom la Organizația Internațională ITER pentru Energia prin Fuziune, inclusiv activitățile de cercetare și dezvoltare necesare pentru dezvoltarea bazei pentru achiziționarea componentelor ITER și a modulelor învelișului pentru testul ITER
  , precum și sugerarea de potențiale îmbunătățiri de guvernanță a programului
  ; |
| --- | --- |

(a)

asigurarea contribuției Euratom la Organizația Internațională ITER pentru Energia prin Fuziune, inclusiv activitățile de cercetare și dezvoltare necesare pentru dezvoltarea bazei pentru achiziționarea componentelor ITER și a modulelor învelișului pentru testul ITER
  , precum și sugerarea de potențiale îmbunătățiri de guvernanță a programului
  ;

Amendamentul 19

Propunere de decizie

Anexă – Activități – paragraful 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | după caz, alte activități în vederea pregătirii bazei pentru proiectarea unui reactor demonstrativ și a instalațiilor conexe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

după caz, alte activități în vederea pregătirii bazei pentru proiectarea unui reactor demonstrativ și a instalațiilor conexe.

| (c) | după caz, alte activități în vederea pregătirii bazei pentru proiectarea unui reactor demonstrativ și a instalațiilor conexe
  , în special a celor necesare pentru a soluționa în mod corespunzător problemele pe care continuă să le pună construcția și funcționarea reactorului DEMO
  .
  Acest lucru va include exploatarea în continuare a JET, până la data la care ITER va începe să funcționeze la capacitate maximă. Este necesară promovarea de soluții standard care să fie reutilizate cât mai mult posibil la construirea centralelor electrice comerciale. |
| --- | --- |

(c)

după caz, alte activități în vederea pregătirii bazei pentru proiectarea unui reactor demonstrativ și a instalațiilor conexe
  , în special a celor necesare pentru a soluționa în mod corespunzător problemele pe care continuă să le pună construcția și funcționarea reactorului DEMO
  .
  Acest lucru va include exploatarea în continuare a JET, până la data la care ITER va începe să funcționeze la capacitate maximă. Este necesară promovarea de soluții standard care să fie reutilizate cât mai mult posibil la construirea centralelor electrice comerciale.

Amendamentul 20

Propunere de decizie

Anexă – Activități – paragraful 2 – litera ca (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | punerea în aplicare a unei politici industriale care să poată asocia industria, inclusiv întreprinderile mici și mijlocii, pentru a încuraja concurența și pentru a pregăti sistemul european pentru era fuziunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ca)

punerea în aplicare a unei politici industriale care să poată asocia industria, inclusiv întreprinderile mici și mijlocii, pentru a încuraja concurența și pentru a pregăti sistemul european pentru era fuziunii.

Amendamentul 21

Propunere de decizie

Anexă – Activități – paragraful 2 – litera cb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cb) | implicarea într-o măsură cât mai mare și cât mai curând posibil a industriei, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii specializate, pentru a dezvolta și a valida soluții și echipamente standard fiabile. Acest lucru va contribui la realizarea programului cu respectarea bugetului; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(cb)

implicarea într-o măsură cât mai mare și cât mai curând posibil a industriei, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii specializate, pentru a dezvolta și a valida soluții și echipamente standard fiabile. Acest lucru va contribui la realizarea programului cu respectarea bugetului;

Amendamentul 22

Propunere de decizie

Anexă – Activități – paragraful 2 – litera cc (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cc) | promovarea disponibilității unei forțe de muncă calificate și cu experiență și a oamenilor de știință ca o cheie a succesului fuziunii. Baza de pornire a ITER ar trebui să fie asociată cu măsuri specifice pentru a sprijini formarea și educația în domeniul științei și al tehnologiei de fuziune; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(cc)

promovarea disponibilității unei forțe de muncă calificate și cu experiență și a oamenilor de știință ca o cheie a succesului fuziunii. Baza de pornire a ITER ar trebui să fie asociată cu măsuri specifice pentru a sprijini formarea și educația în domeniul științei și al tehnologiei de fuziune;

Amendamentul 23

Propunere de decizie

Anexă – Activități – paragraful 2 – litera cd (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cd) | dezvoltarea unui program de comunicare pentru cetățenii Uniunii pentru a-i informa și consulta pe deplin cu privire la provocările, riscurile și siguranța în materie de fuziune nucleară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(cd)

dezvoltarea unui program de comunicare pentru cetățenii Uniunii pentru a-i informa și consulta pe deplin cu privire la provocările, riscurile și siguranța în materie de fuziune nucleară.

Amendamentul 24

Propunere de decizie

Anexă – Activități – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Programele de lucru detaliate de punere în practică a activităților menționate anterior vor fi stabilite anual de consiliul de conducere al întreprinderii Fusion for Energy. | Programele de lucru detaliate de punere în practică a activităților menționate anterior vor fi stabilite
  și comunicate Parlamentului European, Consiliului și Comisiei
  anual de Consiliul de administrație al întreprinderii Fusion for Energy. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Programele de lucru detaliate de punere în practică a activităților menționate anterior vor fi stabilite anual de consiliul de conducere al întreprinderii Fusion for Energy.

Programele de lucru detaliate de punere în practică a activităților menționate anterior vor fi stabilite
  și comunicate Parlamentului European, Consiliului și Comisiei
  anual de Consiliul de administrație al întreprinderii Fusion for Energy.

---

(1)  

  JO L 358, 16.12.2006, p. 62.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/76

---

P7_TA(2013)0469

Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice*

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

(Procedura de consultare)

(2016/C 436/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0812), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0812),

| — | având în vedere articolul 7 din Tratatul Euratom, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 7 din Tratatul Euratom,

| — | având în vedere solicitarea de aviz primită din partea Consiliului (C7-0009/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere solicitarea de aviz primită din partea Consiliului (C7-0009/2012),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru bugete și al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0407/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru bugete și al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0407/2012),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

Amendamentul
  1

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Prin sprijinirea cercetării nucleare și a excelenței în inovare, Programul de cercetare și formare al Comunității (denumit, în continuare, „Programul Euratom”) va contribui la atingerea obiectivelor Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020, instituit prin Regulamentul (UE) XX/XXXX din [....] (denumit în continuare „Programul-cadru Orizont 2020”)
  și
  va facilita implementarea Strategiei Europa 2020, precum și crearea și funcționarea spațiului european al cercetării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Prin sprijinirea cercetării nucleare și a excelenței în inovare, Programul de cercetare și formare al Comunității (denumit, în continuare, „Programul Euratom”) va contribui la atingerea obiectivelor Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020, instituit prin Regulamentul (UE) XX/XXXX din [....] (denumit în continuare „Programul-cadru Orizont 2020”)
  și
  va facilita implementarea Strategiei Europa 2020, precum și crearea și funcționarea spațiului european al cercetării.

| (3) | Prin sprijinirea cercetării nucleare și a excelenței în inovare, Programul de cercetare și formare al Comunității (denumit, în continuare, „Programul Euratom”) va contribui la atingerea obiectivelor Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020, instituit prin Regulamentul (UE) nr. .../... din [....] (denumit în continuare „Programul-cadru Orizont 2020”), va facilita implementarea Strategiei Europa 2020, precum și crearea și funcționarea spațiului european al cercetării
  și va contribui la punerea în aplicare a Planului strategic european pentru tehnologiile energetice (Planul SET)
  .
  În plus, acesta ar trebui să își propună să utilizeze în continuare fondurile structurale pentru cercetarea din domeniul nuclear și să garanteze alinierea fondurilor la prioritățile Comunității în materie de cercetare, fără a face rabat de la principiul excelenței. |
| --- | --- |

(3)

Prin sprijinirea cercetării nucleare și a excelenței în inovare, Programul de cercetare și formare al Comunității (denumit, în continuare, „Programul Euratom”) va contribui la atingerea obiectivelor Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020, instituit prin Regulamentul (UE) nr. .../... din [....] (denumit în continuare „Programul-cadru Orizont 2020”), va facilita implementarea Strategiei Europa 2020, precum și crearea și funcționarea spațiului european al cercetării
  și va contribui la punerea în aplicare a Planului strategic european pentru tehnologiile energetice (Planul SET)
  .
  În plus, acesta ar trebui să își propună să utilizeze în continuare fondurile structurale pentru cercetarea din domeniul nuclear și să garanteze alinierea fondurilor la prioritățile Comunității în materie de cercetare, fără a face rabat de la principiul excelenței.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | În cadrul celui de-al șaptelea Program-cadru al Euratom, au fost lansate trei inițiative europene de cooperare majore legate de știința și tehnologiile nucleare (2007-2011). Acestea sunt Platforma tehnologică pentru energie nucleară sustenabilă (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP), Platforma tehnologică pentru implementarea depozitării geologice a deșeurilor (Implementing Geological Disposal Technology Platform – IGDTP) și Inițiativa multidisciplinară europeană privind riscurile de iradiere la doze joase (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative – MELODI). Atât SNETP, cât și IGDTP corespund obiectivelor planului SET. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

În cadrul celui de-al șaptelea Program-cadru al Euratom, au fost lansate trei inițiative europene de cooperare majore legate de știința și tehnologiile nucleare (2007-2011). Acestea sunt Platforma tehnologică pentru energie nucleară sustenabilă (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP), Platforma tehnologică pentru implementarea depozitării geologice a deșeurilor (Implementing Geological Disposal Technology Platform – IGDTP) și Inițiativa multidisciplinară europeană privind riscurile de iradiere la doze joase (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative – MELODI). Atât SNETP, cât și IGDTP corespund obiectivelor planului SET.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Cu toate că energia nucleară are un impact
  potențial asupra aprovizionării cu energie și asupra dezvoltării economice, accidentele nucleare grave pot pune în pericol sănătatea umană. Prin urmare, în Programul
  pentru cercetare și formare al
  Euratom, ar trebui să se acorde cea mai mare atenție posibilă securității nucleare și, dacă este cazul, aspectelor legate de
  protecția fizică
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Cu toate că energia nucleară are un impact
  potențial asupra aprovizionării cu energie și asupra dezvoltării economice, accidentele nucleare grave pot pune în pericol sănătatea umană. Prin urmare, în Programul
  pentru cercetare și formare al
  Euratom, ar trebui să se acorde cea mai mare atenție posibilă securității nucleare și, dacă este cazul, aspectelor legate de
  protecția fizică
  .

| (4) | În ciuda impactului
  potențial
  al energiei nucleare
  asupra aprovizionării cu energie și asupra dezvoltării economice, accidentele nucleare grave
  , proliferarea nucleară și actele răuvoitoare, inclusiv terorismul nuclear,
  pot pune în pericol sănătatea umană. Prin urmare, în Programul Euratom, ar trebui să se acorde cea mai mare atenție posibilă securității nucleare și, dacă este cazul,
  fiind vorba despre activitatea Centrului Comun de Cercetare,
  aspectelor legate de
  securitate
  .
  De asemenea, ar trebui să se acorde atenție țărilor terțe cu care Uniunea are frontiere comune și aspectelor transfrontaliere ale siguranței nucleare care subliniază valoarea adăugată a Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

În ciuda impactului
  potențial
  al energiei nucleare
  asupra aprovizionării cu energie și asupra dezvoltării economice, accidentele nucleare grave
  , proliferarea nucleară și actele răuvoitoare, inclusiv terorismul nuclear,
  pot pune în pericol sănătatea umană. Prin urmare, în Programul Euratom, ar trebui să se acorde cea mai mare atenție posibilă securității nucleare și, dacă este cazul,
  fiind vorba despre activitatea Centrului Comun de Cercetare,
  aspectelor legate de
  securitate
  .
  De asemenea, ar trebui să se acorde atenție țărilor terțe cu care Uniunea are frontiere comune și aspectelor transfrontaliere ale siguranței nucleare care subliniază valoarea adăugată a Uniunii.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | Inițiativa industrială europeană pentru energie nucleară durabilă (ESNII) are drept obiectiv realizarea până în 2040 a unor reactoare rapide cu neutroni cu ciclu de combustibil închis de generația a IV-a. Această inițiativă include trei proiecte principale: prototipul ASTRID (răcire cu sodiu), reactorul de demonstrație ALLEGRO (răcire cu gaz) și centrala tehnologică pilot MYRRHA (răcire pe bază de plumb). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

Inițiativa industrială europeană pentru energie nucleară durabilă (ESNII) are drept obiectiv realizarea până în 2040 a unor reactoare rapide cu neutroni cu ciclu de combustibil închis de generația a IV-a. Această inițiativă include trei proiecte principale: prototipul ASTRID (răcire cu sodiu), reactorul de demonstrație ALLEGRO (răcire cu gaz) și centrala tehnologică pilot MYRRHA (răcire pe bază de plumb).

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Având în vedere că toate statele membre dispun de instalații nucleare sau utilizează materiale radioactive, în special în scopuri medicale, Consiliul a recunoscut, în concluziile sale din 2 decembrie 2008, nevoia permanentă de competențe în domeniul nuclear, în special printr-o educație și o formare profesională adecvate, legate de cercetare și coordonate la nivelul Comunității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Având în vedere că toate statele membre dispun de instalații nucleare sau utilizează materiale radioactive, în special în scopuri medicale, Consiliul a recunoscut, în concluziile sale din 2 decembrie 2008, nevoia permanentă de competențe în domeniul nuclear, în special printr-o educație și o formare profesională adecvate, legate de cercetare și coordonate la nivelul Comunității.

| (5) | Având în vedere că toate statele membre dispun de instalații nucleare sau utilizează materiale radioactive, în special în scopuri medicale, Consiliul a recunoscut, în concluziile sale din 2 decembrie 2008, nevoia permanentă de competențe în domeniul nuclear, în special printr-o educație și o formare profesională adecvate, legate de cercetare
  , precum
  și
  necesitatea unor condiții de lucru îmbunătățite care să fie
  coordonate la nivelul Comunității. |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere că toate statele membre dispun de instalații nucleare sau utilizează materiale radioactive, în special în scopuri medicale, Consiliul a recunoscut, în concluziile sale din 2 decembrie 2008, nevoia permanentă de competențe în domeniul nuclear, în special printr-o educație și o formare profesională adecvate, legate de cercetare
  , precum
  și
  necesitatea unor condiții de lucru îmbunătățite care să fie
  coordonate la nivelul Comunității.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Prin semnarea Acordului cu privire la înființarea Organizației Internaționale ITER pentru Energia prin Fuziune în vederea aplicării în comun a proiectului ITER, Comunitatea s-a angajat să participe la construirea ITER și la exploatarea acestuia în viitor. Contribuția Comunității este gestionată prin „Întreprinderea comună europeană pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune” (denumită, în continuare, „Fuziune pentru Energie”), instituită prin decizia Consiliului din 27 martie 2007. Activitățile întreprinderii comune „Fuziune pentru Energie”, inclusiv ITER, sunt reglementate printr-un act legislativ separat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Prin semnarea Acordului cu privire la înființarea Organizației Internaționale ITER pentru Energia prin Fuziune în vederea aplicării în comun a proiectului ITER, Comunitatea s-a angajat să participe la construirea ITER și la exploatarea acestuia în viitor. Contribuția Comunității este gestionată prin „Întreprinderea comună europeană pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune” (denumită, în continuare, „Fuziune pentru Energie”), instituită prin decizia Consiliului din 27 martie 2007. Activitățile întreprinderii comune „Fuziune pentru Energie”, inclusiv ITER, sunt reglementate printr-un act legislativ separat.

| (6) | Prin semnarea Acordului cu privire la înființarea Organizației Internaționale ITER pentru Energia prin Fuziune în vederea aplicării în comun a proiectului ITER, Comunitatea s-a angajat să participe la construirea ITER și la exploatarea acestuia în viitor. Contribuția Comunității este gestionată prin „Întreprinderea comună europeană pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune” (denumită, în continuare, „Fuziune pentru Energie”), instituită prin decizia Consiliului din 27 martie 2007. Activitățile întreprinderii comune „Fuziune pentru Energie”, inclusiv ITER, sunt reglementate printr-un act legislativ separat
  , care va garanta că finanțarea proiectului ITER va proveni din cadrul financiar multianual (CFM) și, de asemenea, va stabili o sumă maximă rezervată pentru contribuția de la bugetul Uniunii pentru perioada 2014-2018
  . |
| --- | --- |

(6)

Prin semnarea Acordului cu privire la înființarea Organizației Internaționale ITER pentru Energia prin Fuziune în vederea aplicării în comun a proiectului ITER, Comunitatea s-a angajat să participe la construirea ITER și la exploatarea acestuia în viitor. Contribuția Comunității este gestionată prin „Întreprinderea comună europeană pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune” (denumită, în continuare, „Fuziune pentru Energie”), instituită prin decizia Consiliului din 27 martie 2007. Activitățile întreprinderii comune „Fuziune pentru Energie”, inclusiv ITER, sunt reglementate printr-un act legislativ separat
  , care va garanta că finanțarea proiectului ITER va proveni din cadrul financiar multianual (CFM) și, de asemenea, va stabili o sumă maximă rezervată pentru contribuția de la bugetul Uniunii pentru perioada 2014-2018
  .

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | Pentru a veni în completarea celorlalte priorități ale Uniunii pentru următoarele decenii, cadrul pentru cercetarea din domeniul fisiunii nucleare în cadrul programului Euratom ar trebui să sprijine obiectivele și propunerile actuale ale Uniunii, cum ar fi planurile pentru tehnologii strategice (Planul SET), precum și „Foaia de parcurs privind energia pentru 2050”. Respectivul cadru ar trebui să sprijine, de asemenea, ESNII. Cadrul ar trebui să completeze, de asemenea, propunerile mai ample ale Uniunii în ceea ce privește cooperarea cu țări terțe, în măsura în care acest lucru este posibil. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

Pentru a veni în completarea celorlalte priorități ale Uniunii pentru următoarele decenii, cadrul pentru cercetarea din domeniul fisiunii nucleare în cadrul programului Euratom ar trebui să sprijine obiectivele și propunerile actuale ale Uniunii, cum ar fi planurile pentru tehnologii strategice (Planul SET), precum și „Foaia de parcurs privind energia pentru 2050”. Respectivul cadru ar trebui să sprijine, de asemenea, ESNII. Cadrul ar trebui să completeze, de asemenea, propunerile mai ample ale Uniunii în ceea ce privește cooperarea cu țări terțe, în măsura în care acest lucru este posibil.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Pentru ca fuziunea să devină o opțiune credibilă pentru producerea de energie electrică este necesar, în primul rând, să se finalizeze la timp și cu succes construcția ITER, care să înceapă să funcționeze. În al doilea rând, este necesar să se definească o foaie de parcurs ambițioasă, dar realistă, în vederea producerii de energie electrică până în 2050. Pentru atingerea acestor obiective este necesar ca programul european de fuziune să fie redirecționat. Este necesar să se pună un accent mai puternic pe activitățile de sprijin pentru ITER.
  Această raționalizare ar trebui realizată fără a se pune în pericol poziția
  de lider a Europei în cadrul comunității științifice din domeniul fuziunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Pentru ca fuziunea să devină o opțiune credibilă pentru producerea de energie electrică este necesar, în primul rând, să se finalizeze la timp și cu succes construcția ITER, care să înceapă să funcționeze. În al doilea rând, este necesar să se definească o foaie de parcurs ambițioasă, dar realistă, în vederea producerii de energie electrică până în 2050. Pentru atingerea acestor obiective este necesar ca programul european de fuziune să fie redirecționat. Este necesar să se pună un accent mai puternic pe activitățile de sprijin pentru ITER.
  Această raționalizare ar trebui realizată fără a se pune în pericol poziția
  de lider a Europei în cadrul comunității științifice din domeniul fuziunii.

| (7) | Pentru ca fuziunea să devină o opțiune credibilă pentru producerea de energie electrică este necesar, în primul rând, să se finalizeze la timp și cu succes construcția ITER, care să înceapă să funcționeze
  și să se continue sprijinirea activităților actualelor proiecte conexe și auxiliare, cum ar fi Joint European Torus (JET)
  . În al doilea rând, este necesar să se definească o foaie de parcurs ambițioasă, dar realistă, în vederea producerii de energie electrică până în 2050. Pentru atingerea acestor obiective este necesar ca programul european de fuziune să fie redirecționat. Este necesar să se pună un accent mai puternic pe activitățile de sprijin pentru ITER
  , inclusiv pe asigurarea finanțării acestuia prin CFM în totalitate și într-un climat de transparență
  .
  Garantarea finanțării prin CFM va asigura angajamentul Comunității în favoarea succesului pe termen lung al proiectului și va evita ulterior creșterea exponențială a costurilor. Menținerea poziției
  de lider a Europei în cadrul comunității științifice din domeniul fuziunii
  este un obiectiv esențial al programului Euratom
  . |
| --- | --- |

(7)

Pentru ca fuziunea să devină o opțiune credibilă pentru producerea de energie electrică este necesar, în primul rând, să se finalizeze la timp și cu succes construcția ITER, care să înceapă să funcționeze
  și să se continue sprijinirea activităților actualelor proiecte conexe și auxiliare, cum ar fi Joint European Torus (JET)
  . În al doilea rând, este necesar să se definească o foaie de parcurs ambițioasă, dar realistă, în vederea producerii de energie electrică până în 2050. Pentru atingerea acestor obiective este necesar ca programul european de fuziune să fie redirecționat. Este necesar să se pună un accent mai puternic pe activitățile de sprijin pentru ITER
  , inclusiv pe asigurarea finanțării acestuia prin CFM în totalitate și într-un climat de transparență
  .
  Garantarea finanțării prin CFM va asigura angajamentul Comunității în favoarea succesului pe termen lung al proiectului și va evita ulterior creșterea exponențială a costurilor. Menținerea poziției
  de lider a Europei în cadrul comunității științifice din domeniul fuziunii
  este un obiectiv esențial al programului Euratom
  .

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Centrul Comun de Cercetare (JRC)
  ar trebui să contribuie în continuare, prin furnizarea de sprijin științific și tehnologic independent, adaptat nevoilor clienților instituționali, la elaborarea, dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor comunitare, în special în ceea ce privește cercetarea și formarea în domeniul securității nucleare și al protecției fizice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Centrul Comun de Cercetare (JRC)
  ar trebui să contribuie în continuare, prin furnizarea de sprijin științific și tehnologic independent, adaptat nevoilor clienților instituționali, la elaborarea, dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor comunitare, în special în ceea ce privește cercetarea și formarea în domeniul securității nucleare și al protecției fizice.

| (8) | JRC
  ar trebui să contribuie în continuare, prin furnizarea de sprijin științific și tehnologic independent, adaptat nevoilor clienților instituționali, la elaborarea, dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor comunitare
  și
  ,
  dacă este cazul, a politicilor internaționale,
  în special în ceea ce privește cercetarea și formarea în domeniul securității nucleare și al protecției fizice.
  Această contribuție ar trebui să respecte orientările adoptate de instituțiile Uniunii, în special în urma testelor de rezistență la care au fost supuse centralele nucleare. |
| --- | --- |

(8)

JRC
  ar trebui să contribuie în continuare, prin furnizarea de sprijin științific și tehnologic independent, adaptat nevoilor clienților instituționali, la elaborarea, dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor comunitare
  și
  ,
  dacă este cazul, a politicilor internaționale,
  în special în ceea ce privește cercetarea și formarea în domeniul securității nucleare și al protecției fizice.
  Această contribuție ar trebui să respecte orientările adoptate de instituțiile Uniunii, în special în urma testelor de rezistență la care au fost supuse centralele nucleare.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Fiecare stat membru are libertatea de a alege dacă utilizează sau nu energia nucleară, iar rolul Uniunii este acela de a dezvolta, în interesul tuturor statelor membre, un cadru pentru sprijinirea cercetării în comun, la nivel de vârf, a creării de cunoștințe și a păstrării acestora, în sectorul tehnologiilor de fisiune nucleară, cu un accent special pe securitate, protecție fizică, radioprotecție și neproliferare. Pentru aceasta sunt necesare date științifice independente, la care JRC poate avea o contribuție esențială. Acest lucru a fost consacrat prin comunicarea Comisiei privind inițiativa emblematică din cadrul Strategiei Europa 2020 „O Uniune a Inovării”, în care Comisia și-a formulat intenția de a consolida, prin intermediul JRC, argumentele științifice pentru formularea politicilor. JRC își propune să răspundă acestei provocări concentrându-și cercetările în domeniul securității nucleare și al protecției fizice pe prioritățile de politică ale Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Fiecare stat membru are libertatea de a alege dacă utilizează sau nu energia nucleară, iar rolul Uniunii este acela de a dezvolta, în interesul tuturor statelor membre, un cadru pentru sprijinirea cercetării în comun, la nivel de vârf, a creării de cunoștințe și a păstrării acestora, în sectorul tehnologiilor de fisiune nucleară, cu un accent special pe securitate, protecție fizică, radioprotecție și neproliferare. Pentru aceasta sunt necesare date științifice independente, la care JRC poate avea o contribuție esențială. Acest lucru a fost consacrat prin comunicarea Comisiei privind inițiativa emblematică din cadrul Strategiei Europa 2020 „O Uniune a Inovării”, în care Comisia și-a formulat intenția de a consolida, prin intermediul JRC, argumentele științifice pentru formularea politicilor. JRC își propune să răspundă acestei provocări concentrându-și cercetările în domeniul securității nucleare și al protecției fizice pe prioritățile de politică ale Uniunii.

| (10) | Fiecare stat membru are libertatea de a alege dacă utilizează sau nu energia nucleară, iar rolul Uniunii este acela de a dezvolta, în interesul tuturor statelor membre, un cadru pentru sprijinirea cercetării în comun, la nivel de vârf, a creării de cunoștințe și a păstrării acestora, în sectorul tehnologiilor de fisiune nucleară,
  în special în ceea ce privește reactoarele
  cu
  fisiune de nouă generație, cu
  un accent special pe securitate, protecție fizică, radioprotecție
  , inclusiv pe condiții de lucru îmbunătățite pentru persoanele care intră în contact direct cu materiale nucleare, precum
  și
  pe dezafectare nucleară și
  neproliferare. Pentru aceasta sunt necesare date științifice independente, la care JRC poate avea o contribuție esențială. Acest lucru a fost consacrat prin comunicarea Comisiei privind inițiativa emblematică din cadrul Strategiei Europa 2020 „O Uniune a Inovării”, în care Comisia și-a formulat intenția de a consolida, prin intermediul JRC, argumentele științifice pentru formularea politicilor. JRC își propune să răspundă acestei provocări concentrându-și cercetările în domeniul securității nucleare și al protecției fizice pe prioritățile de politică ale Uniunii.
  Caracterul exact al acestor lucrări trebuie să respecte orientările adoptate de instituțiile Uniunii, în special în urma testelor de rezistență la care au fost supuse centralele nucleare. |
| --- | --- |

(10)

Fiecare stat membru are libertatea de a alege dacă utilizează sau nu energia nucleară, iar rolul Uniunii este acela de a dezvolta, în interesul tuturor statelor membre, un cadru pentru sprijinirea cercetării în comun, la nivel de vârf, a creării de cunoștințe și a păstrării acestora, în sectorul tehnologiilor de fisiune nucleară,
  în special în ceea ce privește reactoarele
  cu
  fisiune de nouă generație, cu
  un accent special pe securitate, protecție fizică, radioprotecție
  , inclusiv pe condiții de lucru îmbunătățite pentru persoanele care intră în contact direct cu materiale nucleare, precum
  și
  pe dezafectare nucleară și
  neproliferare. Pentru aceasta sunt necesare date științifice independente, la care JRC poate avea o contribuție esențială. Acest lucru a fost consacrat prin comunicarea Comisiei privind inițiativa emblematică din cadrul Strategiei Europa 2020 „O Uniune a Inovării”, în care Comisia și-a formulat intenția de a consolida, prin intermediul JRC, argumentele științifice pentru formularea politicilor. JRC își propune să răspundă acestei provocări concentrându-și cercetările în domeniul securității nucleare și al protecției fizice pe prioritățile de politică ale Uniunii.
  Caracterul exact al acestor lucrări trebuie să respecte orientările adoptate de instituțiile Uniunii, în special în urma testelor de rezistență la care au fost supuse centralele nucleare.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10a) | Având în vedere că cetățeanul european trebuie să rămână în centrul dezbaterilor de la nivelul Uniunii, Parlamentul European ar trebui asociat într-o mai mare măsură la discuțiile și deciziile referitoare la Programul Euratom. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10a)

Având în vedere că cetățeanul european trebuie să rămână în centrul dezbaterilor de la nivelul Uniunii, Parlamentul European ar trebui asociat într-o mai mare măsură la discuțiile și deciziile referitoare la Programul Euratom.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | În vederea aprofundării relației dintre știință și societate și a consolidării încrederii opiniei publice în știință, Programul Euratom ar trebui să favorizeze o bună informare a cetățenilor și a societății civile cu privire la aspectele legate de cercetare și inovare prin promovarea educației științifice, facilitarea accesului la cunoștințele științifice, dezvoltarea unor agende de cercetare și inovare responsabile, care să răspundă preocupărilor și așteptărilor cetățenilor și ale societății civile, și prin facilitarea participării acestora la activitățile din cadrul Programului Euratom. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

În vederea aprofundării relației dintre știință și societate și a consolidării încrederii opiniei publice în știință, Programul Euratom ar trebui să favorizeze o bună informare a cetățenilor și a societății civile cu privire la aspectele legate de cercetare și inovare prin promovarea educației științifice, facilitarea accesului la cunoștințele științifice, dezvoltarea unor agende de cercetare și inovare responsabile, care să răspundă preocupărilor și așteptărilor cetățenilor și ale societății civile, și prin facilitarea participării acestora la activitățile din cadrul Programului Euratom.

| (11) | În vederea aprofundării relației dintre știință și societate și a consolidării încrederii opiniei publice în știință, Programul Euratom ar trebui să favorizeze o bună informare a cetățenilor și a societății civile cu privire la aspectele legate de cercetare și inovare prin promovarea educației științifice, facilitarea accesului la cunoștințele științifice, dezvoltarea unor agende de cercetare și inovare responsabile, care să răspundă preocupărilor și așteptărilor cetățenilor și ale societății civile, și prin facilitarea participării acestora la activitățile din cadrul Programului Euratom.
  Aceasta ar trebui să includă promovarea atractivității carierelor din domeniul științific și al cercetării pentru noua generație de cercetători, în special dacă aceștia aparțin unor grupuri slab reprezentate în domeniul cercetării. Această bună informare a cetățenilor cu privire la chestiunile legate de activitățile Programului Euratom trece printr-o mai mare implicare a Parlamentului European, care reprezintă cetățenii europeni. |
| --- | --- |

(11)

În vederea aprofundării relației dintre știință și societate și a consolidării încrederii opiniei publice în știință, Programul Euratom ar trebui să favorizeze o bună informare a cetățenilor și a societății civile cu privire la aspectele legate de cercetare și inovare prin promovarea educației științifice, facilitarea accesului la cunoștințele științifice, dezvoltarea unor agende de cercetare și inovare responsabile, care să răspundă preocupărilor și așteptărilor cetățenilor și ale societății civile, și prin facilitarea participării acestora la activitățile din cadrul Programului Euratom.
  Aceasta ar trebui să includă promovarea atractivității carierelor din domeniul științific și al cercetării pentru noua generație de cercetători, în special dacă aceștia aparțin unor grupuri slab reprezentate în domeniul cercetării. Această bună informare a cetățenilor cu privire la chestiunile legate de activitățile Programului Euratom trece printr-o mai mare implicare a Parlamentului European, care reprezintă cetățenii europeni.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Programul Euratom ar trebui să
  contribuie la
  atractivitatea profesiei de cercetător în Uniunea. Ar trebui să se acorde o atenție corespunzătoare Cartei europene a cercetătorilor și Codului de conduită pentru recrutarea cercetătorilor, alături de alte cadre de referință relevante definite în contextul spațiului european al cercetării, respectându-se, în același timp, caracterul voluntar al acestor cadre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Programul Euratom ar trebui să
  contribuie la
  atractivitatea profesiei de cercetător în Uniunea. Ar trebui să se acorde o atenție corespunzătoare Cartei europene a cercetătorilor și Codului de conduită pentru recrutarea cercetătorilor, alături de alte cadre de referință relevante definite în contextul spațiului european al cercetării, respectându-se, în același timp, caracterul voluntar al acestor cadre.

| (13) | Programul Euratom ar trebui să
  urmărească să promoveze
  atractivitatea profesiei de cercetător în
  Uniune, urmărind obiectivul general de a crește vizibilitatea științei în cadrul societății, dar și obiectivul de a preveni orice lipsă de personal calificat în Uniune sau orice „export de inteligență” din Uniune către țările terțe. Deși, în prezent,
  Uniunea
  dispune de numeroși experți, este de o importanță esențială să se formeze o nouă generație de cercetători în domeniul nuclear, care să acopere toate aspectele cercetării nucleare
  .
  Programul Euratom
  ar trebui
  , de asemenea,
  să
  urmărească la toate nivelurile să ofere o valoare adăugată europeană tuturor celor care urmăresc să participe la cercetarea nucleară. Ar trebui să
  se acorde o atenție corespunzătoare Cartei europene a cercetătorilor și Codului de conduită pentru recrutarea cercetătorilor, alături de alte cadre de referință relevante definite în contextul spațiului european al cercetării, respectându-se, în același timp, caracterul voluntar al acestor cadre. |
| --- | --- |

(13)

Programul Euratom ar trebui să
  urmărească să promoveze
  atractivitatea profesiei de cercetător în
  Uniune, urmărind obiectivul general de a crește vizibilitatea științei în cadrul societății, dar și obiectivul de a preveni orice lipsă de personal calificat în Uniune sau orice „export de inteligență” din Uniune către țările terțe. Deși, în prezent,
  Uniunea
  dispune de numeroși experți, este de o importanță esențială să se formeze o nouă generație de cercetători în domeniul nuclear, care să acopere toate aspectele cercetării nucleare
  .
  Programul Euratom
  ar trebui
  , de asemenea,
  să
  urmărească la toate nivelurile să ofere o valoare adăugată europeană tuturor celor care urmăresc să participe la cercetarea nucleară. Ar trebui să
  se acorde o atenție corespunzătoare Cartei europene a cercetătorilor și Codului de conduită pentru recrutarea cercetătorilor, alături de alte cadre de referință relevante definite în contextul spațiului european al cercetării, respectându-se, în același timp, caracterul voluntar al acestor cadre.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Activitățile de cercetare și inovare sprijinite de Programul Euratom trebuie să respecte principiile etice
  fundamentale
  . Este necesar să fie luate în considerare avizele emise de Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii. Activitățile de cercetare
  trebuie
  să țină seama, de asemenea, de articolul 13 din TFUE și să
  limiteze
  folosirea animalelor în cercetare și testare
  , în vederea înlocuirii, în cele din urmă, a utilizării animalelor
  . Toate activitățile trebuie să se desfășoare în condiții de garantare a unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Activitățile de cercetare și inovare sprijinite de Programul Euratom trebuie să respecte principiile etice
  fundamentale
  . Este necesar să fie luate în considerare avizele emise de Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii. Activitățile de cercetare
  trebuie
  să țină seama, de asemenea, de articolul 13 din TFUE și să
  limiteze
  folosirea animalelor în cercetare și testare
  , în vederea înlocuirii, în cele din urmă, a utilizării animalelor
  . Toate activitățile trebuie să se desfășoare în condiții de garantare a unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane.

| (15) | Activitățile de cercetare și inovare sprijinite de Programul Euratom trebuie să respecte principiile etice. Este necesar să fie luate în considerare avizele emise de Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii. Activitățile de cercetare
  ar trebui
  să țină seama, de asemenea, de articolul 13 din TFUE și să
  înlocuiască, să reducă și să perfecționeze
  folosirea animalelor în cercetare și testare. Toate activitățile trebuie să se desfășoare în condiții de garantare a unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane. |
| --- | --- |

(15)

Activitățile de cercetare și inovare sprijinite de Programul Euratom trebuie să respecte principiile etice. Este necesar să fie luate în considerare avizele emise de Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii. Activitățile de cercetare
  ar trebui
  să țină seama, de asemenea, de articolul 13 din TFUE și să
  înlocuiască, să reducă și să perfecționeze
  folosirea animalelor în cercetare și testare. Toate activitățile trebuie să se desfășoare în condiții de garantare a unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | De asemenea, ar trebui să se obțină un impact mai mare prin combinarea Programului Euratom cu fondurile din sectorul privat în cadrul unor parteneriate public-privat în domenii-cheie în care cercetarea și inovarea ar putea contribui la obiectivele mai ample privind competitivitatea Uniunii. Ar trebui acordată o atenție deosebită implicării întreprinderilor mici și mijlocii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

De asemenea, ar trebui să se obțină un impact mai mare prin combinarea Programului Euratom cu fondurile din sectorul privat în cadrul unor parteneriate public-privat în domenii-cheie în care cercetarea și inovarea ar putea contribui la obiectivele mai ample privind competitivitatea Uniunii. Ar trebui acordată o atenție deosebită implicării întreprinderilor mici și mijlocii.

| (16) | De asemenea, ar trebui să se obțină un impact mai mare prin combinarea Programului Euratom cu fondurile din sectorul privat în cadrul unor parteneriate public-privat în domenii-cheie în care cercetarea și inovarea ar putea contribui la obiectivele mai ample privind competitivitatea Uniunii. Ar trebui acordată o atenție deosebită implicării întreprinderilor mici și mijlocii
  (IMM-urilor)
  .
  Necesitatea creșterii absorbției finanțării comunitare disponibile de către IMM-uri ar trebui să se aplice pentru întreprinderile care desfășoară activități în domeniul cercetării nucleare, astfel cum se aplică în alte domenii. Programul Euratom ar trebui să sprijine IMM-urile pe parcursul tuturor etapelor lanțului de inovare, în special activitățile mai apropiate de piață, printre altele, prin utilizarea de instrumente financiare novatoare. Acest sprijin ar trebui să includă instrumentul rezervat IMM-urilor și toate instrumentele financiare revizuite care ar trebui să asigure măsuri corespunzătoare pentru eliberarea întregului potențial de inovare al IMM-urilor și care vor deveni disponibile prin programul-cadru Orizont 2020, precum și prin programe similare, precum Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (2014-2020) (COSME). |
| --- | --- |

(16)

De asemenea, ar trebui să se obțină un impact mai mare prin combinarea Programului Euratom cu fondurile din sectorul privat în cadrul unor parteneriate public-privat în domenii-cheie în care cercetarea și inovarea ar putea contribui la obiectivele mai ample privind competitivitatea Uniunii. Ar trebui acordată o atenție deosebită implicării întreprinderilor mici și mijlocii
  (IMM-urilor)
  .
  Necesitatea creșterii absorbției finanțării comunitare disponibile de către IMM-uri ar trebui să se aplice pentru întreprinderile care desfășoară activități în domeniul cercetării nucleare, astfel cum se aplică în alte domenii. Programul Euratom ar trebui să sprijine IMM-urile pe parcursul tuturor etapelor lanțului de inovare, în special activitățile mai apropiate de piață, printre altele, prin utilizarea de instrumente financiare novatoare. Acest sprijin ar trebui să includă instrumentul rezervat IMM-urilor și toate instrumentele financiare revizuite care ar trebui să asigure măsuri corespunzătoare pentru eliberarea întregului potențial de inovare al IMM-urilor și care vor deveni disponibile prin programul-cadru Orizont 2020, precum și prin programe similare, precum Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (2014-2020) (COSME).

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Este necesar ca
  Programul Euratom
  să promoveze cooperarea
  , în special în domeniul
  securității, cu țări terțe, pe baza principiilor de interes comun și de avantaj reciproc
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Este necesar ca
  Programul Euratom
  să promoveze cooperarea
  , în special în domeniul
  securității, cu țări terțe, pe baza principiilor de interes comun și de avantaj reciproc
  .

| (17) | Programul Euratom
  ar trebui
  , în special
  , să țină seama de toate instalațiile nucleare din țările terțe care au frontiere comune cu Uniunea, mai ales dacă acestea sunt situate într-o zonă
  în
  care există riscul producerii de dezastre naturale. Cooperarea internațională din
  domeniul
  energiei nucleare ar trebui să cuprindă instrumente corespunzătoare pentru asigurarea obligațiilor financiare reciproce
  .
  Aceasta trebuie să includă contracte de cooperare și obligații financiare reciproce. |
| --- | --- |

(17)

Programul Euratom
  ar trebui
  , în special
  , să țină seama de toate instalațiile nucleare din țările terțe care au frontiere comune cu Uniunea, mai ales dacă acestea sunt situate într-o zonă
  în
  care există riscul producerii de dezastre naturale. Cooperarea internațională din
  domeniul
  energiei nucleare ar trebui să cuprindă instrumente corespunzătoare pentru asigurarea obligațiilor financiare reciproce
  .
  Aceasta trebuie să includă contracte de cooperare și obligații financiare reciproce.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Consiliul European din 4 februarie 2011 a recunoscut necesitatea unei noi abordări a activităților de control și de gestionare a riscurilor în finanțarea cercetării în Uniune și a cerut realizarea unui nou echilibru între încredere și control și între asumarea de riscuri și evitarea acestora. Parlamentul European, în rezoluția sa din
  11 noiembrie 2010
  referitoare la simplificarea punerii în aplicare a programelor-cadru pentru cercetare, solicită o schimbare pragmatică în vederea simplificării administrative și financiare și consideră că gestionarea finanțării cercetării în Uniune ar trebui să se bazeze mai mult pe încredere și toleranță față de risc în raport cu participanții. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Consiliul European din 4 februarie 2011 a recunoscut necesitatea unei noi abordări a activităților de control și de gestionare a riscurilor în finanțarea cercetării în Uniune și a cerut realizarea unui nou echilibru între încredere și control și între asumarea de riscuri și evitarea acestora. Parlamentul European, în rezoluția sa din
  11 noiembrie 2010
  referitoare la simplificarea punerii în aplicare a programelor-cadru pentru cercetare, solicită o schimbare pragmatică în vederea simplificării administrative și financiare și consideră că gestionarea finanțării cercetării în Uniune ar trebui să se bazeze mai mult pe încredere și toleranță față de risc în raport cu participanții.

| (19) | Consiliul European din 4 februarie 2011 a recunoscut necesitatea unei noi abordări a activităților de control și de gestionare a riscurilor în finanțarea cercetării în Uniune și a cerut realizarea unui nou echilibru între încredere și control și între asumarea de riscuri și evitarea acestora. Parlamentul European
  a făcut
  în
  plus un apel la simplificarea radicală a modului de finanțare a cercetării și inovării în Uniune și a solicitat în numeroase rânduri o reorientare în direcția unei simplificări administrative și financiare mult mai importante. În
  rezoluția sa din
  11 noiembrie 2010

   (1) referitoare la simplificarea punerii în aplicare a programelor-cadru pentru cercetare,
  Parlamentul European
  solicită o schimbare pragmatică în vederea simplificării administrative și financiare și consideră că gestionarea finanțării cercetării în Uniune ar trebui să se bazeze mai mult pe încredere și toleranță față de risc în raport cu participanții.
  În rezoluția din 8 iunie 2011 privind investiția în viitor: un nou cadru financiar multianual pentru o Europă competitivă, durabilă și favorabilă incluziunii

   (2)

  , Parlamentul European și-a reiterat apelul în favoarea simplificării radicale a modului de finanțare a cercetării și inovării în Uniune și a subliniat, în plus, că orice creștere a fondurilor ar trebui însoțită de o simplificare radicală a procedurilor de finanțare. Programul Euratom ar trebui, de asemenea, să țină seama în mod corespunzător de preocupările și recomandările comunității cercetătorilor, astfel cum sunt exprimate în raportul definitiv al Grupului de experți „Evaluarea interimară a celui de-al șaptelea Program-cadru” din 12 noiembrie 2010, precum și în Carta verde a Comisiei din 9 februarie 2011, intitulată „De la provocări la oportunități către crearea unui cadru strategic comun pentru finanțarea cercetării și inovării în UE”. |
| --- | --- |

(19)

Consiliul European din 4 februarie 2011 a recunoscut necesitatea unei noi abordări a activităților de control și de gestionare a riscurilor în finanțarea cercetării în Uniune și a cerut realizarea unui nou echilibru între încredere și control și între asumarea de riscuri și evitarea acestora. Parlamentul European
  a făcut
  în
  plus un apel la simplificarea radicală a modului de finanțare a cercetării și inovării în Uniune și a solicitat în numeroase rânduri o reorientare în direcția unei simplificări administrative și financiare mult mai importante. În
  rezoluția sa din
  11 noiembrie 2010

   (1) referitoare la simplificarea punerii în aplicare a programelor-cadru pentru cercetare,
  Parlamentul European
  solicită o schimbare pragmatică în vederea simplificării administrative și financiare și consideră că gestionarea finanțării cercetării în Uniune ar trebui să se bazeze mai mult pe încredere și toleranță față de risc în raport cu participanții.
  În rezoluția din 8 iunie 2011 privind investiția în viitor: un nou cadru financiar multianual pentru o Europă competitivă, durabilă și favorabilă incluziunii

   (2)

  , Parlamentul European și-a reiterat apelul în favoarea simplificării radicale a modului de finanțare a cercetării și inovării în Uniune și a subliniat, în plus, că orice creștere a fondurilor ar trebui însoțită de o simplificare radicală a procedurilor de finanțare. Programul Euratom ar trebui, de asemenea, să țină seama în mod corespunzător de preocupările și recomandările comunității cercetătorilor, astfel cum sunt exprimate în raportul definitiv al Grupului de experți „Evaluarea interimară a celui de-al șaptelea Program-cadru” din 12 noiembrie 2010, precum și în Carta verde a Comisiei din 9 februarie 2011, intitulată „De la provocări la oportunități către crearea unui cadru strategic comun pentru finanțarea cercetării și inovării în UE”.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Interesele financiare ale Uniunii ar trebui protejate prin măsuri proporționale de-a lungul întregului ciclu de cheltuire a fondurilor, inclusiv prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, aplicarea de sancțiuni. O strategie de control revizuită, care să nu mai fie orientată pe reducerea ratelor de eroare, ci pe controale bazate pe analiza riscurilor și pe detectarea fraudei, ar trebui să permită reducerea sarcinii pe care o presupune controlul pentru participanți. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Interesele financiare ale Uniunii ar trebui protejate prin măsuri proporționale de-a lungul întregului ciclu de cheltuire a fondurilor, inclusiv prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, aplicarea de sancțiuni. O strategie de control revizuită, care să nu mai fie orientată pe reducerea ratelor de eroare, ci pe controale bazate pe analiza riscurilor și pe detectarea fraudei, ar trebui să permită reducerea sarcinii pe care o presupune controlul pentru participanți.

| (20) | Interesele financiare ale Uniunii ar trebui
  să fie
  protejate prin măsuri
  necesare,
  proporționale
  și eficiente
  de-a lungul întregului ciclu de cheltuire a fondurilor, inclusiv prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, aplicarea de sancțiuni. O strategie de control revizuită, care să nu mai fie orientată pe reducerea ratelor de eroare, ci pe controale bazate pe analiza riscurilor și pe detectarea fraudei, ar trebui să permită reducerea sarcinii pe care o presupune controlul pentru participanți. |
| --- | --- |

(20)

Interesele financiare ale Uniunii ar trebui
  să fie
  protejate prin măsuri
  necesare,
  proporționale
  și eficiente
  de-a lungul întregului ciclu de cheltuire a fondurilor, inclusiv prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, aplicarea de sancțiuni. O strategie de control revizuită, care să nu mai fie orientată pe reducerea ratelor de eroare, ci pe controale bazate pe analiza riscurilor și pe detectarea fraudei, ar trebui să permită reducerea sarcinii pe care o presupune controlul pentru participanți.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | Articolul 7 din Tratatul Euratom încredințează Comisiei responsabilitatea aplicării Programului Euratom. În chestiuni legate de aplicarea Programului Euratom, cu excepția acțiunilor directe ale acestuia, Comisia ar trebui să fie asistată de un comitet consultativ al statelor membre pentru a se asigura o coordonare corespunzătoare cu politicile naționale în domeniile reglementate de prezentul program de cercetare și formare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

Articolul 7 din Tratatul Euratom încredințează Comisiei responsabilitatea aplicării Programului Euratom. În chestiuni legate de aplicarea Programului Euratom, cu excepția acțiunilor directe ale acestuia, Comisia ar trebui să fie asistată de un comitet consultativ al statelor membre pentru a se asigura o coordonare corespunzătoare cu politicile naționale în domeniile reglementate de prezentul program de cercetare și formare.

| (25) | Articolul 7 din Tratatul Euratom încredințează Comisiei responsabilitatea aplicării Programului Euratom. În chestiuni legate de aplicarea Programului Euratom, cu excepția acțiunilor directe ale acestuia, Comisia ar trebui să fie asistată de un comitet consultativ al statelor membre pentru a se asigura o coordonare corespunzătoare cu politicile naționale în domeniile reglementate de prezentul program de cercetare și formare
  și pentru a se promova sinergii și complementarități solide între fondurile europene, naționale și regionale
  .
  Parlamentul European ar trebui să fie asociat la punerea în aplicare a programului Euratom de către Comisie. |
| --- | --- |

(25)

Articolul 7 din Tratatul Euratom încredințează Comisiei responsabilitatea aplicării Programului Euratom. În chestiuni legate de aplicarea Programului Euratom, cu excepția acțiunilor directe ale acestuia, Comisia ar trebui să fie asistată de un comitet consultativ al statelor membre pentru a se asigura o coordonare corespunzătoare cu politicile naționale în domeniile reglementate de prezentul program de cercetare și formare
  și pentru a se promova sinergii și complementarități solide între fondurile europene, naționale și regionale
  .
  Parlamentul European ar trebui să fie asociat la punerea în aplicare a programului Euratom de către Comisie.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 25 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (25a) | Cheltuielile realizate din fondurile Uniunii și ale statelor membre în domeniul cercetării și al inovării ar trebui să fie coordonate mai bine pentru a asigura complementaritatea, o mai bună eficiență și vizibilitate, precum și pentru a obține un nivel mai bun de sinergii bugetare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25a)

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 29 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (29a) | Cadrul juridic actual ar trebui discutat ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona și a consolidării rolului atribuit Parlamentului European în ceea ce privește procedura bugetară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(29a)

Cadrul juridic actual ar trebui discutat ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona și a consolidării rolului atribuit Parlamentului European în ceea ce privește procedura bugetară.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera e a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | „întreprindere mică și mijlocie (IMM)” înseamnă o entitate juridică care îndeplinește criteriile enunțate în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii

   (3)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ea)

„întreprindere mică și mijlocie (IMM)” înseamnă o entitate juridică care îndeplinește criteriile enunțate în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii

   (3)

  .

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Obiectivul general al Programului Euratom este de a îmbunătăți securitatea nucleară, protecția fizică și radioprotecția și de a contribui la decarbonizarea pe termen lung a sistemului energetic în condiții de siguranță, eficiență și securitate. Obiectivul general se pune în aplicare prin activitățile specificate în anexa I sub formă de acțiuni directe și indirecte, care urmăresc obiectivele specifice stabilite la alineatele (2) și (3) ale prezentului articol. | (1)   Obiectivul general al Programului Euratom este de a îmbunătăți securitatea nucleară, protecția fizică și radioprotecția și de a contribui la decarbonizarea pe termen lung a sistemului energetic în condiții de siguranță, eficiență și securitate
  , de a contribui la alte domenii de cercetare legate de cercetarea nucleară, cum ar fi cercetarea medicală, și de a garanta viitorul pe termen lung al cercetării nucleare europene
  . Obiectivul general se pune în aplicare prin activitățile specificate în anexa I sub formă de acțiuni directe și indirecte, care urmăresc obiectivele specifice stabilite la alineatele (2) și (3) ale prezentului articol. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Obiectivul general al Programului Euratom este de a îmbunătăți securitatea nucleară, protecția fizică și radioprotecția și de a contribui la decarbonizarea pe termen lung a sistemului energetic în condiții de siguranță, eficiență și securitate. Obiectivul general se pune în aplicare prin activitățile specificate în anexa I sub formă de acțiuni directe și indirecte, care urmăresc obiectivele specifice stabilite la alineatele (2) și (3) ale prezentului articol.

(1)   Obiectivul general al Programului Euratom este de a îmbunătăți securitatea nucleară, protecția fizică și radioprotecția și de a contribui la decarbonizarea pe termen lung a sistemului energetic în condiții de siguranță, eficiență și securitate
  , de a contribui la alte domenii de cercetare legate de cercetarea nucleară, cum ar fi cercetarea medicală, și de a garanta viitorul pe termen lung al cercetării nucleare europene
  . Obiectivul general se pune în aplicare prin activitățile specificate în anexa I sub formă de acțiuni directe și indirecte, care urmăresc obiectivele specifice stabilite la alineatele (2) și (3) ale prezentului articol.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | să sprijine funcționarea în condiții de siguranță a sistemelor nucleare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

să sprijine funcționarea în condiții de siguranță a sistemelor nucleare;

| (a) | să sprijine funcționarea în condiții de siguranță a
  tuturor
  sistemelor nucleare
  civile existente și viitoare
  ; |
| --- | --- |

(a)

să sprijine funcționarea în condiții de siguranță a
  tuturor
  sistemelor nucleare
  civile existente și viitoare
  ;

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | să sprijine dezvoltarea și sustenabilitatea competențelor
  în
  sectorul nuclear la nivelul Uniunii; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

să sprijine dezvoltarea și sustenabilitatea competențelor
  în
  sectorul nuclear la nivelul Uniunii;

| (c) | să sprijine
  asigurarea necesarului de resurse umane pregătite în mod corespunzător și
  dezvoltarea și sustenabilitatea competențelor
  din
  sectorul nuclear la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

să sprijine
  asigurarea necesarului de resurse umane pregătite în mod corespunzător și
  dezvoltarea și sustenabilitatea competențelor
  din
  sectorul nuclear la nivelul Uniunii;

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | să
  stimuleze radioprotecția
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

să
  stimuleze radioprotecția
  ;

| (d) | să
  sprijine cercetarea și dezvoltarea în materie de radioprotecție
  ;
  și să urmărească să mențină cel mai ridicat nivel al condițiilor de lucru pentru persoanele care lucrează în contact direct cu materiale nucleare; |
| --- | --- |

(d)

să
  sprijine cercetarea și dezvoltarea în materie de radioprotecție
  ;
  și să urmărească să mențină cel mai ridicat nivel al condițiilor de lucru pentru persoanele care lucrează în contact direct cu materiale nucleare;

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera d a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | să contribuie la agenda de cercetare și dezvoltare stabilită pe baza recomandărilor din concluziile testelor de rezistență efectuate de Uniune (de exemplu, modelarea seismică, comportamentul la topirea miezului reactorului etc.) |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(da)

să contribuie la agenda de cercetare și dezvoltare stabilită pe baza recomandărilor din concluziile testelor de rezistență efectuate de Uniune (de exemplu, modelarea seismică, comportamentul la topirea miezului reactorului etc.)

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera d b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (db) | să sprijine sustenabilitatea pe termen lung a fisiunii nucleare prin îmbunătățiri în ceea ce privește prelungirea duratei de viață a reactoarelor sau conceperea de noi tipuri de reactoare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(db)

să sprijine sustenabilitatea pe termen lung a fisiunii nucleare prin îmbunătățiri în ceea ce privește prelungirea duratei de viață a reactoarelor sau conceperea de noi tipuri de reactoare;

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | să pună bazele viitoarelor centrale energetice de fuziune prin dezvoltarea de materiale, tehnologii și de modele conceptuale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(f)

să pună bazele viitoarelor centrale energetice de fuziune prin dezvoltarea de materiale, tehnologii și de modele conceptuale;

| (f) | să pună bazele viitoarelor centrale energetice de fuziune
  și fisiune
  prin dezvoltarea de materiale, tehnologii și de modele conceptuale; |
| --- | --- |

(f)

să pună bazele viitoarelor centrale energetice de fuziune
  și fisiune
  prin dezvoltarea de materiale, tehnologii și de modele conceptuale;

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | să promoveze inovarea și
  competitivitatea industrială
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(g)

să promoveze inovarea și
  competitivitatea industrială
  ;

| (g) | să promoveze inovarea și
  poziția de lider industrial a Europei în domeniile fisiunii și fuziunii
  ; |
| --- | --- |

(g)

să promoveze inovarea și
  poziția de lider industrial a Europei în domeniile fisiunii și fuziunii
  ;

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera g a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ga) | să sprijine cele trei priorități ale programului Orizont 2020: excelența științifică, poziția de lider în sectorul industrial și provocările societale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ga)

să sprijine cele trei priorități ale programului Orizont 2020: excelența științifică, poziția de lider în sectorul industrial și provocările societale;

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera h

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (h) | să asigure disponibilitatea și utilizarea infrastructurilor de cercetare de relevanță paneuropeană. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(h)

să asigure disponibilitatea și utilizarea infrastructurilor de cercetare de relevanță paneuropeană.

| (h) | să asigure disponibilitatea și utilizarea infrastructurilor de cercetare de relevanță paneuropeană
  și să promoveze dezvoltarea de noi infrastructuri de acest tip
  . |
| --- | --- |

(h)

să asigure disponibilitatea și utilizarea infrastructurilor de cercetare de relevanță paneuropeană
  și să promoveze dezvoltarea de noi infrastructuri de acest tip
  .

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | să îmbunătățească securitatea nucleară, respectiv: securitatea combustibilului și a
  reactorilor
  , gestionarea deșeurilor și dezafectarea, pregătirea pentru situații de urgență; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

să îmbunătățească securitatea nucleară, respectiv: securitatea combustibilului și a
  reactorilor
  , gestionarea deșeurilor și dezafectarea, pregătirea pentru situații de urgență;

| (a) | să îmbunătățească securitatea nucleară, respectiv: securitatea combustibilului și a
  reactoarelor
  , gestionarea deșeurilor și dezafectarea, pregătirea pentru situații de urgență
  , condiții de lucru pentru persoanele care lucrează în contact direct cu materiale nucleare și gestionarea consecințelor directe ale incidentelor de securitate nucleară, oricât de puțin probabile ar fi acestea
  ; |
| --- | --- |

(a)

să îmbunătățească securitatea nucleară, respectiv: securitatea combustibilului și a
  reactoarelor
  , gestionarea deșeurilor și dezafectarea, pregătirea pentru situații de urgență
  , condiții de lucru pentru persoanele care lucrează în contact direct cu materiale nucleare și gestionarea consecințelor directe ale incidentelor de securitate nucleară, oricât de puțin probabile ar fi acestea
  ;

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | să încurajeze gestionarea cunoștințelor, educația și formarea; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

să încurajeze gestionarea cunoștințelor, educația și formarea;

| (d) | să încurajeze gestionarea cunoștințelor, educația și formarea
  , inclusiv creșterea interesului față de cercetarea nucleară în rândul oamenilor de știință europeni, precum și atragerea celor din afara Uniunii
  ; |
| --- | --- |

(d)

să încurajeze gestionarea cunoștințelor, educația și formarea
  , inclusiv creșterea interesului față de cercetarea nucleară în rândul oamenilor de știință europeni, precum și atragerea celor din afara Uniunii
  ;

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | să sprijine politica Uniunii în materie de securitate nucleară și protecție fizică, precum și evoluția legislației conexe a Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(e)

să sprijine politica Uniunii în materie de securitate nucleară și protecție fizică, precum și evoluția legislației conexe a Uniunii.

| (e) | să sprijine politica Uniunii în materie de securitate nucleară și protecție fizică, precum și evoluția legislației conexe a Uniunii
  , inclusiv depunerea de eforturi pentru elaborarea de standarde de securitate nucleară recunoscute la nivel internațional pentru reactoarele de fisiune; |
| --- | --- |

(e)

să sprijine politica Uniunii în materie de securitate nucleară și protecție fizică, precum și evoluția legislației conexe a Uniunii
  , inclusiv depunerea de eforturi pentru elaborarea de standarde de securitate nucleară recunoscute la nivel internațional pentru reactoarele de fisiune;

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 – litera e a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | să rezolve orice lipsă de personal calificat în materie de expertiză nucleară și să prevină orice scurgere viitoare de competențe sau orice „export de inteligență” în rândul oamenilor de știință din domeniul nuclear din Uniune; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ea)

să rezolve orice lipsă de personal calificat în materie de expertiză nucleară și să prevină orice scurgere viitoare de competențe sau orice „export de inteligență” în rândul oamenilor de știință din domeniul nuclear din Uniune;

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 – litera e b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (eb) | să realizeze toate îmbunătățirile necesare în materie de securitate sugerate în urma rezultatelor testelor de rezistență efectuate la toate reactoarele nucleare din Uniune și din țările terțe care au frontiere comune cu Uniunea. Acest lucru ar trebui să vizeze contribuția la agenda pentru cercetare și dezvoltare ce rezultă din recomandările acestora; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(eb)

să realizeze toate îmbunătățirile necesare în materie de securitate sugerate în urma rezultatelor testelor de rezistență efectuate la toate reactoarele nucleare din Uniune și din țările terțe care au frontiere comune cu Uniunea. Acest lucru ar trebui să vizeze contribuția la agenda pentru cercetare și dezvoltare ce rezultă din recomandările acestora;

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 – litera e c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ec) | să sprijine agenda de simplificare a programului Orizont 2020, reducând sarcinile administrative ale programelor-cadru anterioare, în special pentru IMM-uri, universități și institute de cercetare mai mici. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ec)

să sprijine agenda de simplificare a programului Orizont 2020, reducând sarcinile administrative ale programelor-cadru anterioare, în special pentru IMM-uri, universități și institute de cercetare mai mici.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   Programul Euratom este pus în aplicare în așa fel încât să se asigure că prioritățile și activitățile sprijinite sunt relevante pentru evoluția necesităților și că se ține seama de caracterul evolutiv al științei, tehnologiei, inovării, al elaborării politicilor, al piețelor și al societății. | (4)   Programul Euratom este pus în aplicare în așa fel încât să se asigure că prioritățile și activitățile sprijinite sunt relevante pentru evoluția necesităților și că se ține seama de caracterul evolutiv al științei, tehnologiei, inovării, al elaborării politicilor, al piețelor și al societății
  , precum și de urmările directe ale incidentelor de siguranță nucleară, oricât de improbabile ar putea fi acestea
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)   Programul Euratom este pus în aplicare în așa fel încât să se asigure că prioritățile și activitățile sprijinite sunt relevante pentru evoluția necesităților și că se ține seama de caracterul evolutiv al științei, tehnologiei, inovării, al elaborării politicilor, al piețelor și al societății.

(4)   Programul Euratom este pus în aplicare în așa fel încât să se asigure că prioritățile și activitățile sprijinite sunt relevante pentru evoluția necesităților și că se ține seama de caracterul evolutiv al științei, tehnologiei, inovării, al elaborării politicilor, al piețelor și al societății
  , precum și de urmările directe ale incidentelor de siguranță nucleară, oricât de improbabile ar putea fi acestea
  .

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Programul Euratom contribuie la punerea în aplicare a Planului SET. Acțiunile sale directe și indirecte sunt aliniate la agenda de cercetare strategică a celor trei platforme tehnologice europene din domeniul energiei nucleare: SNETP, IGDTP și MELODI. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)
     
  Programul Euratom contribuie la punerea în aplicare a Planului SET. Acțiunile sale directe și indirecte sunt aliniate la agenda de cercetare strategică a celor trei platforme tehnologice europene din domeniul energiei nucleare: SNETP, IGDTP și MELODI.

Amendamentul 101/rev2

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a Programului Euratom este de 1 788,889  milioane EUR. Această sumă se distribuie după cum urmează: | (1)   
  În sensul punctului 18 din Acordul interinstituțional din ... între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară

   (4)

  („IIA”)
  , pachetul financiar pentru punerea în aplicare a Programului Euratom este de
  1 603,329
  milioane EUR. Această sumă
  constituie referința principală pentru Parlamentul European și Consiliu în cursul procedurii bugetare anuale
  .
  Ea
  se distribuie după cum urmează: |
| (a) | acțiuni indirecte pentru programul de cercetare și dezvoltare în domeniul fuziunii 709,713  milioane EUR; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a Programului Euratom este de 1 788,889  milioane EUR. Această sumă se distribuie după cum urmează:

(1)   
  În sensul punctului 18 din Acordul interinstituțional din ... între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară

   (4)

  („IIA”)
  , pachetul financiar pentru punerea în aplicare a Programului Euratom este de
  1 603,329
  milioane EUR. Această sumă
  constituie referința principală pentru Parlamentul European și Consiliu în cursul procedurii bugetare anuale
  .
  Ea
  se distribuie după cum urmează:

(a)

acțiuni indirecte pentru programul de cercetare și dezvoltare în domeniul fuziunii 709,713  milioane EUR;

| (a) | acțiuni indirecte pentru programul de cercetare și dezvoltare în domeniul fuziunii 636,095  milioane EUR; |
| --- | --- |

(a)

acțiuni indirecte pentru programul de cercetare și dezvoltare în domeniul fuziunii 636,095  milioane EUR;

| (b) | acțiuni indirecte în domeniul fisiunii nucleare, securității și radioprotecției 354,857  EUR; |
| --- | --- |

(b)

acțiuni indirecte în domeniul fisiunii nucleare, securității și radioprotecției 354,857  EUR;

| (b) | acțiuni indirecte în domeniul fisiunii nucleare, securității și radioprotecției 318,048  EUR; |
| --- | --- |

(b)

acțiuni indirecte în domeniul fisiunii nucleare, securității și radioprotecției 318,048  EUR;

| (c) | acțiuni directe, 724,319  milioane EUR. |
| --- | --- |

(c)

acțiuni directe, 724,319  milioane EUR.

| (c) | acțiuni directe, 649,186  milioane EUR. |
| --- | --- |

(c)

acțiuni directe, 649,186  milioane EUR.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pentru punerea în aplicare a acțiunilor indirecte din cadrul programului Euratom, cel mult
  13,5  %
  se alocă pentru cheltuielile administrative ale Comisiei. | Pentru punerea în aplicare a acțiunilor indirecte din cadrul programului Euratom, cel mult
  7 %
  se alocă pentru cheltuielile administrative ale Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Pentru punerea în aplicare a acțiunilor indirecte din cadrul programului Euratom, cel mult
  13,5  %
  se alocă pentru cheltuielile administrative ale Comisiei.

Pentru punerea în aplicare a acțiunilor indirecte din cadrul programului Euratom, cel mult
  7 %
  se alocă pentru cheltuielile administrative ale Comisiei.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Proiectul ITER este inclus în programul-cadru Euratom și finanțat din CFM în mod complet și transparent. |
| | Aspectele din proiect care nu sunt legate direct de cercetare și formare trebuie incluse în programul de finanțare a Euratom; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)
     
  Proiectul ITER este inclus în programul-cadru Euratom și finanțat din CFM în mod complet și transparent.

Aspectele din proiect care nu sunt legate direct de cercetare și formare trebuie incluse în programul de finanțare a Euratom;

Amendamentul
  47

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Creditele anuale sunt autorizate de către Parlamentul European și de către Consiliu fără a aduce atingere prevederilor Regulamentului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 și acordului AII. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)
     
  Creditele anuale sunt autorizate de către Parlamentul European și de către Consiliu fără a aduce atingere prevederilor Regulamentului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 și acordului AII.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Comunitatea ia măsuri în vederea unei utilizări la scară mai largă și mai frecvente a fondurilor structurale pentru cercetarea din domeniul nuclear și garantează că fondurile sunt utilizate în conformitate cu prioritățile Comunității în materie de cercetare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)
     
  Comunitatea ia măsuri în vederea unei utilizări la scară mai largă și mai frecvente a fondurilor structurale pentru cercetarea din domeniul nuclear și garantează că fondurile sunt utilizate în conformitate cu prioritățile Comunității în materie de cercetare.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   „Fondul de garantare pentru participanți”, instituit în temeiul Regulamentului (UE) nr. XX/2012 [reguli de participare și diseminare], înlocuiește și este succesorul fondurilor de garantare pentru participanți instituite în temeiul Regulamentului (Euratom) nr. 1908/2006 al Consiliului și al Regulamentului (Euratom) nr. 
  XX/XX al Consiliului [Regulile de participare Euratom (2012-2013)]
  . | (3)   „Fondul de garantare pentru participanți”, instituit în temeiul Regulamentului (UE) nr. XX/2012 [reguli de participare și diseminare], înlocuiește și este succesorul fondurilor de garantare pentru participanți instituite în temeiul Regulamentului (Euratom) nr. 1908/2006 al Consiliului și al Regulamentului (Euratom) nr. 
  139/2012
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   „Fondul de garantare pentru participanți”, instituit în temeiul Regulamentului (UE) nr. XX/2012 [reguli de participare și diseminare], înlocuiește și este succesorul fondurilor de garantare pentru participanți instituite în temeiul Regulamentului (Euratom) nr. 1908/2006 al Consiliului și al Regulamentului (Euratom) nr. 
  XX/XX al Consiliului [Regulile de participare Euratom (2012-2013)]
  .

(3)   „Fondul de garantare pentru participanți”, instituit în temeiul Regulamentului (UE) nr. XX/2012 [reguli de participare și diseminare], înlocuiește și este succesorul fondurilor de garantare pentru participanți instituite în temeiul Regulamentului (Euratom) nr. 1908/2006 al Consiliului și al Regulamentului (Euratom) nr. 
  139/2012
  .

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Toate sumele din fondurile de garantare pentru participanți instituite în temeiul Regulamentelor (Euratom) nr. 1908/2006 și (Euratom) nr. 
  XX/XX [Reguli de participare Euratom (2012-2013)]
  se transferă în Fondul de garantare pentru participanți începând cu 31 decembrie 2013. Participanții la acțiuni desfășurate în temeiul Deciziei
  XX/XX [Programul Euratom (2012-2013)]
  care semnează acorduri de grant după 31 decembrie 2013 își varsă contribuția la Fondul de garantare pentru participanți. | Toate sumele din fondurile de garantare pentru participanți instituite în temeiul Regulamentelor (Euratom) nr. 1908/2006 și (Euratom) nr. 
  139/2012
  se transferă în Fondul de garantare pentru participanți începând cu 31 decembrie 2013. Participanții la acțiuni desfășurate în temeiul Deciziei
  2012/94/Euratom
  care semnează acorduri de grant după 31 decembrie 2013 își varsă contribuția la Fondul de garantare pentru participanți. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Toate sumele din fondurile de garantare pentru participanți instituite în temeiul Regulamentelor (Euratom) nr. 1908/2006 și (Euratom) nr. 
  XX/XX [Reguli de participare Euratom (2012-2013)]
  se transferă în Fondul de garantare pentru participanți începând cu 31 decembrie 2013. Participanții la acțiuni desfășurate în temeiul Deciziei
  XX/XX [Programul Euratom (2012-2013)]
  care semnează acorduri de grant după 31 decembrie 2013 își varsă contribuția la Fondul de garantare pentru participanți.

Toate sumele din fondurile de garantare pentru participanți instituite în temeiul Regulamentelor (Euratom) nr. 1908/2006 și (Euratom) nr. 
  139/2012
  se transferă în Fondul de garantare pentru participanți începând cu 31 decembrie 2013. Participanții la acțiuni desfășurate în temeiul Deciziei
  2012/94/Euratom
  care semnează acorduri de grant după 31 decembrie 2013 își varsă contribuția la Fondul de garantare pentru participanți.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Programele care vizează dezvoltarea cercetării inovatoare atât actuale, cât și în fază de proiect, ar trebui deschise pentru a permite înscrierea cercetării nucleare pe lista lor de categorii de cercetare aplicabile. Programul Eurostars al rețelei Eureka și acțiunile Marie Curie ar trebui să își extindă normele de participare pentru a permite participarea IMM-urilor din domeniul cercetării nucleare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  Programele care vizează dezvoltarea cercetării inovatoare atât actuale, cât și în fază de proiect, ar trebui deschise pentru a permite înscrierea cercetării nucleare pe lista lor de categorii de cercetare aplicabile. Programul Eurostars al rețelei Eureka și acțiunile Marie Curie ar trebui să își extindă normele de participare pentru a permite participarea IMM-urilor din domeniul cercetării nucleare.

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Programul Euratom asigură promovarea eficace a egalității de gen și a dimensiunii de gen în
  conținutul cercetării și inovării
  . | Programul Euratom asigură promovarea eficace a egalității de gen și a dimensiunii de gen
  și sprijină obiectivul programului Orizont 2020 de a aborda genul ca o chestiune transversală
  în
  vederea rectificării dezechilibrelor dintre bărbați și femei
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Programul Euratom asigură promovarea eficace a egalității de gen și a dimensiunii de gen în
  conținutul cercetării și inovării
  .

Programul Euratom asigură promovarea eficace a egalității de gen și a dimensiunii de gen
  și sprijină obiectivul programului Orizont 2020 de a aborda genul ca o chestiune transversală
  în
  vederea rectificării dezechilibrelor dintre bărbați și femei
  .

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Se acordă o atenție deosebită principiului proporționalității, dreptului la viață privată, dreptului la protecția datelor cu caracter personal, dreptului la integritate fizică și mentală a
  persoanei
  , dreptului la nediscriminare și nevoii de a asigura nivele ridicate de protecție a sănătății umane. | Se acordă o atenție deosebită principiului proporționalității,
  protejării demnității umane, principului întâietății ființei umane,
  dreptului la viață privată, dreptului la protecția datelor cu caracter personal, dreptului la integritate fizică și mentală a
  ființei umane
  , dreptului la nediscriminare și nevoii de a asigura nivele ridicate de protecție a sănătății umane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Se acordă o atenție deosebită principiului proporționalității, dreptului la viață privată, dreptului la protecția datelor cu caracter personal, dreptului la integritate fizică și mentală a
  persoanei
  , dreptului la nediscriminare și nevoii de a asigura nivele ridicate de protecție a sănătății umane.

Se acordă o atenție deosebită principiului proporționalității,
  protejării demnității umane, principului întâietății ființei umane,
  dreptului la viață privată, dreptului la protecția datelor cu caracter personal, dreptului la integritate fizică și mentală a
  ființei umane
  , dreptului la nediscriminare și nevoii de a asigura nivele ridicate de protecție a sănătății umane.

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| De asemenea, respectivul
  program de lucru multianual ia în considerare activitățile de cercetare pertinente desfășurate de statele membre, de țările asociate și de organizațiile europene și internaționale.
  Programele de lucru se actualizează după cum
  este cazul. | Acest
  program de lucru multianual
  este supus Consiliului de administrație al JRC și este prezentat Consiliului și Parlamentului European. El
  ia în considerare activitățile de cercetare pertinente desfășurate de statele membre, de țările asociate și de organizațiile europene și internaționale
  pentru a evita orice redundanță a efortului de cercetare în Europa și pentru a optimiza resursele financiare
  .
  Acesta
  este
  actualizat dacă este
  cazul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

De asemenea, respectivul
  program de lucru multianual ia în considerare activitățile de cercetare pertinente desfășurate de statele membre, de țările asociate și de organizațiile europene și internaționale.
  Programele de lucru se actualizează după cum
  este cazul.

Acest
  program de lucru multianual
  este supus Consiliului de administrație al JRC și este prezentat Consiliului și Parlamentului European. El
  ia în considerare activitățile de cercetare pertinente desfășurate de statele membre, de țările asociate și de organizațiile europene și internaționale
  pentru a evita orice redundanță a efortului de cercetare în Europa și pentru a optimiza resursele financiare
  .
  Acesta
  este
  actualizat dacă este
  cazul.

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Programele de lucru iau în considerare starea de fapt în domeniul științei, tehnologiei și al inovării la nivel național, al Uniunii și internațional, precum și evoluțiile relevante în materie de politici, piață și societate. Programele de lucru se actualizează după cum este cazul. | (3)   Programele de lucru iau în considerare starea de fapt în domeniul științei, tehnologiei și al inovării la nivel național, al Uniunii și internațional, precum și evoluțiile relevante în materie de politici, piață și societate. Programele de lucru se actualizează după cum este cazul
  , ținând seama de țintele și obiectivele programului Orizont 2020
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Programele de lucru iau în considerare starea de fapt în domeniul științei, tehnologiei și al inovării la nivel național, al Uniunii și internațional, precum și evoluțiile relevante în materie de politici, piață și societate. Programele de lucru se actualizează după cum este cazul.

(3)   Programele de lucru iau în considerare starea de fapt în domeniul științei, tehnologiei și al inovării la nivel național, al Uniunii și internațional, precum și evoluțiile relevante în materie de politici, piață și societate. Programele de lucru se actualizează după cum este cazul
  , ținând seama de țintele și obiectivele programului Orizont 2020
  .

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Se va acorda o atenție deosebită asigurării unei participări adecvate la Programul Euratom a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM), precum și impactului inovării asupra acestora. Evaluările cantitative și calitative ale participării IMM-urilor sunt efectuate în cadrul dispozițiilor privind evaluarea și monitorizarea. | (1)
     Se va acorda o atenție deosebită asigurării unei participări adecvate la Programul Euratom a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM), precum și impactului inovării asupra acestora. Evaluările cantitative și calitative ale participării IMM-urilor sunt efectuate în cadrul dispozițiilor privind evaluarea și monitorizarea. |
| | (2)
     
  Date fiind importanța sectorului IMM-urilor pentru economia europeană și actuala reprezentare insuficientă a IMM-urilor în industria nucleară, programul Euratom sprijină toate eforturile de a ușura sarcina administrativă plasată asupra IMM-urilor, în conformitate cu obiectivele programului Orizont 2020. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Se va acorda o atenție deosebită asigurării unei participări adecvate la Programul Euratom a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM), precum și impactului inovării asupra acestora. Evaluările cantitative și calitative ale participării IMM-urilor sunt efectuate în cadrul dispozițiilor privind evaluarea și monitorizarea.

(1)
     Se va acorda o atenție deosebită asigurării unei participări adecvate la Programul Euratom a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM), precum și impactului inovării asupra acestora. Evaluările cantitative și calitative ale participării IMM-urilor sunt efectuate în cadrul dispozițiilor privind evaluarea și monitorizarea.

(2)
     
  Date fiind importanța sectorului IMM-urilor pentru economia europeană și actuala reprezentare insuficientă a IMM-urilor în industria nucleară, programul Euratom sprijină toate eforturile de a ușura sarcina administrativă plasată asupra IMM-urilor, în conformitate cu obiectivele programului Orizont 2020.

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | combaterii tuturor formelor de proliferare nucleară și de trafic de materii nucleare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ca)

combaterii tuturor formelor de proliferare nucleară și de trafic de materii nucleare;

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cb) | sprijinirii eforturilor internaționale în ceea ce privește elaborarea de standarde internaționale comune de siguranță; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(cb)

sprijinirii eforturilor internaționale în ceea ce privește elaborarea de standarde internaționale comune de siguranță;

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cc) | aducerii unei contribuții la îmbunătățirea schimbului de cunoștințe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(cc)

aducerii unei contribuții la îmbunătățirea schimbului de cunoștințe.

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 – paragraful 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Se acordă o atenție deosebită tuturor reactoarelor și instalațiilor nucleare situate în țări terțe, dar care sunt, din punct de vedere geografic, foarte apropiate de teritoriile statelor membre, în special în cazul în care asemenea reactoare și instalații sunt situate în aproprierea zonelor geografice sau geologice periculoase. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Se acordă o atenție deosebită tuturor reactoarelor și instalațiilor nucleare situate în țări terțe, dar care sunt, din punct de vedere geografic, foarte apropiate de teritoriile statelor membre, în special în cazul în care asemenea reactoare și instalații sunt situate în aproprierea zonelor geografice sau geologice periculoase.

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | inițiative vizând o sensibilizare sporită și facilitarea accesului la finanțare în temeiul Programului Euratom, în special pentru acele regiuni sau tipuri de participanți a căror reprezentare este insuficientă; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

inițiative vizând o sensibilizare sporită și facilitarea accesului la finanțare în temeiul Programului Euratom, în special pentru acele regiuni sau tipuri de participanți a căror reprezentare este insuficientă;

| (a) | inițiative vizând o sensibilizare sporită și facilitarea accesului la finanțare în temeiul Programului Euratom, în special pentru acele regiuni sau tipuri de participanți a căror reprezentare este insuficientă
  și, în special, pentru IMM-uri în vederea creșterii absorbției finanțării disponibile și a participării acestora la programe corespunzătoare. |
| --- | --- |

(a)

inițiative vizând o sensibilizare sporită și facilitarea accesului la finanțare în temeiul Programului Euratom, în special pentru acele regiuni sau tipuri de participanți a căror reprezentare este insuficientă
  și, în special, pentru IMM-uri în vederea creșterii absorbției finanțării disponibile și a participării acestora la programe corespunzătoare.

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 2 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Inițiativele prin care se urmărește creșterea simplificării în ceea ce privește participarea sunt comunicate tuturor participanților, inclusiv IMM-urilor și instituțiilor academice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Inițiativele prin care se urmărește creșterea simplificării în ceea ce privește participarea sunt comunicate tuturor participanților, inclusiv IMM-urilor și instituțiilor academice.

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   La punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a se garanta protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace, și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale și disuasive. | (1)   La punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a se garanta protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace, și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale și disuasive.
  Parlamentul European este informat cu privire la aceste măsuri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   La punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a se garanta protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace, și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale și disuasive.

(1)   La punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a se garanta protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace, și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale și disuasive.
  Parlamentul European este informat cu privire la aceste măsuri.

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a efectua controale, atât pe bază de documente, cât și la fața locului sau prin inspecții, în ceea ce privește toți beneficiarii de granturi, contractanții, subcontractanții și alte părți terțe care au primit fonduri din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament. | (2)   
  Parlamentul European,
  Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a efectua controale, atât pe bază de documente, cât și la fața locului sau prin inspecții, în ceea ce privește toți beneficiarii de granturi, contractanții, subcontractanții și alte părți terțe care au primit fonduri din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a efectua controale, atât pe bază de documente, cât și la fața locului sau prin inspecții, în ceea ce privește toți beneficiarii de granturi, contractanții, subcontractanții și alte părți terțe care au primit fonduri din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament.

(2)   
  Parlamentul European,
  Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a efectua controale, atât pe bază de documente, cât și la fața locului sau prin inspecții, în ceea ce privește toți beneficiarii de granturi, contractanții, subcontractanții și alte părți terțe care au primit fonduri din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament.

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   Fără a aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3), acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, precum și acordurile de grant, deciziile de acordare a granturilor și contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața locului. | (4)   Fără a aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3), acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, precum și acordurile de grant, deciziile de acordare a granturilor și contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața locului.
  Parlamentul European este informat fără întârziere cu privire la rezultatele acestor audituri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)   Fără a aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3), acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, precum și acordurile de grant, deciziile de acordare a granturilor și contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața locului.

(4)   Fără a aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3), acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, precum și acordurile de grant, deciziile de acordare a granturilor și contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața locului.
  Parlamentul European este informat fără întârziere cu privire la rezultatele acestor audituri.

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Până la 31 mai
  2017
  , și luând în considerare evaluarea ex-post a celui de-al șaptelea Program-cadru al Euratom, instituit prin Decizia 2006/970/Euratom, și a Programului Euratom (2012-2013), instituit prin Decizia 20XX/XX/Euratom, care trebuie finalizată până la sfârșitul anului 2015, Comisia va efectua, cu sprijinul unor experți independenți, o evaluare intermediară a programului Euratom din punctul de vedere al realizărilor, la nivelul rezultatelor și al progreselor înregistrate în vederea atingerii obiectivelor și a impactului preconizat, care va viza și menținerea relevanței tuturor măsurilor, eficiența și utilizarea resurselor, posibilitățile unei simplificări mai bune, precum și valoarea adăugată europeană. De asemenea, evaluarea va trebui să ia în calcul contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii privind o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, precum și influența impactului pe termen lung al măsurilor precedente. | Până la 31 mai
  2016
  , și luând în considerare evaluarea ex-post a celui de-al șaptelea Program-cadru al Euratom, instituit prin Decizia 2006/970/Euratom, și a Programului Euratom (2012-2013), instituit prin Decizia 2012/93/Euratom, care trebuie finalizată până la sfârșitul anului 2015, Comisia va efectua, cu sprijinul unor experți independenți, o evaluare intermediară a programului Euratom din punctul de vedere al realizărilor, la nivelul rezultatelor și al progreselor înregistrate în vederea atingerii obiectivelor și a impactului preconizat, care va viza și menținerea relevanței tuturor măsurilor, eficiența și utilizarea resurselor, posibilitățile unei simplificări mai bune, precum și valoarea adăugată europeană.
  Această evaluare ia,
  de asemenea,
  în considerare aspecte legate de accesul la oportunități de finanțare pentru extinderea excelenței bazei științifice și de inovare a Uniunii, pentru IMM-uri și pentru promovarea echilibrului de gen. De asemenea,
  evaluarea va trebui să ia în calcul contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii privind o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, precum și influența impactului pe termen lung al măsurilor precedente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Până la 31 mai
  2017
  , și luând în considerare evaluarea ex-post a celui de-al șaptelea Program-cadru al Euratom, instituit prin Decizia 2006/970/Euratom, și a Programului Euratom (2012-2013), instituit prin Decizia 20XX/XX/Euratom, care trebuie finalizată până la sfârșitul anului 2015, Comisia va efectua, cu sprijinul unor experți independenți, o evaluare intermediară a programului Euratom din punctul de vedere al realizărilor, la nivelul rezultatelor și al progreselor înregistrate în vederea atingerii obiectivelor și a impactului preconizat, care va viza și menținerea relevanței tuturor măsurilor, eficiența și utilizarea resurselor, posibilitățile unei simplificări mai bune, precum și valoarea adăugată europeană. De asemenea, evaluarea va trebui să ia în calcul contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii privind o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, precum și influența impactului pe termen lung al măsurilor precedente.

Până la 31 mai
  2016
  , și luând în considerare evaluarea ex-post a celui de-al șaptelea Program-cadru al Euratom, instituit prin Decizia 2006/970/Euratom, și a Programului Euratom (2012-2013), instituit prin Decizia 2012/93/Euratom, care trebuie finalizată până la sfârșitul anului 2015, Comisia va efectua, cu sprijinul unor experți independenți, o evaluare intermediară a programului Euratom din punctul de vedere al realizărilor, la nivelul rezultatelor și al progreselor înregistrate în vederea atingerii obiectivelor și a impactului preconizat, care va viza și menținerea relevanței tuturor măsurilor, eficiența și utilizarea resurselor, posibilitățile unei simplificări mai bune, precum și valoarea adăugată europeană.
  Această evaluare ia,
  de asemenea,
  în considerare aspecte legate de accesul la oportunități de finanțare pentru extinderea excelenței bazei științifice și de inovare a Uniunii, pentru IMM-uri și pentru promovarea echilibrului de gen. De asemenea,
  evaluarea va trebui să ia în calcul contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii privind o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, precum și influența impactului pe termen lung al măsurilor precedente.

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   Statele membre comunică Comisiei datele și informațiile necesare pentru a permite monitorizarea și evaluarea măsurilor respective. | (4)   Statele membre comunică
  Parlamentului European și
  Comisiei datele și informațiile necesare pentru a permite monitorizarea și evaluarea măsurilor respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)   Statele membre comunică Comisiei datele și informațiile necesare pentru a permite monitorizarea și evaluarea măsurilor respective.

(4)   Statele membre comunică
  Parlamentului European și
  Comisiei datele și informațiile necesare pentru a permite monitorizarea și evaluarea măsurilor respective.

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Anexa I – partea 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Programul Euratom trebuie să consolideze cadrul de cercetare și inovare în domeniul nuclear și să coordoneze eforturile de cercetare ale statelor membre, evitându-se astfel duplicarea acestora, menținându-se masa critică în domenii-cheie și asigurându-se utilizarea optimă a finanțării publice. | Programul Euratom trebuie să consolideze cadrul de cercetare și inovare în domeniul nuclear și să coordoneze eforturile de cercetare ale statelor membre, evitându-se astfel duplicarea acestora,
  aducându-se valoarea adăugată a Uniunii,
  menținându-se
  competențele-cheie și
  masa critică în domenii-cheie și asigurându-se utilizarea optimă a finanțării publice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Programul Euratom trebuie să consolideze cadrul de cercetare și inovare în domeniul nuclear și să coordoneze eforturile de cercetare ale statelor membre, evitându-se astfel duplicarea acestora, menținându-se masa critică în domenii-cheie și asigurându-se utilizarea optimă a finanțării publice.

Programul Euratom trebuie să consolideze cadrul de cercetare și inovare în domeniul nuclear și să coordoneze eforturile de cercetare ale statelor membre, evitându-se astfel duplicarea acestora,
  aducându-se valoarea adăugată a Uniunii,
  menținându-se
  competențele-cheie și
  masa critică în domenii-cheie și asigurându-se utilizarea optimă a finanțării publice.

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Anexa I – partea 1 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Strategia de dezvoltare a fuziunii, ca o opțiune credibilă pentru producerea comercială de energie fără emisii de dioxid de carbon, va trebui să urmeze o foaie de parcurs care să prevadă etape-cheie, astfel încât să se atingă obiectivul de producere de energie electrică până în 2050. Punerea în aplicare a acestei strategii presupune restructurarea
  radicală a
  activităților legate de fuziune în cadrul Uniunii, inclusiv în materie de guvernanță
  , finanțare
  și gestionare, pentru a garanta că accentul nu se mai pune pe cercetarea pură, cum este cazul în prezent, ci pe conceperea, construirea și exploatarea instalațiilor viitoare, cum sunt ITER, DEMO și a celor ulterioare. Acest lucru necesită o colaborare strânsă între întreaga comunitate de fuziune din cadrul Uniunii, Comisie și
  agențiile naționale de finanțare
  . | Strategia de dezvoltare a fuziunii, ca o opțiune credibilă pentru producerea comercială de energie fără emisii de dioxid de carbon, va trebui să urmeze o foaie de parcurs care să prevadă etape-cheie, astfel încât să se atingă obiectivul de producere de energie electrică până în 2050. Punerea în aplicare a acestei strategii presupune restructurarea activităților legate de fuziune în cadrul Uniunii, inclusiv în materie de guvernanță și gestionare, pentru a garanta că accentul nu se mai pune pe cercetarea pură, cum este cazul în prezent, ci pe conceperea, construirea și exploatarea instalațiilor viitoare, cum sunt ITER, DEMO și a celor ulterioare. Acest lucru necesită o colaborare strânsă între întreaga comunitate de fuziune din cadrul Uniunii, Comisie și
  statele membre
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Strategia de dezvoltare a fuziunii, ca o opțiune credibilă pentru producerea comercială de energie fără emisii de dioxid de carbon, va trebui să urmeze o foaie de parcurs care să prevadă etape-cheie, astfel încât să se atingă obiectivul de producere de energie electrică până în 2050. Punerea în aplicare a acestei strategii presupune restructurarea
  radicală a
  activităților legate de fuziune în cadrul Uniunii, inclusiv în materie de guvernanță
  , finanțare
  și gestionare, pentru a garanta că accentul nu se mai pune pe cercetarea pură, cum este cazul în prezent, ci pe conceperea, construirea și exploatarea instalațiilor viitoare, cum sunt ITER, DEMO și a celor ulterioare. Acest lucru necesită o colaborare strânsă între întreaga comunitate de fuziune din cadrul Uniunii, Comisie și
  agențiile naționale de finanțare
  .

Strategia de dezvoltare a fuziunii, ca o opțiune credibilă pentru producerea comercială de energie fără emisii de dioxid de carbon, va trebui să urmeze o foaie de parcurs care să prevadă etape-cheie, astfel încât să se atingă obiectivul de producere de energie electrică până în 2050. Punerea în aplicare a acestei strategii presupune restructurarea activităților legate de fuziune în cadrul Uniunii, inclusiv în materie de guvernanță și gestionare, pentru a garanta că accentul nu se mai pune pe cercetarea pură, cum este cazul în prezent, ci pe conceperea, construirea și exploatarea instalațiilor viitoare, cum sunt ITER, DEMO și a celor ulterioare. Acest lucru necesită o colaborare strânsă între întreaga comunitate de fuziune din cadrul Uniunii, Comisie și
  statele membre
  .

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Anexa I – partea 2 – punctul 2.1 – litera d – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | Promovarea
  radioprotecției (Excelență științifică; Provocări societale) |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

Promovarea
  radioprotecției (Excelență științifică; Provocări societale)

| (d) | Sprijinirea cercetării și dezvoltării în domeniul
  radioprotecției (Excelență științifică; Provocări societale) |
| --- | --- |

(d)

Sprijinirea cercetării și dezvoltării în domeniul
  radioprotecției (Excelență științifică; Provocări societale)

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Anexa I – partea 2 – punctul 2.1 – litera e – paragraful - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Sprijinirea activităților pentru realizarea comună a proiectului ITER în calitate de infrastructură de cercetare internațională. Comunitatea va avea o responsabilitate specială în cadrul Organizației ITER, în calitate de gazdă a proiectului, și își va asuma un rol de lider, în special în ceea ce privește pregătirea locației, înființarea Organizației ITER, managementul și dotarea cu personal a acesteia, precum și sprijinul tehnic și administrativ general; |
| | Activitățile de susținere convenite în Decizia XXXX/XXX/UE a Consiliului [privind adoptarea unui Program de cercetare suplimentar pentru proiectului ITER (2014-2018)] în vederea gestionării proiectului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Sprijinirea activităților pentru realizarea comună a proiectului ITER în calitate de infrastructură de cercetare internațională. Comunitatea va avea o responsabilitate specială în cadrul Organizației ITER, în calitate de gazdă a proiectului, și își va asuma un rol de lider, în special în ceea ce privește pregătirea locației, înființarea Organizației ITER, managementul și dotarea cu personal a acesteia, precum și sprijinul tehnic și administrativ general;

Activitățile de susținere convenite în Decizia XXXX/XXX/UE a Consiliului [privind adoptarea unui Program de cercetare suplimentar pentru proiectului ITER (2014-2018)] în vederea gestionării proiectului.

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Anexa I – partea 2 – punctul 2.1 – litera i – paragraful 1a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Entitatea juridică sprijină toate eforturile depuse pentru a continua activitatea JET ulterior sfârșitului, prevăzut în 2015, al etapei experimentale și, dacă este posibil, toate eforturile care vizează atragerea de parteneri internaționali pentru a contribui la asigurarea unei finanțări suplimentare. Astfel de eforturi ar trebui să includă acorduri reciproce pentru viitoarea implicare a Uniunii în DEMO și în alte reactoare de fuziune planificate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Entitatea juridică sprijină toate eforturile depuse pentru a continua activitatea JET ulterior sfârșitului, prevăzut în 2015, al etapei experimentale și, dacă este posibil, toate eforturile care vizează atragerea de parteneri internaționali pentru a contribui la asigurarea unei finanțări suplimentare. Astfel de eforturi ar trebui să includă acorduri reciproce pentru viitoarea implicare a Uniunii în DEMO și în alte reactoare de fuziune planificate.

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Anexa I – partea 2 – punctul 2.2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Activitățile nucleare ale JRC vor sprijini punerea în aplicare a directivelor 2009/71/Euratom și 2011/70/Euratom ale Consiliului, precum și concluziile Consiliului prin care se acordă prioritate celor mai înalte standarde de securitate nucleară și protecție fizică atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel internațional. Îndeosebi, JRC trebuie să mobilizeze capacitatea și expertiza necesare pentru a contribui la evaluarea și la
  îmbunătățirea securității
  instalațiilor nucleare și la utilizarea energiei nucleare în scopuri pașnice și la aplicații altele decât cele de fisiune, să furnizeze o bază științifică pentru legislația relevantă a Uniunii, precum și să răspundă, dacă este necesar, în limitele mandatului și competențelor sale, la incidente și accidente nucleare. În acest scop, JRC va desfășura activități de cercetare și va realiza evaluări, va furniza referințe și standarde și va oferi activități specializate de formare și educație. Se va căuta realizarea de sinergii cu Platforma tehnologică
  în sectorul energiei nucleare sustenabile
  (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP) și
  , după caz,
  cu alte inițiative transversale. | Activitățile nucleare ale JRC vor sprijini punerea în aplicare a directivelor 2009/71/Euratom și 2011/70/Euratom ale Consiliului, precum și concluziile Consiliului prin care se acordă prioritate celor mai înalte standarde de securitate nucleară și protecție fizică atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel internațional. Îndeosebi, JRC trebuie să mobilizeze capacitatea și expertiza necesare pentru a contribui la evaluarea și la
  cercetarea și dezvoltarea în materie de securitate a
  instalațiilor nucleare și la utilizarea energiei nucleare în scopuri pașnice și la aplicații altele decât cele de fisiune, să furnizeze o bază științifică pentru legislația relevantă a Uniunii, precum și să răspundă, dacă este necesar, în limitele mandatului și competențelor sale, la incidente și accidente nucleare. În acest scop, JRC va desfășura activități de cercetare și va realiza evaluări, va furniza referințe și standarde și va oferi activități specializate de formare și educație. Se va căuta
  în mod imperativ
  realizarea de sinergii cu Platforma tehnologică
  pentru energie nucleară durabilă
  (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP) și cu alte inițiative transversale
  , pentru a optimiza resursele umane și financiare din domeniul cercetării și dezvoltării în materie de energie nucleară în Europa
  .
  JRC ține cont de rezultatele publicate ale „testelor de rezistență” efectuate în 2011 la toate reactoarele nucleare actuale în conformitate cu reglementările Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Activitățile nucleare ale JRC vor sprijini punerea în aplicare a directivelor 2009/71/Euratom și 2011/70/Euratom ale Consiliului, precum și concluziile Consiliului prin care se acordă prioritate celor mai înalte standarde de securitate nucleară și protecție fizică atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel internațional. Îndeosebi, JRC trebuie să mobilizeze capacitatea și expertiza necesare pentru a contribui la evaluarea și la
  îmbunătățirea securității
  instalațiilor nucleare și la utilizarea energiei nucleare în scopuri pașnice și la aplicații altele decât cele de fisiune, să furnizeze o bază științifică pentru legislația relevantă a Uniunii, precum și să răspundă, dacă este necesar, în limitele mandatului și competențelor sale, la incidente și accidente nucleare. În acest scop, JRC va desfășura activități de cercetare și va realiza evaluări, va furniza referințe și standarde și va oferi activități specializate de formare și educație. Se va căuta realizarea de sinergii cu Platforma tehnologică
  în sectorul energiei nucleare sustenabile
  (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP) și
  , după caz,
  cu alte inițiative transversale.

Activitățile nucleare ale JRC vor sprijini punerea în aplicare a directivelor 2009/71/Euratom și 2011/70/Euratom ale Consiliului, precum și concluziile Consiliului prin care se acordă prioritate celor mai înalte standarde de securitate nucleară și protecție fizică atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel internațional. Îndeosebi, JRC trebuie să mobilizeze capacitatea și expertiza necesare pentru a contribui la evaluarea și la
  cercetarea și dezvoltarea în materie de securitate a
  instalațiilor nucleare și la utilizarea energiei nucleare în scopuri pașnice și la aplicații altele decât cele de fisiune, să furnizeze o bază științifică pentru legislația relevantă a Uniunii, precum și să răspundă, dacă este necesar, în limitele mandatului și competențelor sale, la incidente și accidente nucleare. În acest scop, JRC va desfășura activități de cercetare și va realiza evaluări, va furniza referințe și standarde și va oferi activități specializate de formare și educație. Se va căuta
  în mod imperativ
  realizarea de sinergii cu Platforma tehnologică
  pentru energie nucleară durabilă
  (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP) și cu alte inițiative transversale
  , pentru a optimiza resursele umane și financiare din domeniul cercetării și dezvoltării în materie de energie nucleară în Europa
  .
  JRC ține cont de rezultatele publicate ale „testelor de rezistență” efectuate în 2011 la toate reactoarele nucleare actuale în conformitate cu reglementările Uniunii.

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Anexa I – partea 2 – punctul 2.2 – litera a – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | îmbunătățirea securității nucleare, inclusiv: securitatea combustibilului și a reactorilor, gestionarea deșeurilor și dezafectarea, pregătirea pentru situații de urgență |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

îmbunătățirea securității nucleare, inclusiv: securitatea combustibilului și a reactorilor, gestionarea deșeurilor și dezafectarea, pregătirea pentru situații de urgență

| (a) | îmbunătățirea securității nucleare, inclusiv: securitatea combustibilului și a reactorilor, gestionarea deșeurilor și dezafectarea,
  îmbunătățirea condițiilor de lucru pentru persoanele care lucrează cu materiale nucleare,
  pregătirea pentru situații de urgență |
| --- | --- |

(a)

îmbunătățirea securității nucleare, inclusiv: securitatea combustibilului și a reactorilor, gestionarea deșeurilor și dezafectarea,
  îmbunătățirea condițiilor de lucru pentru persoanele care lucrează cu materiale nucleare,
  pregătirea pentru situații de urgență

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Anexa I – partea 2 – punctul 2.2 – litera a – paragraful - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Dezafectarea și dezmembrarea fac parte din piețele cu potențial, având în vedere evoluțiile științifice și exigențele în materie de securitate. Uniunea trebuie să dispună de cele mai bune tehnologii pentru aceste activități care necesită tehnici din ce în ce mai sofisticate (decupare în apă, cu laser, roboți de ultimă generație pentru a evita intervenția umană etc.). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Dezafectarea și dezmembrarea fac parte din piețele cu potențial, având în vedere evoluțiile științifice și exigențele în materie de securitate. Uniunea trebuie să dispună de cele mai bune tehnologii pentru aceste activități care necesită tehnici din ce în ce mai sofisticate (decupare în apă, cu laser, roboți de ultimă generație pentru a evita intervenția umană etc.).

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Anexa I – partea 2 – punctul 2.2 – litera a – paragraful 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| JRC va contribui la dezvoltarea de instrumente și metode pentru a atinge standarde de securitate ridicate pentru
  reactorii nucleari
  și pentru ciclurile de combustibil relevante pentru Europa. Aceste instrumente și metode vor include: | JRC va contribui
  , în strânsă colaborare cu actorii relevanți din domeniul cercetării de
  la
  nivelul Uniunii, la
  dezvoltarea de instrumente și metode pentru a atinge standarde de securitate ridicate pentru
  reactoarele nucleare
  și pentru ciclurile de combustibil relevante pentru Europa. Aceste instrumente și metode vor include: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

JRC va contribui la dezvoltarea de instrumente și metode pentru a atinge standarde de securitate ridicate pentru
  reactorii nucleari
  și pentru ciclurile de combustibil relevante pentru Europa. Aceste instrumente și metode vor include:

JRC va contribui
  , în strânsă colaborare cu actorii relevanți din domeniul cercetării de
  la
  nivelul Uniunii, la
  dezvoltarea de instrumente și metode pentru a atinge standarde de securitate ridicate pentru
  reactoarele nucleare
  și pentru ciclurile de combustibil relevante pentru Europa. Aceste instrumente și metode vor include:

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Anexa I – partea 2 – punctul 2 – litera a – paragraful 1 – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | modelarea analizelor accidentelor grave și metodologiile pentru evaluarea marjelor de securitate operațională ale instalațiilor nucleare; sprijin pentru instituirea unei abordări comune la
  nivelul Uniunii
  în ceea ce privește evaluarea ciclurilor avansate de combustibil și a proiectelor de reactoare avansate, precum și cercetarea și diseminarea învățămintelor experienței operaționale. JRC va
  consolida în continuare rolul
  European Clearinghouse NPP Experience Feedback (Centrul său european pentru schimburi de experiență operațională în materie de centrale nuclearo-electrice) pentru a răspunde provocărilor de securitate nucleară post-Fukushima; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

modelarea analizelor accidentelor grave și metodologiile pentru evaluarea marjelor de securitate operațională ale instalațiilor nucleare; sprijin pentru instituirea unei abordări comune la
  nivelul Uniunii
  în ceea ce privește evaluarea ciclurilor avansate de combustibil și a proiectelor de reactoare avansate, precum și cercetarea și diseminarea învățămintelor experienței operaționale. JRC va
  consolida în continuare rolul
  European Clearinghouse NPP Experience Feedback (Centrul său european pentru schimburi de experiență operațională în materie de centrale nuclearo-electrice) pentru a răspunde provocărilor de securitate nucleară post-Fukushima;

| (1) | modelarea analizelor accidentelor grave și metodologiile pentru evaluarea marjelor de securitate operațională ale instalațiilor nucleare; sprijin pentru instituirea unei abordări comune la
  nivel european
  în ceea ce privește evaluarea ciclurilor avansate de combustibil și a proiectelor de reactoare avansate, precum și cercetarea și diseminarea învățămintelor experienței operaționale. JRC va
  continua activitățile desfășurate de
  European Clearinghouse NPP Experience Feedback (Centrul său european pentru schimburi de experiență operațională în materie de centrale nuclearo-electrice) pentru a răspunde provocărilor de securitate nucleară post-Fukushima
  , făcând în continuare apel la cunoștințele de specialitate ale statelor membre în acest domeniu. |
| --- | --- |

(1)

modelarea analizelor accidentelor grave și metodologiile pentru evaluarea marjelor de securitate operațională ale instalațiilor nucleare; sprijin pentru instituirea unei abordări comune la
  nivel european
  în ceea ce privește evaluarea ciclurilor avansate de combustibil și a proiectelor de reactoare avansate, precum și cercetarea și diseminarea învățămintelor experienței operaționale. JRC va
  continua activitățile desfășurate de
  European Clearinghouse NPP Experience Feedback (Centrul său european pentru schimburi de experiență operațională în materie de centrale nuclearo-electrice) pentru a răspunde provocărilor de securitate nucleară post-Fukushima
  , făcând în continuare apel la cunoștințele de specialitate ale statelor membre în acest domeniu.

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Anexa I – partea 2 – punctul 2.2 – litera c – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| JRC va continua să dezvolte baza de cunoștințe științifice privind securitatea nucleară și protecția fizică. Un accent deosebit va fi pus pe cercetarea privind proprietățile fundamentale și comportamentul actinidelor, precum și pe materialele de structură și pe materialele nucleare. În sprijinul standardizării la nivelul UE, JRC va furniza cele mai recente standarde nucleare, date și măsurători de referință, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea și punerea în aplicare a bazelor de date și a instrumentelor de evaluare pertinente. JRC va sprijini dezvoltarea ulterioară a aplicațiilor medicale, și anume a noilor terapii ale cancerului, bazate pe iradierea cu particule alfa. | JRC va continua să dezvolte baza de cunoștințe științifice privind securitatea nucleară și protecția fizică. Un accent deosebit va fi pus pe cercetarea privind proprietățile fundamentale și comportamentul actinidelor, precum și pe materialele de structură și pe materialele nucleare. În sprijinul standardizării la nivelul UE, JRC va furniza cele mai recente standarde nucleare, date și măsurători de referință, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea și punerea în aplicare a bazelor de date și a instrumentelor de evaluare pertinente. JRC va sprijini dezvoltarea ulterioară a aplicațiilor medicale, și anume a noilor terapii ale cancerului, bazate pe iradierea cu particule alfa.
  JRC ține seama de obiectivele Orizont 2020 și trebuie să evite lacunele în materie de competențe sau un „export de inteligență” la nivel european. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

JRC va continua să dezvolte baza de cunoștințe științifice privind securitatea nucleară și protecția fizică. Un accent deosebit va fi pus pe cercetarea privind proprietățile fundamentale și comportamentul actinidelor, precum și pe materialele de structură și pe materialele nucleare. În sprijinul standardizării la nivelul UE, JRC va furniza cele mai recente standarde nucleare, date și măsurători de referință, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea și punerea în aplicare a bazelor de date și a instrumentelor de evaluare pertinente. JRC va sprijini dezvoltarea ulterioară a aplicațiilor medicale, și anume a noilor terapii ale cancerului, bazate pe iradierea cu particule alfa.

JRC va continua să dezvolte baza de cunoștințe științifice privind securitatea nucleară și protecția fizică. Un accent deosebit va fi pus pe cercetarea privind proprietățile fundamentale și comportamentul actinidelor, precum și pe materialele de structură și pe materialele nucleare. În sprijinul standardizării la nivelul UE, JRC va furniza cele mai recente standarde nucleare, date și măsurători de referință, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea și punerea în aplicare a bazelor de date și a instrumentelor de evaluare pertinente. JRC va sprijini dezvoltarea ulterioară a aplicațiilor medicale, și anume a noilor terapii ale cancerului, bazate pe iradierea cu particule alfa.
  JRC ține seama de obiectivele Orizont 2020 și trebuie să evite lacunele în materie de competențe sau un „export de inteligență” la nivel european.

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Anexa I – partea 2 – punctul 2.2 – litera e – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| JRC va urmări consolidarea competențelor sale în scopul furnizării, în mod independent, de date științifice și tehnice necesare pentru a sprijini evoluția legislației Uniunii în materie de securitate nucleară și protecție fizică. | JRC va urmări consolidarea competențelor sale în scopul furnizării, în mod independent, de date științifice și tehnice necesare pentru a sprijini evoluția legislației Uniunii în materie de securitate nucleară și protecție fizică
  și pentru a sprijini standarde mai ridicate la nivel internațional
  .
  Natura exactă a acestor lucrări va trebui să respecte orientările adoptate de instituțiile europene, în special în urma testelor de rezistență a centralelor nucleare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

JRC va urmări consolidarea competențelor sale în scopul furnizării, în mod independent, de date științifice și tehnice necesare pentru a sprijini evoluția legislației Uniunii în materie de securitate nucleară și protecție fizică.

JRC va urmări consolidarea competențelor sale în scopul furnizării, în mod independent, de date științifice și tehnice necesare pentru a sprijini evoluția legislației Uniunii în materie de securitate nucleară și protecție fizică
  și pentru a sprijini standarde mai ridicate la nivel internațional
  .
  Natura exactă a acestor lucrări va trebui să respecte orientările adoptate de instituțiile europene, în special în urma testelor de rezistență a centralelor nucleare.

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Anexa I – partea 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În vederea realizării obiectivelor sale generale, Programul Euratom
  va sprijini
  activitățile complementare (directe și indirecte, de coordonare și de stimulare a programării în comun) care asigură sinergia eforturilor de cercetare pentru identificarea de soluții pentru provocările comune (cum ar fi cele din domeniul materialelor, al tehnologiilor de răcire, al datelor nucleare, al modelării și simulării, al manipulării la distanță, al gestionării deșeurilor și al radioprotecției). | În vederea realizării obiectivelor sale generale, Programul Euratom
  sprijină
  activitățile complementare (directe și indirecte, de
  protecție a lucrătorilor, de
  coordonare și de stimulare a programării în comun) care asigură sinergia eforturilor de cercetare pentru identificarea de soluții pentru provocările comune (cum ar fi cele din domeniul materialelor, al tehnologiilor de răcire, al datelor nucleare, al modelării și simulării, al manipulării la distanță, al gestionării deșeurilor și al radioprotecției). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În vederea realizării obiectivelor sale generale, Programul Euratom
  va sprijini
  activitățile complementare (directe și indirecte, de coordonare și de stimulare a programării în comun) care asigură sinergia eforturilor de cercetare pentru identificarea de soluții pentru provocările comune (cum ar fi cele din domeniul materialelor, al tehnologiilor de răcire, al datelor nucleare, al modelării și simulării, al manipulării la distanță, al gestionării deșeurilor și al radioprotecției).

În vederea realizării obiectivelor sale generale, Programul Euratom
  sprijină
  activitățile complementare (directe și indirecte, de
  protecție a lucrătorilor, de
  coordonare și de stimulare a programării în comun) care asigură sinergia eforturilor de cercetare pentru identificarea de soluții pentru provocările comune (cum ar fi cele din domeniul materialelor, al tehnologiilor de răcire, al datelor nucleare, al modelării și simulării, al manipulării la distanță, al gestionării deșeurilor și al radioprotecției).

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Anexa I – partea 4 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Programul Euratom poate contribui la mecanismul de împrumut și la mecanismul de capitaluri proprii dezvoltate în temeiul Programului-cadru Orizont 2020, care vor trebui extinse pentru a include obiectivele menționate la articolul 3. | Programul Euratom poate contribui la mecanismul de împrumut și la mecanismul de capitaluri proprii dezvoltate în temeiul Programului-cadru Orizont 2020, care vor trebui extinse pentru a include obiectivele menționate la articolul 3
  , precum și pentru a spori vizibilitatea și participarea IMM-urilor
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Programul Euratom poate contribui la mecanismul de împrumut și la mecanismul de capitaluri proprii dezvoltate în temeiul Programului-cadru Orizont 2020, care vor trebui extinse pentru a include obiectivele menționate la articolul 3.

Programul Euratom poate contribui la mecanismul de împrumut și la mecanismul de capitaluri proprii dezvoltate în temeiul Programului-cadru Orizont 2020, care vor trebui extinse pentru a include obiectivele menționate la articolul 3
  , precum și pentru a spori vizibilitatea și participarea IMM-urilor
  .

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Anexa I – partea 4 – paragraful 2a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Cercetarea fundamentală care ar putea avea, în final, aplicații în domeniile nucleare, dar și în alte sectoare ale cercetării acoperite de Programul „Orizont 2020”, va putea fi finanțată prin programul Consiliului European pentru Cercetare (CEC). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Cercetarea fundamentală care ar putea avea, în final, aplicații în domeniile nucleare, dar și în alte sectoare ale cercetării acoperite de Programul „Orizont 2020”, va putea fi finanțată prin programul Consiliului European pentru Cercetare (CEC).

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Anexa II – partea 1 – litera da (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | Să contribuie la agenda de cercetare și dezvoltare stabilită pe baza recomandărilor din concluziile testelor de rezistență efectuate de Uniune, cum ar fi cele legate de modelarea seismică sau simularea topirii miezului reactorului; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(da)

Să contribuie la agenda de cercetare și dezvoltare stabilită pe baza recomandărilor din concluziile testelor de rezistență efectuate de Uniune, cum ar fi cele legate de modelarea seismică sau simularea topirii miezului reactorului;

| — | procentajul din proiectele finanțate care pot facilita punerea în aplicare a acestor recomandări. |
| --- | --- |

—

procentajul din proiectele finanțate care pot facilita punerea în aplicare a acestor recomandări.

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Anexa II – partea 1 – litera db (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (db) | Să sprijine sustenabilitatea pe termen lung a fisiunii nucleare prin îmbunătățiri în ceea ce privește prelungirea duratei de viață a reactoarelor sau conceperea de noi tipuri de reactoare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(db)

Să sprijine sustenabilitatea pe termen lung a fisiunii nucleare prin îmbunătățiri în ceea ce privește prelungirea duratei de viață a reactoarelor sau conceperea de noi tipuri de reactoare;

| — | procentajul din proiectele finanțate care pot avea un impact dovedit asupra prelungirii duratei de viață a reactoarelor sau asupra conceperii de noi tipuri de reactoare. |
| --- | --- |

—

procentajul din proiectele finanțate care pot avea un impact dovedit asupra prelungirii duratei de viață a reactoarelor sau asupra conceperii de noi tipuri de reactoare.

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Anexa II – partea 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (e) | Progres în direcția demonstrării fezabilității fuziunii ca sursă de energie prin exploatarea instalațiilor de fuziune existente și viitoare și prin dezvoltarea de materiale, tehnologii și de modele conceptuale |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(e)

Progres în direcția demonstrării fezabilității fuziunii ca sursă de energie prin exploatarea instalațiilor de fuziune existente și viitoare și prin dezvoltarea de materiale, tehnologii și de modele conceptuale

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Anexa II – partea 2 – paragraful 2 – punctul semialdin 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| îmbunătățirea securității nucleare, inclusiv: securitatea combustibilului și a reactorilor, gestionarea deșeurilor și dezafectarea, precum și pregătirea pentru situații de urgență; | îmbunătățirea securității nucleare, inclusiv: securitatea combustibilului și a reactorilor, gestionarea deșeurilor și dezafectarea, precum și
  protecția lucrătorilor și
  pregătirea pentru situații de urgență; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

îmbunătățirea securității nucleare, inclusiv: securitatea combustibilului și a reactorilor, gestionarea deșeurilor și dezafectarea, precum și pregătirea pentru situații de urgență;

îmbunătățirea securității nucleare, inclusiv: securitatea combustibilului și a reactorilor, gestionarea deșeurilor și dezafectarea, precum și
  protecția lucrătorilor și
  pregătirea pentru situații de urgență;

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Anexa II – partea 2 – paragraful 1 – punctul semialdin 5a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Evitarea lipsei de personal calificat în domeniile-cheie științifice și inginerești. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Evitarea lipsei de personal calificat în domeniile-cheie științifice și inginerești.

---

(1)  

  JO C 74 E, 13.3.2012, p. 34.

(2)  

  JO C 380 E, 11.12.2012, p. 89.

(3)  

  JO L 124, 30.5.2003, p.36.

(4)  
  JO C ...

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/106

---

P7_TA(2013)0470

Cooperarea în materie de securitate nucleară *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind instituirea unui instrument pentru cooperarea în materie de securitate nucleară (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2016/C 436/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0841), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0841),

| — | având în vedere articolul 203 din Tratatul Euratom, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0014/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 203 din Tratatul Euratom, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0014/2012),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0327/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0327/2012),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | O valoare de referință financiară pentru instrument, în sensul punctului 18 din Acordul interinstituțional din .../2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară

   (*1)

  , este inclusă în prezentul regulament, fără să se aducă atingere competențelor bugetare ale Parlamentului European și ale Consiliului, astfel cum sunt prevăzute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

O valoare de referință financiară pentru instrument, în sensul punctului 18 din Acordul interinstituțional din .../2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară

   (*1)

  , este inclusă în prezentul regulament, fără să se aducă atingere competențelor bugetare ale Parlamentului European și ale Consiliului, astfel cum sunt prevăzute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | Îmbunătățirea punerii în aplicare și a calității cheltuielilor ar trebui să fie principiile directoare în atingerea obiectivelor instrumentului, asigurându-se totodată utilizarea optimă a resurselor financiare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)

Îmbunătățirea punerii în aplicare și a calității cheltuielilor ar trebui să fie principiile directoare în atingerea obiectivelor instrumentului, asigurându-se totodată utilizarea optimă a resurselor financiare.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 1 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1c) | Este important să se asigure o bună gestiune financiară a acestui instrument și o implementare cât mai eficace și mai accesibilă pentru utilizatori, asigurându-se totodată securitatea juridică și accesul tuturor participanților la instrument. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1c)

Este important să se asigure o bună gestiune financiară a acestui instrument și o implementare cât mai eficace și mai accesibilă pentru utilizatori, asigurându-se totodată securitatea juridică și accesul tuturor participanților la instrument.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Accidentul de la Cernobîl din 1986 a subliniat importanța globală a securității nucleare. Accidentul de la Fukushima Daiichi din 2011 a confirmat
  necesitatea continuării eforturilor
  în direcția sporirii securității nucleare
  la
  cele mai înalte standarde. Pentru a crea condițiile de securitate nucleară necesare pentru eliminarea pericolelor la adresa vieții și sănătății publice, Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (denumită în continuare „Comunitatea”) trebuie să poată să sprijine securitatea nucleară în țările terțe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Accidentul de la Cernobîl din 1986 a subliniat importanța globală a securității nucleare. Accidentul de la Fukushima Daiichi din 2011 a confirmat
  necesitatea continuării eforturilor
  în direcția sporirii securității nucleare
  la
  cele mai înalte standarde. Pentru a crea condițiile de securitate nucleară necesare pentru eliminarea pericolelor la adresa vieții și sănătății publice, Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (denumită în continuare „Comunitatea”) trebuie să poată să sprijine securitatea nucleară în țările terțe.

| (3) | Accidentul de la Cernobîl din 1986 a subliniat importanța globală a securității nucleare. Accidentul de la Fukushima Daiichi din 2011 a confirmat
  faptul că riscurile nucleare sunt inerente oricărui reactor și că, prin urmare, este necesar să se continue eforturile
  în direcția sporirii securității nucleare
  pentru a atinge
  cele mai înalte standarde
  care să reflecte practicile cele mai avansate, în special în ceea ce privește guvernanța și autonomia de reglementare
  .
  Atât timp cât centralele nucleare rămân în funcțiune și se construiesc altele noi, acest instrument ar trebui să aibă ca scop asigurarea faptului că nivelul securității nucleare în țările care beneficiază de asistență reflectă standardele de securitate europene, că aceste standarde sunt respectate și că sprijinul acordat autorităților de supraveghere independente reprezintă o prioritate principală.
  Pentru a crea condițiile de securitate nucleară necesare pentru eliminarea pericolelor la adresa vieții și sănătății publice, Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (denumită în continuare „Comunitatea”) trebuie să poată să sprijine securitatea nucleară în țările terțe. |
| --- | --- |

(3)

Accidentul de la Cernobîl din 1986 a subliniat importanța globală a securității nucleare. Accidentul de la Fukushima Daiichi din 2011 a confirmat
  faptul că riscurile nucleare sunt inerente oricărui reactor și că, prin urmare, este necesar să se continue eforturile
  în direcția sporirii securității nucleare
  pentru a atinge
  cele mai înalte standarde
  care să reflecte practicile cele mai avansate, în special în ceea ce privește guvernanța și autonomia de reglementare
  .
  Atât timp cât centralele nucleare rămân în funcțiune și se construiesc altele noi, acest instrument ar trebui să aibă ca scop asigurarea faptului că nivelul securității nucleare în țările care beneficiază de asistență reflectă standardele de securitate europene, că aceste standarde sunt respectate și că sprijinul acordat autorităților de supraveghere independente reprezintă o prioritate principală.
  Pentru a crea condițiile de securitate nucleară necesare pentru eliminarea pericolelor la adresa vieții și sănătății publice, Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (denumită în continuare „Comunitatea”) trebuie să poată să sprijine securitatea nucleară în țările terțe.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Acționând împreună cu statele membre în cadrul politicilor și strategiilor comune, Uniunea Europeană este
  singura care dispune de masa critică necesară
  pentru a răspunde provocărilor globale
  , fiind, de asemenea, cel mai bine plasată
  pentru a coordona cooperarea cu țările terțe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Acționând împreună cu statele membre în cadrul politicilor și strategiilor comune, Uniunea Europeană este
  singura care dispune de masa critică necesară
  pentru a răspunde provocărilor globale
  , fiind, de asemenea, cel mai bine plasată
  pentru a coordona cooperarea cu țările terțe.

| (4) | Numeroase țări din întreaga lume au în vedere sau planifică construirea unor centrale nucleare, ceea ce presupune o gamă largă de provocări și nevoia de a pune bazele unor culturi și ale unor sisteme de guvernanță adecvate în domeniul securității nucleare. Este necesar să se găsească modalități de îmbunătățire a siguranței și securității centralelor nucleare construite în apropierea frontierelor Uniunii, în special în cazul unei lipse de cooperare pe plan politic cu Uniunea. În această privință, ar trebui efectuate teste de rezistență în toate statele membre și în țările terțe în cauză pentru a detecta eventualele riscuri în materie de siguranță și măsurile necesare pentru eliminarea acestora ar trebui puse în aplicare imediat.
  Acționând împreună cu statele membre în cadrul politicilor și strategiilor comune
  și cooperând cu organizațiile internaționale și regionale
  , Uniunea Europeană este
  bine plasată
  pentru a răspunde provocărilor globale
  și
  pentru a coordona cooperarea cu țările terțe.
  Ar trebui să se acorde prioritate asigurării sprijinului din partea autorităților de supraveghere independente și sprijinirii autorităților de reglementare ale acestora, precum și a structurilor regionale și internaționale multilaterale care pot consolida nivelul de încredere și aplicarea standardelor prin intermediul unor mecanisme de evaluare inter pares. În acest sens, Parlamentul European ar trebui să fie informat în mod regulat de către Comisie cu privire la planurile țărilor terțe în domeniul securității nucleare în conformitate cu prezenta directivă. |
| --- | --- |

(4)

Numeroase țări din întreaga lume au în vedere sau planifică construirea unor centrale nucleare, ceea ce presupune o gamă largă de provocări și nevoia de a pune bazele unor culturi și ale unor sisteme de guvernanță adecvate în domeniul securității nucleare. Este necesar să se găsească modalități de îmbunătățire a siguranței și securității centralelor nucleare construite în apropierea frontierelor Uniunii, în special în cazul unei lipse de cooperare pe plan politic cu Uniunea. În această privință, ar trebui efectuate teste de rezistență în toate statele membre și în țările terțe în cauză pentru a detecta eventualele riscuri în materie de siguranță și măsurile necesare pentru eliminarea acestora ar trebui puse în aplicare imediat.
  Acționând împreună cu statele membre în cadrul politicilor și strategiilor comune
  și cooperând cu organizațiile internaționale și regionale
  , Uniunea Europeană este
  bine plasată
  pentru a răspunde provocărilor globale
  și
  pentru a coordona cooperarea cu țările terțe.
  Ar trebui să se acorde prioritate asigurării sprijinului din partea autorităților de supraveghere independente și sprijinirii autorităților de reglementare ale acestora, precum și a structurilor regionale și internaționale multilaterale care pot consolida nivelul de încredere și aplicarea standardelor prin intermediul unor mecanisme de evaluare inter pares. În acest sens, Parlamentul European ar trebui să fie informat în mod regulat de către Comisie cu privire la planurile țărilor terțe în domeniul securității nucleare în conformitate cu prezenta directivă.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Pentru a menține și promova îmbunătățirea continuă a securității nucleare și a reglementării acesteia, Consiliul a adoptat Directiva 2009/71/Euratom din 25 iunie 2009 de instituire a unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară al instalațiilor nucleare. De asemenea, Consiliul a adoptat Directiva 2011/70/Euratom din 19 iulie 2011 de instituire a unui cadru comunitar pentru gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. Aceste directive și standardele ridicate de securitate nucleară și de gestionare a deșeurilor radioactive și a combustibilului uzat puse în aplicare în Uniune constituie exemple care pot fi utile pentru încurajarea țărilor terțe în adoptarea unor standarde la fel de ridicate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Pentru a menține și promova îmbunătățirea continuă a securității nucleare și a reglementării acesteia, Consiliul a adoptat Directiva 2009/71/Euratom din 25 iunie 2009 de instituire a unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară al instalațiilor nucleare. De asemenea, Consiliul a adoptat Directiva 2011/70/Euratom din 19 iulie 2011 de instituire a unui cadru comunitar pentru gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. Aceste directive și standardele ridicate de securitate nucleară și de gestionare a deșeurilor radioactive și a combustibilului uzat puse în aplicare în Uniune constituie exemple care pot fi utile pentru încurajarea țărilor terțe în adoptarea unor standarde la fel de ridicate.

| (6) | Pentru a menține și promova îmbunătățirea continuă a securității nucleare și a reglementării acesteia, Consiliul a adoptat Directiva 2009/71/Euratom din 25 iunie 2009 de instituire a unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară al instalațiilor nucleare.
  Comunicarea Comisiei din 4 octombrie 2012 privind evaluările complexe
  de
  risc și securitate („testele de stres”) ale centralelor nucleare din Uniunea Europeană și activitățile conexe subliniază necesitatea de a consolida acest cadru. De
  asemenea, Consiliul a adoptat Directiva 2011/70/Euratom din 19 iulie 2011 de instituire a unui cadru comunitar pentru gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. Aceste directive și standardele ridicate de securitate nucleară și de gestionare a deșeurilor radioactive și a combustibilului uzat puse în aplicare în Uniune constituie exemple care pot fi utile pentru încurajarea țărilor terțe în adoptarea unor standarde la fel de ridicate. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a menține și promova îmbunătățirea continuă a securității nucleare și a reglementării acesteia, Consiliul a adoptat Directiva 2009/71/Euratom din 25 iunie 2009 de instituire a unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară al instalațiilor nucleare.
  Comunicarea Comisiei din 4 octombrie 2012 privind evaluările complexe
  de
  risc și securitate („testele de stres”) ale centralelor nucleare din Uniunea Europeană și activitățile conexe subliniază necesitatea de a consolida acest cadru. De
  asemenea, Consiliul a adoptat Directiva 2011/70/Euratom din 19 iulie 2011 de instituire a unui cadru comunitar pentru gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. Aceste directive și standardele ridicate de securitate nucleară și de gestionare a deșeurilor radioactive și a combustibilului uzat puse în aplicare în Uniune constituie exemple care pot fi utile pentru încurajarea țărilor terțe în adoptarea unor standarde la fel de ridicate.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Este deosebit de importantă continuarea eforturilor Comunității în sprijinul aplicării unor sisteme de garanții eficace pentru materialul nuclear din țările terțe, pe baza propriilor activități de salvgardare în cadrul Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Este deosebit de importantă continuarea eforturilor Comunității în sprijinul aplicării unor sisteme de garanții eficace pentru materialul nuclear din țările terțe, pe baza propriilor activități de salvgardare în cadrul Uniunii.

| (10) | Este deosebit de importantă continuarea eforturilor Comunității în sprijinul aplicării unor sisteme de garanții eficace pentru materialul nuclear din țările terțe, pe baza propriilor activități de salvgardare în cadrul Uniunii.
  Utilizarea experților Uniunii pentru a oferi asistență țărilor terțe în domeniul nuclear este, de asemenea, importantă în scopul menținerii unui nivel înalt de expertiză în cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

(10)

Este deosebit de importantă continuarea eforturilor Comunității în sprijinul aplicării unor sisteme de garanții eficace pentru materialul nuclear din țările terțe, pe baza propriilor activități de salvgardare în cadrul Uniunii.
  Utilizarea experților Uniunii pentru a oferi asistență țărilor terțe în domeniul nuclear este, de asemenea, importantă în scopul menținerii unui nivel înalt de expertiză în cadrul Uniunii.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | Orizont 2020 – noul Program-cadru pentru cercetare și inovare 2014 – 2020 („Orizont 2020”)

   (1)

  și Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (2014-2018), care completează Programul Orizont 2020

   (2)

  , acordă o atenție deosebită cooperării internaționale și relațiilor Uniunii cu țările terțe. În acest sens, ar trebui acordată o atenție deosebită dezvoltării resurselor umane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12a)

Orizont 2020 – noul Program-cadru pentru cercetare și inovare 2014 – 2020 („Orizont 2020”)

   (1)

  și Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (2014-2018), care completează Programul Orizont 2020

   (2)

  , acordă o atenție deosebită cooperării internaționale și relațiilor Uniunii cu țările terțe. În acest sens, ar trebui acordată o atenție deosebită dezvoltării resurselor umane.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 12 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12b) | Ar trebui să se asigure coerența, coordonarea și complementaritatea asistenței Uniunii în domeniul securității nucleare prin eforturile individuale ale statelor membre în acest domeniu, precum și prin eforturile depuse de alte organizații internaționale, regionale și locale, pentru a evita suprapunerile și dubla finanțare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12b)

Ar trebui să se asigure coerența, coordonarea și complementaritatea asistenței Uniunii în domeniul securității nucleare prin eforturile individuale ale statelor membre în acest domeniu, precum și prin eforturile depuse de alte organizații internaționale, regionale și locale, pentru a evita suprapunerile și dubla finanțare.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Articolul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 |
| Obiect și domeniu de aplicare | Obiect și domeniu de aplicare |
| Uniunea Europeană finanțează măsuri de sprijinire a promovării unui nivel ridicat de securitate nucleară, radioprotecție și aplicarea unor sisteme de garanții eficiente și eficace pentru materialul nuclear în țările terțe, în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament. | Uniunea Europeană finanțează măsuri de sprijinire a promovării unui nivel ridicat de securitate nucleară, radioprotecție și aplicarea unor sisteme de garanții eficiente și eficace pentru materialul nuclear în țările terțe, în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament.
  Acest lucru va garanta că materialul nuclear este utilizat doar în scopurile civile pentru care este destinat. |
| 1.   Sunt avute în vedere următoarele obiective specifice: | 1.   Sunt avute în vedere următoarele obiective specifice: |
| (a) | promovarea unei culturi a securității nucleare
  eficace
  și punerea în aplicare a celor mai înalte standarde de securitate nucleară și de radioprotecție; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 1

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

Obiect și domeniu de aplicare

Uniunea Europeană finanțează măsuri de sprijinire a promovării unui nivel ridicat de securitate nucleară, radioprotecție și aplicarea unor sisteme de garanții eficiente și eficace pentru materialul nuclear în țările terțe, în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament.

Uniunea Europeană finanțează măsuri de sprijinire a promovării unui nivel ridicat de securitate nucleară, radioprotecție și aplicarea unor sisteme de garanții eficiente și eficace pentru materialul nuclear în țările terțe, în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament.
  Acest lucru va garanta că materialul nuclear este utilizat doar în scopurile civile pentru care este destinat.

1.   Sunt avute în vedere următoarele obiective specifice:

1.   Sunt avute în vedere următoarele obiective specifice:

(a)

promovarea unei culturi a securității nucleare
  eficace
  și punerea în aplicare a celor mai înalte standarde de securitate nucleară și de radioprotecție;

| (a) | promovarea unei culturi
  și
  a
  unei guvernanțe eficace în domeniul
  securității nucleare și punerea în aplicare a celor mai înalte standarde de securitate nucleară și de radioprotecție; |
| --- | --- |

(a)

promovarea unei culturi
  și
  a
  unei guvernanțe eficace în domeniul
  securității nucleare și punerea în aplicare a celor mai înalte standarde de securitate nucleară și de radioprotecție;

| (b) | gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, dezafectarea și reabilitarea fostelor amplasamente și instalații nucleare; |
| --- | --- |

(b)

gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, dezafectarea și reabilitarea fostelor amplasamente și instalații nucleare;

| (b) | gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, dezafectarea și reabilitarea fostelor amplasamente și instalații nucleare
  din țările terțe
  ; |
| --- | --- |

(b)

gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, dezafectarea și reabilitarea fostelor amplasamente și instalații nucleare
  din țările terțe
  ;

| (c) | instituirea unor cadre și metodologii pentru punerea în aplicare a unor sisteme eficiente și eficace de garanții pentru materialul nuclear în țările terțe. |
| --- | --- |

(c)

instituirea unor cadre și metodologii pentru punerea în aplicare a unor sisteme eficiente și eficace de garanții pentru materialul nuclear în țările terțe.

| (c) | instituirea unor cadre și metodologii pentru punerea în aplicare a unor sisteme eficiente și eficace de garanții pentru materialul nuclear în țările terțe. |
| --- | --- |

(c)

instituirea unor cadre și metodologii pentru punerea în aplicare a unor sisteme eficiente și eficace de garanții pentru materialul nuclear în țările terțe.

2.   Progresele generale înregistrate în realizarea obiectivelor specifice susmenționate sunt evaluate, în fiecare caz, cu ajutorul următorilor indicatori de performanță:

2.   Progresele generale înregistrate în realizarea obiectivelor specifice susmenționate sunt evaluate, în fiecare caz, cu ajutorul următorilor indicatori de performanță:

| (a) | numărul și importanța problemelor identificate în timpul misiunilor de evaluare inter pares ale AIEA; |
| --- | --- |

(a)

numărul și importanța problemelor identificate în timpul misiunilor de evaluare inter pares ale AIEA;

| (a) | numărul și importanța problemelor identificate în timpul misiunilor de evaluare inter pares ale AIEA; |
| --- | --- |

(a)

numărul și importanța problemelor identificate în timpul misiunilor de evaluare inter pares ale AIEA;

| (aa) | gradul în care țările care beneficiază de asistență elaborează cele mai înalte standarde de securitate nucleară care sunt similare cu cele pretinse în cadrul Uniunii din punct de vedere tehnic, operațional și normativ; |
| --- | --- |

(aa)

gradul în care țările care beneficiază de asistență elaborează cele mai înalte standarde de securitate nucleară care sunt similare cu cele pretinse în cadrul Uniunii din punct de vedere tehnic, operațional și normativ;

| (b) | situația elaborării strategiilor privind combustibilul uzat, deșeurile nucleare și dezafectarea, a cadrului legislativ și de reglementare aferent și a punerii în aplicare a proiectelor; |
| --- | --- |

(b)

situația elaborării strategiilor privind combustibilul uzat, deșeurile nucleare și dezafectarea, a cadrului legislativ și de reglementare aferent și a punerii în aplicare a proiectelor;

| (b) | situația elaborării strategiilor privind combustibilul uzat, deșeurile nucleare și dezafectarea, a
  numărului și gradului de reabilitare a fostelor situri și instalații nucleare, a
  cadrului legislativ și de reglementare aferent și a punerii în aplicare a proiectelor; |
| --- | --- |

(b)

situația elaborării strategiilor privind combustibilul uzat, deșeurile nucleare și dezafectarea, a
  numărului și gradului de reabilitare a fostelor situri și instalații nucleare, a
  cadrului legislativ și de reglementare aferent și a punerii în aplicare a proiectelor;

| (c) | numărul și importanța problemelor identificate în rapoartele relevante ale AIEA privind garanțiile nucleare. |
| --- | --- |

(c)

numărul și importanța problemelor identificate în rapoartele relevante ale AIEA privind garanțiile nucleare.

| (c) | numărul și importanța problemelor identificate în rapoartele relevante ale AIEA privind garanțiile nucleare. |
| --- | --- |

(c)

numărul și importanța problemelor identificate în rapoartele relevante ale AIEA privind garanțiile nucleare.

| (ca) | impactul pe termen lung asupra mediului; |
| --- | --- |

(ca)

impactul pe termen lung asupra mediului;

3.   Comisia trebuie să se asigure că măsurile adoptate sunt conforme cu cadrul strategic general al Uniunii pentru țara parteneră și, în special, cu obiectivele politicilor și programelor sale de cooperare pentru dezvoltare și în domeniul economic.

3.   Comisia trebuie să se asigure că măsurile adoptate sunt conforme cu cadrul strategic general al Uniunii pentru țara parteneră și, în special, cu obiectivele politicilor și programelor sale de cooperare pentru dezvoltare și în domeniul economic.

3a.
     
  Obiectivele prevăzute la punctul 1 de mai sus sunt atinse în special prin următoarele măsuri:

| (a) | sprijinirea organismelor de reglementare în vederea garantării independenței, competenței și dezvoltării lor și a realizării de investiții în domeniul resurselor umane; |
| --- | --- |

(a)

sprijinirea organismelor de reglementare în vederea garantării independenței, competenței și dezvoltării lor și a realizării de investiții în domeniul resurselor umane;

| (b) | sprijinirea măsurilor care vizează consolidarea și punerea în aplicare a cadrului legislativ; |
| --- | --- |

(b)

sprijinirea măsurilor care vizează consolidarea și punerea în aplicare a cadrului legislativ;

| (c) | sprijinirea conceperii și punerii în aplicare de sisteme de evaluare a securității bazate pe standarde similare celor aplicate în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

(c)

sprijinirea conceperii și punerii în aplicare de sisteme de evaluare a securității bazate pe standarde similare celor aplicate în Uniunea Europeană;

| (d) | cooperarea în următoarele domenii: dezvoltarea cunoștințelor de specialitate, a experienței și a competențelor, procedurile de gestionare și prevenire a accidentelor, strategiile pentru gestionarea responsabilă și sigură a combustibilului uzat și strategiile de dezafectare. |
| --- | --- |

(d)

cooperarea în următoarele domenii: dezvoltarea cunoștințelor de specialitate, a experienței și a competențelor, procedurile de gestionare și prevenire a accidentelor, strategiile pentru gestionarea responsabilă și sigură a combustibilului uzat și strategiile de dezafectare.

Măsurile includ o parte importantă de transfer de cunoștințe (împărtășirea cunoștințelor tehnice, sprijinirea programelor existente și a celor noi în materie de educație și formare în domeniul securității nucleare) pentru a consolida fiabilitatea rezultatelor obținute.

4.   Măsurile specifice sprijinite prin prezentul regulament, precum și criteriile aplicabile cooperării în materie de securitate nucleară sunt detaliate în anexă.

4.   Măsurile specifice sprijinite prin prezentul regulament, precum și criteriile aplicabile cooperării în materie de securitate nucleară sunt detaliate în anexă.

5.   Cooperarea financiară, economică și tehnică prevăzută în cadrul prezentului regulament
  trebuie să completeze
  acțiunile de cooperare desfășurate de Uniune în cadrul altor instrumente de cooperare pentru dezvoltare.

5.   Cooperarea financiară, economică și tehnică prevăzută în cadrul prezentului regulament
  completează
  acțiunile de cooperare desfășurate de Uniune în cadrul altor instrumente de cooperare pentru dezvoltare
  - Orizont 2020 și a Programului pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (20142018) care completează Programul Orizont 2020
  .

5a.
     
  Atunci când se acordă asistență prin intermediul acestui instrument trebuie să se acorde prioritate țărilor beneficiare în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. .../...

   (3)

  și cu Regulamentul (UE) nr. .../...

   (4)

  al Parlamentului European şi al Consiliului.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Documentele de strategie au rolul de a asigura un cadru coerent pentru cooperarea dintre Uniune și țara sau regiunea parteneră în cauză, în conformitate cu scopul general și domeniul de aplicare, obiectivele, principiile și politica Uniunii. | (3)   Documentele de strategie au rolul de a asigura un cadru coerent pentru cooperarea dintre Uniune
  , statele membre,
  și țara sau regiunea parteneră în cauză, în conformitate cu scopul general și domeniul de aplicare, obiectivele, principiile și
  politicile externe și interne ale
  Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Documentele de strategie au rolul de a asigura un cadru coerent pentru cooperarea dintre Uniune și țara sau regiunea parteneră în cauză, în conformitate cu scopul general și domeniul de aplicare, obiectivele, principiile și politica Uniunii.

(3)   Documentele de strategie au rolul de a asigura un cadru coerent pentru cooperarea dintre Uniune
  , statele membre,
  și țara sau regiunea parteneră în cauză, în conformitate cu scopul general și domeniul de aplicare, obiectivele, principiile și
  politicile externe și interne ale
  Uniunii.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)   Documentul de strategie este aprobat de către Comisie în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul comun de punere în aplicare. Documentele de strategie pot fi revizuite la jumătatea perioadei sau ori de câte ori este necesar, în conformitate cu aceeași procedură. Totuși, această procedură nu este necesară pentru actualizări ale strategiei care nu afectează domeniile prioritare și obiectivele stabilite inițial în document. | (5)   Documentul de strategie este aprobat de către Comisie în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul comun de punere în aplicare. Documentele de strategie trebuie să fie revizuite la jumătatea perioadei sau ori de câte ori este necesar, în conformitate cu aceeași procedură. Totuși, această procedură nu este necesară pentru actualizări ale strategiei care nu afectează domeniile prioritare și obiectivele stabilite inițial în document
  , cu excepția cazului în care aceste actualizări au un impact financiar care depășește pragurile definite la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul comun de punere în aplicare
  . |
| | Documentul de strategie trebuie prezentat Parlamentului European, care formulează o apreciere în cadrul evaluării la jumătatea perioadei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)   Documentul de strategie este aprobat de către Comisie în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul comun de punere în aplicare. Documentele de strategie pot fi revizuite la jumătatea perioadei sau ori de câte ori este necesar, în conformitate cu aceeași procedură. Totuși, această procedură nu este necesară pentru actualizări ale strategiei care nu afectează domeniile prioritare și obiectivele stabilite inițial în document.

(5)   Documentul de strategie este aprobat de către Comisie în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul comun de punere în aplicare. Documentele de strategie trebuie să fie revizuite la jumătatea perioadei sau ori de câte ori este necesar, în conformitate cu aceeași procedură. Totuși, această procedură nu este necesară pentru actualizări ale strategiei care nu afectează domeniile prioritare și obiectivele stabilite inițial în document
  , cu excepția cazului în care aceste actualizări au un impact financiar care depășește pragurile definite la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul comun de punere în aplicare
  .

Documentul de strategie trebuie prezentat Parlamentului European, care formulează o apreciere în cadrul evaluării la jumătatea perioadei.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Programele multianuale indicative stabilesc domeniile prioritare selectate pentru finanțare, obiectivele specifice, rezultatele preconizate,
  indicatorii
  de performanță și alocările financiare indicative, atât în general, cât și pentru fiecare domeniu prioritar, inclusiv o rezervă rezonabilă de fonduri nealocate; această rezervă poate fi prevăzută sub forma unor limite stabilite
  sau
  a unui minimum, după caz. | (2)   Programele multianuale indicative stabilesc domeniile prioritare selectate pentru finanțare, obiectivele specifice, rezultatele preconizate,
  indicatori
  de performanță
  clari, specifici
  și
  transparenți și
  alocările financiare indicative, atât în general, cât și pentru fiecare domeniu prioritar, inclusiv o rezervă rezonabilă de fonduri nealocate
  , dar fără a aduce atingere competențelor autorității bugetare
  ; această rezervă poate fi prevăzută sub forma
  fie a
  unor limite stabilite
  , fie
  a unui minimum, după caz.
  Programele indicative multianuale stabilesc norme în vederea evitării suprapunerilor și a asigurării unei utilizări adecvate a fondurilor disponibile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Programele multianuale indicative stabilesc domeniile prioritare selectate pentru finanțare, obiectivele specifice, rezultatele preconizate,
  indicatorii
  de performanță și alocările financiare indicative, atât în general, cât și pentru fiecare domeniu prioritar, inclusiv o rezervă rezonabilă de fonduri nealocate; această rezervă poate fi prevăzută sub forma unor limite stabilite
  sau
  a unui minimum, după caz.

(2)   Programele multianuale indicative stabilesc domeniile prioritare selectate pentru finanțare, obiectivele specifice, rezultatele preconizate,
  indicatori
  de performanță
  clari, specifici
  și
  transparenți și
  alocările financiare indicative, atât în general, cât și pentru fiecare domeniu prioritar, inclusiv o rezervă rezonabilă de fonduri nealocate
  , dar fără a aduce atingere competențelor autorității bugetare
  ; această rezervă poate fi prevăzută sub forma
  fie a
  unor limite stabilite
  , fie
  a unui minimum, după caz.
  Programele indicative multianuale stabilesc norme în vederea evitării suprapunerilor și a asigurării unei utilizări adecvate a fondurilor disponibile.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Programele multianuale indicative se bazează,
  în principiu
  , pe un dialog cu regiunea(regiunile) sau țările partenere, care implică părțile interesate, astfel încât să asigure că țara sau regiunea în cauză controlează în mod suficient procesul și să încurajeze sprijinul pentru strategiile de dezvoltare naționale. | (3)   Programele multianuale indicative se bazează,
  în măsura posibilului
  , pe un dialog cu regiunea (regiunile) sau țările partenere, care implică părțile interesate, astfel încât să asigure că țara sau regiunea în cauză controlează în mod suficient procesul și să încurajeze sprijinul pentru strategiile de dezvoltare naționale.
  Aceste programe indicative multianuale iau în considerare programul de lucru al AIEA în domeniul securității nucleare și al gestionării deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Programele multianuale indicative se bazează,
  în principiu
  , pe un dialog cu regiunea(regiunile) sau țările partenere, care implică părțile interesate, astfel încât să asigure că țara sau regiunea în cauză controlează în mod suficient procesul și să încurajeze sprijinul pentru strategiile de dezvoltare naționale.

(3)   Programele multianuale indicative se bazează,
  în măsura posibilului
  , pe un dialog cu regiunea (regiunile) sau țările partenere, care implică părțile interesate, astfel încât să asigure că țara sau regiunea în cauză controlează în mod suficient procesul și să încurajeze sprijinul pentru strategiile de dezvoltare naționale.
  Aceste programe indicative multianuale iau în considerare programul de lucru al AIEA în domeniul securității nucleare și al gestionării deșeurilor.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)   Programele multianuale indicative se revizuiesc, în funcție de necesități, ținând seama de orice revizuire a documentelor de strategie pertinente, în conformitate cu aceeași procedură. Totuși, procedura de examinare nu este necesară în cazul modificărilor programelor indicative multianuale în scopul adaptărilor tehnice, redistribuirii fondurilor în cadrul alocărilor în funcție de domenii prioritare sau creșterii sau reducerii alocării indicative inițiale
  cu mai puțin de 20 %
  , cu condiția ca aceste modificări să nu afecteze domeniile prioritare și obiectivele stabilite inițial în document. Orice adaptare tehnică de acest tip este comunicată Parlamentului European și Consiliului în termen de o lună. | (5)   Programele multianuale indicative se revizuiesc, în funcție de necesități, ținând seama de orice revizuire a documentelor de strategie pertinente, în conformitate cu aceeași procedură. Totuși, procedura de examinare nu este necesară în cazul modificărilor programelor indicative multianuale în scopul adaptărilor tehnice, redistribuirii fondurilor în cadrul alocărilor în funcție de domenii prioritare sau creșterii sau reducerii alocării indicative inițiale
  în limita procentuală relevantă prevăzută la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul comun de punere în aplicare
  , cu condiția ca aceste modificări să nu afecteze domeniile prioritare și obiectivele stabilite inițial în document. Orice adaptare tehnică de acest tip este comunicată Parlamentului European și Consiliului în termen de o lună. |
| | În cazul în care valoarea totală a modificărilor nesubstanțiale sau impactul lor bugetar depășește pragurile pentru finanțarea la scară redusă, definite la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul comun de punere în aplicare, se aplică procedura menționată la articolul 15 alineatul (3) din regulamentul respectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)   Programele multianuale indicative se revizuiesc, în funcție de necesități, ținând seama de orice revizuire a documentelor de strategie pertinente, în conformitate cu aceeași procedură. Totuși, procedura de examinare nu este necesară în cazul modificărilor programelor indicative multianuale în scopul adaptărilor tehnice, redistribuirii fondurilor în cadrul alocărilor în funcție de domenii prioritare sau creșterii sau reducerii alocării indicative inițiale
  cu mai puțin de 20 %
  , cu condiția ca aceste modificări să nu afecteze domeniile prioritare și obiectivele stabilite inițial în document. Orice adaptare tehnică de acest tip este comunicată Parlamentului European și Consiliului în termen de o lună.

(5)   Programele multianuale indicative se revizuiesc, în funcție de necesități, ținând seama de orice revizuire a documentelor de strategie pertinente, în conformitate cu aceeași procedură. Totuși, procedura de examinare nu este necesară în cazul modificărilor programelor indicative multianuale în scopul adaptărilor tehnice, redistribuirii fondurilor în cadrul alocărilor în funcție de domenii prioritare sau creșterii sau reducerii alocării indicative inițiale
  în limita procentuală relevantă prevăzută la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul comun de punere în aplicare
  , cu condiția ca aceste modificări să nu afecteze domeniile prioritare și obiectivele stabilite inițial în document. Orice adaptare tehnică de acest tip este comunicată Parlamentului European și Consiliului în termen de o lună.

În cazul în care valoarea totală a modificărilor nesubstanțiale sau impactul lor bugetar depășește pragurile pentru finanțarea la scară redusă, definite la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul comun de punere în aplicare, se aplică procedura menționată la articolul 15 alineatul (3) din regulamentul respectiv.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 4 a |
| | Raportarea |
| | (1)
     
  Comisia analizează progresele înregistrate în punerea în aplicare a măsurilor luate în temeiul prezentului regulament și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport bianual privind punerea în aplicare a asistenței în domeniul cooperării. |
| | (2)
     
  Raportul conține informații din cei doi ani anteriori cu privire la măsurile finanțate, informații despre rezultatele acțiunilor de monitorizare și evaluare și despre executarea angajamentelor și plăților bugetare, detaliate pe țări, regiuni și tipuri de cooperare, precum și planurile țărilor terțe în domeniul securității nucleare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 4 a

Raportarea

(1)
     
  Comisia analizează progresele înregistrate în punerea în aplicare a măsurilor luate în temeiul prezentului regulament și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport bianual privind punerea în aplicare a asistenței în domeniul cooperării.

(2)
     
  Raportul conține informații din cei doi ani anteriori cu privire la măsurile finanțate, informații despre rezultatele acțiunilor de monitorizare și evaluare și despre executarea angajamentelor și plăților bugetare, detaliate pe țări, regiuni și tipuri de cooperare, precum și planurile țărilor terțe în domeniul securității nucleare.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 5a |
| | Coerența și complementaritatea asistenței acordate de Uniune |
| | (1)
     
  În punerea în aplicare a prezentului regulament, se asigură coerența cu alte domenii și instrumente ale acțiunii externe a Uniunii, precum și cu alte politici relevante ale acesteia. |
| | (2)
     
  Uniunea și statele membre își coordonează programele de sprijin respective în vederea creșterii eficacității și a eficienței în asigurarea punerii în aplicare a sprijinului și a dialogului în materie de politici, în conformitate cu principiile stabilite privind consolidarea coordonării operaționale în domeniul sprijinului extern și pentru armonizarea politicilor și a procedurilor. Coordonarea implică consultări periodice și schimburi frecvente de informații pertinente în diferitele etape ale ciclului de sprijin. |
| | (3)
     
  Uniunea adoptă, în cooperare cu statele membre, măsurile necesare pentru a asigura buna coordonare și cooperare cu organizațiile și entitățile multilaterale și regionale, inclusiv cu instituțiile financiare europene, instituțiile financiare internaționale, agențiile, fondurile și programele Organizației Națiunilor Unite, fundațiile private și politice și donatorii din afara Uniunii Europene, dar fără a se limita la acestea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 5a

Coerența și complementaritatea asistenței acordate de Uniune

(1)
     
  În punerea în aplicare a prezentului regulament, se asigură coerența cu alte domenii și instrumente ale acțiunii externe a Uniunii, precum și cu alte politici relevante ale acesteia.

(2)
     
  Uniunea și statele membre își coordonează programele de sprijin respective în vederea creșterii eficacității și a eficienței în asigurarea punerii în aplicare a sprijinului și a dialogului în materie de politici, în conformitate cu principiile stabilite privind consolidarea coordonării operaționale în domeniul sprijinului extern și pentru armonizarea politicilor și a procedurilor. Coordonarea implică consultări periodice și schimburi frecvente de informații pertinente în diferitele etape ale ciclului de sprijin.

(3)
     
  Uniunea adoptă, în cooperare cu statele membre, măsurile necesare pentru a asigura buna coordonare și cooperare cu organizațiile și entitățile multilaterale și regionale, inclusiv cu instituțiile financiare europene, instituțiile financiare internaționale, agențiile, fondurile și programele Organizației Națiunilor Unite, fundațiile private și politice și donatorii din afara Uniunii Europene, dar fără a se limita la acestea.

Amendamentul 33/rev

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Valoarea de referință financiară pentru punerea în aplicare a prezentului regulament în perioada 2014-2020 este de
  631 100 000
  EUR. | (1)   Valoarea de referință financiară pentru punerea în aplicare a prezentului regulament în perioada 2014-2020 este de
  225 321 000 EUR
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Valoarea de referință financiară pentru punerea în aplicare a prezentului regulament în perioada 2014-2020 este de
  631 100 000
  EUR.

(1)   Valoarea de referință financiară pentru punerea în aplicare a prezentului regulament în perioada 2014-2020 este de
  225 321 000 EUR
  .

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Creditele anuale sunt autorizate de autoritatea bugetară
  în limitele
  cadrului financiar multianual. | (2)   Creditele anuale sunt autorizate de
  Parlamentul European şi de Consiliu în limitele
  cadrului financiar multianual. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Creditele anuale sunt autorizate de autoritatea bugetară
  în limitele
  cadrului financiar multianual.

(2)   Creditele anuale sunt autorizate de
  Parlamentul European şi de Consiliu în limitele
  cadrului financiar multianual.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Anexă – Măsuri de sprijin specifice

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | |
| Următoarele măsuri pot fi sprijinite în vederea îndeplinirii obiectivelor prevăzute la articolul 1 din prezentul regulament: | Următoarele măsuri pot fi sprijinite în vederea îndeplinirii obiectivelor prevăzute la articolul 1 din prezentul regulament: |
| (a) | Promovarea unei culturi
  a
  securității nucleare
  eficace
  și punerea în aplicare a celor mai înalte standarde de securitate nucleară și de radioprotecție la toate nivelurile, în special prin: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Următoarele măsuri pot fi sprijinite în vederea îndeplinirii obiectivelor prevăzute la articolul 1 din prezentul regulament:

Următoarele măsuri pot fi sprijinite în vederea îndeplinirii obiectivelor prevăzute la articolul 1 din prezentul regulament:

(a)

Promovarea unei culturi
  a
  securității nucleare
  eficace
  și punerea în aplicare a celor mai înalte standarde de securitate nucleară și de radioprotecție la toate nivelurile, în special prin:

| (a) | Instaurarea și
  promovarea unei culturi
  și a unei guvernanțe eficace în domeniul
  securității nucleare și punerea în aplicare a celor mai înalte standarde de securitate nucleară
  , care să reflecte practicile cele mai avansate,
  și de radioprotecție la toate nivelurile, în special prin: |
| --- | --- |

(a)

Instaurarea și
  promovarea unei culturi
  și a unei guvernanțe eficace în domeniul
  securității nucleare și punerea în aplicare a celor mai înalte standarde de securitate nucleară
  , care să reflecte practicile cele mai avansate,
  și de radioprotecție la toate nivelurile, în special prin:

| | — | sprijinirea permanentă a organismelor de reglementare, organizațiilor de asistență tehnică și consolidarea cadrului de reglementare, în special în ceea ce privește activitățile de autorizare, inclusiv revizuirea și
  monitorizarea evaluărilor eficace și cuprinzătoare ale riscurilor și siguranței („teste de stres”)
  ; |
| --- | --- | --- |

—

sprijinirea permanentă a organismelor de reglementare, organizațiilor de asistență tehnică și consolidarea cadrului de reglementare, în special în ceea ce privește activitățile de autorizare, inclusiv revizuirea și
  monitorizarea evaluărilor eficace și cuprinzătoare ale riscurilor și siguranței („teste de stres”)
  ;

| | — | sprijinirea permanentă a organismelor de reglementare,
  a
  organizațiilor de asistență tehnică și consolidarea cadrului de reglementare, în special în ceea ce privește activitățile de autorizare, inclusiv revizuirea și
  punerea în aplicare a măsurilor necesare pentru a garanta cel mai înalt nivel de securitate a instalațiilor nucleare, în conformitate cu practicile cele mai avansate ale Uniunii din punct de vedere tehnic, normativ și operațional
  ; |
| --- | --- | --- |

—

sprijinirea permanentă a organismelor de reglementare,
  a
  organizațiilor de asistență tehnică și consolidarea cadrului de reglementare, în special în ceea ce privește activitățile de autorizare, inclusiv revizuirea și
  punerea în aplicare a măsurilor necesare pentru a garanta cel mai înalt nivel de securitate a instalațiilor nucleare, în conformitate cu practicile cele mai avansate ale Uniunii din punct de vedere tehnic, normativ și operațional
  ;

| | — | promovarea unor cadre de reglementare, proceduri și sisteme eficace pentru a garanta o protecție adecvată împotriva radiațiilor ionizante provenind de la materialele radioactive, în special de la surse radioactive cu activitate intensă, precum și eliminarea acestora în condiții de siguranță; |
| --- | --- | --- |

—

promovarea unor cadre de reglementare, proceduri și sisteme eficace pentru a garanta o protecție adecvată împotriva radiațiilor ionizante provenind de la materialele radioactive, în special de la surse radioactive cu activitate intensă, precum și eliminarea acestora în condiții de siguranță;

| | — | promovarea unor cadre de reglementare, proceduri și sisteme eficace
  și transparente
  pentru a garanta o protecție adecvată împotriva radiațiilor ionizante provenind de la materialele radioactive, în special de la surse radioactive cu activitate intensă, precum și eliminarea acestora în condiții de siguranță; |
| --- | --- | --- |

—

promovarea unor cadre de reglementare, proceduri și sisteme eficace
  și transparente
  pentru a garanta o protecție adecvată împotriva radiațiilor ionizante provenind de la materialele radioactive, în special de la surse radioactive cu activitate intensă, precum și eliminarea acestora în condiții de siguranță;

| | — | promovarea unor sisteme de guvernanță eficace în domeniul securității nucleare, care să garanteze independența, responsabilitatea și autoritatea organismelor de reglementare, precum și existența unor structuri de cooperare regionale și internaționale între aceste organisme; |
| --- | --- | --- |

—

promovarea unor sisteme de guvernanță eficace în domeniul securității nucleare, care să garanteze independența, responsabilitatea și autoritatea organismelor de reglementare, precum și existența unor structuri de cooperare regionale și internaționale între aceste organisme;

| | — | instituirea unor măsuri eficace pentru prevenirea accidentelor cu consecințe radiologice și limitarea acestor consecințe în cazul în care survin (de exemplu, monitorizarea mediului în cazul unor eliberări radioactive, proiectarea și punerea în aplicare a unor măsurilor de limitare și dezafectare), precum și pentru planificarea în caz de urgență, pregătirea și capacitatea de reacție, măsurile de protecție civilă și de reabilitare; |
| --- | --- | --- |

—

instituirea unor măsuri eficace pentru prevenirea accidentelor cu consecințe radiologice și limitarea acestor consecințe în cazul în care survin (de exemplu, monitorizarea mediului în cazul unor eliberări radioactive, proiectarea și punerea în aplicare a unor măsurilor de limitare și dezafectare), precum și pentru planificarea în caz de urgență, pregătirea și capacitatea de reacție, măsurile de protecție civilă și de reabilitare;

| | — | instituirea unor măsuri eficace pentru prevenirea accidentelor cu consecințe radiologice și limitarea acestor consecințe în cazul în care survin (de exemplu, monitorizarea mediului în cazul unor eliberări radioactive, proiectarea și punerea în aplicare a unor măsurilor de limitare și dezafectare), precum și pentru planificarea în caz de urgență, pregătirea și capacitatea de reacție, măsurile de protecție civilă și de reabilitare; |
| --- | --- | --- |

—

instituirea unor măsuri eficace pentru prevenirea accidentelor cu consecințe radiologice și limitarea acestor consecințe în cazul în care survin (de exemplu, monitorizarea mediului în cazul unor eliberări radioactive, proiectarea și punerea în aplicare a unor măsurilor de limitare și dezafectare), precum și pentru planificarea în caz de urgență, pregătirea și capacitatea de reacție, măsurile de protecție civilă și de reabilitare;

| | — | sprijinirea operatorilor
  nucleari, în cazuri excepționale, în circumstanțe specifice și bine justificate în cadrul măsurilor de monitorizare a evaluărilor cuprinzătoare ale siguranței și riscurilor („teste de stres”); |
| --- | --- | --- |

—

sprijinirea operatorilor
  nucleari, în cazuri excepționale, în circumstanțe specifice și bine justificate în cadrul măsurilor de monitorizare a evaluărilor cuprinzătoare ale siguranței și riscurilor („teste de stres”);

| | — | cooperarea cu operatorii
  nucleari, în cazuri excepționale, în circumstanțe specifice și bine justificate în cadrul măsurilor de monitorizare a evaluărilor cuprinzătoare ale siguranței și riscurilor („teste de stres”); |
| --- | --- | --- |

—

cooperarea cu operatorii
  nucleari, în cazuri excepționale, în circumstanțe specifice și bine justificate în cadrul măsurilor de monitorizare a evaluărilor cuprinzătoare ale siguranței și riscurilor („teste de stres”);

| | — | promovarea unor politici de informare, instruire și de formare profesională în domeniul energiei nucleare, precum și privind ciclul combustibilului nuclear, gestionarea deșeurilor nucleare și protecția împotriva radiațiilor. |
| --- | --- | --- |

—

promovarea unor politici de informare, instruire și de formare profesională în domeniul energiei nucleare, precum și privind ciclul combustibilului nuclear, gestionarea deșeurilor nucleare și protecția împotriva radiațiilor.

| (b) | Gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, dezafectarea și reabilitarea vechilor amplasamente și instalații nucleare, în special prin: |
| --- | --- |

(b)

Gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, dezafectarea și reabilitarea vechilor amplasamente și instalații nucleare, în special prin:

| (b) | Gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, dezafectarea și reabilitarea vechilor amplasamente și instalații nucleare, în special prin: |
| --- | --- |

(b)

Gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, dezafectarea și reabilitarea vechilor amplasamente și instalații nucleare, în special prin:

| | — | cooperarea cu țările terțe în domeniul gestionării combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive (respectiv, transport, pretratare, tratare, prelucrare, depozitare și eliminare), inclusiv elaborarea unor strategii și cadre specifice privind gestionarea responsabilă a combustibilului nuclear uzat și a deșeurilor radioactive; |
| --- | --- | --- |

—

cooperarea cu țările terțe în domeniul gestionării combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive (respectiv, transport, pretratare, tratare, prelucrare, depozitare și eliminare), inclusiv elaborarea unor strategii și cadre specifice privind gestionarea responsabilă a combustibilului nuclear uzat și a deșeurilor radioactive;

| | — | cooperarea cu țările terțe în domeniul gestionării combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive (respectiv, transport, pretratare, tratare, prelucrare, depozitare și eliminare), inclusiv elaborarea unor strategii și cadre specifice privind gestionarea responsabilă a combustibilului nuclear uzat și a deșeurilor radioactive; |
| --- | --- | --- |

—

cooperarea cu țările terțe în domeniul gestionării combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive (respectiv, transport, pretratare, tratare, prelucrare, depozitare și eliminare), inclusiv elaborarea unor strategii și cadre specifice privind gestionarea responsabilă a combustibilului nuclear uzat și a deșeurilor radioactive;

| | — | dezvoltarea și punerea în aplicare a unor strategii și cadre pentru dezafectarea instalațiilor existente, reabilitarea fostelor amplasamente nucleare și a amplasamentelor vechilor mine de uraniu, precum și recuperarea și gestionarea obiectelor și materialelor radioactive scufundate în mare; |
| --- | --- | --- |

—

dezvoltarea și punerea în aplicare a unor strategii și cadre pentru dezafectarea instalațiilor existente, reabilitarea fostelor amplasamente nucleare și a amplasamentelor vechilor mine de uraniu, precum și recuperarea și gestionarea obiectelor și materialelor radioactive scufundate în mare;

| | — | dezvoltarea și punerea în aplicare a unor strategii și cadre pentru dezafectarea instalațiilor existente, reabilitarea fostelor amplasamente nucleare și a amplasamentelor vechilor mine de uraniu, precum și recuperarea și gestionarea obiectelor și materialelor radioactive scufundate în mare; |
| --- | --- | --- |

—

dezvoltarea și punerea în aplicare a unor strategii și cadre pentru dezafectarea instalațiilor existente, reabilitarea fostelor amplasamente nucleare și a amplasamentelor vechilor mine de uraniu, precum și recuperarea și gestionarea obiectelor și materialelor radioactive scufundate în mare;

| | — | instituirea cadrului de reglementare și a metodologiilor necesare (inclusiv a metodelor aplicabile în criminalistica nucleară) pentru punerea în aplicare a sistemelor de garanții nucleare, inclusiv contabilizarea corectă și controlul adecvat al materialelor fisionabile la nivel de stat și la nivel de operatori; |
| --- | --- | --- |

—

instituirea cadrului de reglementare și a metodologiilor necesare (inclusiv a metodelor aplicabile în criminalistica nucleară) pentru punerea în aplicare a sistemelor de garanții nucleare, inclusiv contabilizarea corectă și controlul adecvat al materialelor fisionabile la nivel de stat și la nivel de operatori;

| | — | instituirea cadrului de reglementare și a metodologiilor necesare (inclusiv a metodelor aplicabile în criminalistica nucleară) pentru punerea în aplicare a sistemelor de garanții nucleare, inclusiv contabilizarea corectă și controlul adecvat al materialelor fisionabile la nivel de stat și la nivel de operatori; |
| --- | --- | --- |

—

instituirea cadrului de reglementare și a metodologiilor necesare (inclusiv a metodelor aplicabile în criminalistica nucleară) pentru punerea în aplicare a sistemelor de garanții nucleare, inclusiv contabilizarea corectă și controlul adecvat al materialelor fisionabile la nivel de stat și la nivel de operatori;

| | — | măsurile de promovare a cooperării internaționale (inclusiv în cadrul organizațiilor internaționale relevante, în special AIEA) în domeniile susmenționate, inclusiv punerea în aplicare și monitorizarea convențiilor și a tratatelor internaționale, schimbul de informații, consolidarea capacităților și formarea și cercetarea în domeniul securității nucleare. |
| --- | --- | --- |

—

măsurile de promovare a cooperării internaționale (inclusiv în cadrul organizațiilor internaționale relevante, în special AIEA) în domeniile susmenționate, inclusiv punerea în aplicare și monitorizarea convențiilor și a tratatelor internaționale, schimbul de informații, consolidarea capacităților și formarea și cercetarea în domeniul securității nucleare.

| | — | măsurile de promovare a cooperării internaționale (inclusiv în cadrul organizațiilor internaționale
  și regionale
  relevante, în special AIEA) în domeniile susmenționate, inclusiv punerea în aplicare și monitorizarea convențiilor și a tratatelor internaționale, schimbul de informații, consolidarea capacităților și formarea și cercetarea în domeniul securității nucleare. |
| --- | --- | --- |

—

măsurile de promovare a cooperării internaționale (inclusiv în cadrul organizațiilor internaționale
  și regionale
  relevante, în special AIEA) în domeniile susmenționate, inclusiv punerea în aplicare și monitorizarea convențiilor și a tratatelor internaționale, schimbul de informații, consolidarea capacităților și formarea și cercetarea în domeniul securității nucleare.

| (ba) | Oferirea de asistență pentru asigurarea unui nivel ridicat de competență și expertiză al autorităților de reglementare, al organizațiilor de asistență tehnică și al operatorilor (fără denaturarea concurenței) din domeniile acoperite de prezentul regulament, în special prin: |
| --- | --- |

(ba)

Oferirea de asistență pentru asigurarea unui nivel ridicat de competență și expertiză al autorităților de reglementare, al organizațiilor de asistență tehnică și al operatorilor (fără denaturarea concurenței) din domeniile acoperite de prezentul regulament, în special prin:

| | — | acordarea unui sprijin continuu pentru instruirea și formarea personalului organismelor de reglementare, a organizațiilor de asistență tehnică și a operatorilor nucleari (fără denaturarea concurenței); |
| --- | --- | --- |

—

acordarea unui sprijin continuu pentru instruirea și formarea personalului organismelor de reglementare, a organizațiilor de asistență tehnică și a operatorilor nucleari (fără denaturarea concurenței);

| | — | promovarea dezvoltării unor mijloace de formare corespunzătoare. |
| --- | --- | --- |

—

promovarea dezvoltării unor mijloace de formare corespunzătoare.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Anexă – Criterii – 1. Criterii generale

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Criterii generale |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.

Criterii generale

| 1. | Criterii generale |
| --- | --- |

1.

Criterii generale

| — | cooperarea
  poate include
  toate „țările terțe” (nemembre UE)
  din întreaga lume
  ; |
| --- | --- |

—

cooperarea
  poate include
  toate „țările terțe” (nemembre UE)
  din întreaga lume
  ;

| — | cooperarea
  ar trebui să includă
  toate „țările terțe” (nemembre UE)
  , în conformitate cu obiectivele stabilite la articolul 1 din prezentul regulament
  ; |
| --- | --- |

—

cooperarea
  ar trebui să includă
  toate „țările terțe” (nemembre UE)
  , în conformitate cu obiectivele stabilite la articolul 1 din prezentul regulament
  ;

| — | se va acorda prioritate țărilor candidate la aderare și țărilor pentru care se aplică politica europeană de vecinătate. Vor fi preferate abordările regionale; |
| --- | --- |

—

se va acorda prioritate țărilor candidate la aderare și țărilor pentru care se aplică politica europeană de vecinătate. Vor fi preferate abordările regionale;

| — | se va acorda prioritate țărilor candidate la aderare și țărilor pentru care se aplică politica europeană de vecinătate. Vor fi preferate abordările regionale; |
| --- | --- |

—

se va acorda prioritate țărilor candidate la aderare și țărilor pentru care se aplică politica europeană de vecinătate. Vor fi preferate abordările regionale;

| — | țările cu venituri ridicate trebuie incluse numai pentru a permite luarea unor măsuri excepționale, de exemplu în urma unui accident nuclear major, dacă este necesar și adecvat; |
| --- | --- |

—

țările cu venituri ridicate trebuie incluse numai pentru a permite luarea unor măsuri excepționale, de exemplu în urma unui accident nuclear major, dacă este necesar și adecvat;

| — | țările cu venituri ridicate trebuie incluse numai pentru a permite luarea unor măsuri excepționale, de exemplu în urma unui accident nuclear major, dacă este necesar și adecvat;
  în sensul prezentului regulament, „țări cu venituri ridicate” înseamnă țările și teritoriile enumerate în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1934/2006 al Consiliului

   (5)

  ; |
| --- | --- |

—

țările cu venituri ridicate trebuie incluse numai pentru a permite luarea unor măsuri excepționale, de exemplu în urma unui accident nuclear major, dacă este necesar și adecvat;
  în sensul prezentului regulament, „țări cu venituri ridicate” înseamnă țările și teritoriile enumerate în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1934/2006 al Consiliului

   (5)

  ;

| — | o înțelegere comună și un acord reciproc între țara terță și Uniunea Europeană trebuie să fie confirmate printr-o solicitare oficială adresată Comisiei, prin care guvernul respectiv își asumă obligații; |
| --- | --- |

—

o înțelegere comună și un acord reciproc între țara terță și Uniunea Europeană trebuie să fie confirmate printr-o solicitare oficială adresată Comisiei, prin care guvernul respectiv își asumă obligații;

| — | o înțelegere comună și un acord reciproc între țara terță și Uniunea Europeană trebuie să fie confirmate printr-o solicitare oficială adresată Comisiei, prin care guvernul respectiv își asumă obligații; |
| --- | --- |

—

o înțelegere comună și un acord reciproc între țara terță și Uniunea Europeană trebuie să fie confirmate printr-o solicitare oficială adresată Comisiei, prin care guvernul respectiv își asumă obligații;

| — | țările terțe care doresc să coopereze cu Uniunea Europeană trebuie să adere pe deplin la principiile neproliferării. De asemenea, aceste țări trebuie să adere la convențiile relevante, în cadrul AIEA, privind securitatea și siguranța nucleară sau să fi luat măsuri care să demonstreze un angajament ferm de aderare la convențiile respective. Cooperarea cu Uniunea Europeană
  ar putea fi
  condiționată de
  aderare sau de finalizarea măsurilor în direcția aderării
  la convențiile relevante. În cazuri de urgență, este necesar să se demonstreze, în mod excepțional, flexibilitate în aplicarea acestui principiu; |
| --- | --- |

—

țările terțe care doresc să coopereze cu Uniunea Europeană trebuie să adere pe deplin la principiile neproliferării. De asemenea, aceste țări trebuie să adere la convențiile relevante, în cadrul AIEA, privind securitatea și siguranța nucleară sau să fi luat măsuri care să demonstreze un angajament ferm de aderare la convențiile respective. Cooperarea cu Uniunea Europeană
  ar putea fi
  condiționată de
  aderare sau de finalizarea măsurilor în direcția aderării
  la convențiile relevante. În cazuri de urgență, este necesar să se demonstreze, în mod excepțional, flexibilitate în aplicarea acestui principiu;

| — | țările terțe care doresc să coopereze cu Uniunea Europeană trebuie să adere pe deplin la principiile neproliferării. De asemenea, aceste țări trebuie să adere la convențiile relevante, în cadrul AIEA, privind securitatea și siguranța nucleară sau să fi luat măsuri care să demonstreze un angajament ferm de aderare la convențiile respective. Cooperarea cu Uniunea Europeană
  ar trebui să fie
  condiționată de
  aderarea
  la convențiile relevante
  și de punerea lor în aplicare
  . În cazuri de urgență, este necesar să se demonstreze, în mod excepțional, flexibilitate în aplicarea acestui principiu
  , dacă lipsa unei reacții ar putea să crească riscurile pentru Uniune și cetățenii săi
  ; |
| --- | --- |

—

țările terțe care doresc să coopereze cu Uniunea Europeană trebuie să adere pe deplin la principiile neproliferării. De asemenea, aceste țări trebuie să adere la convențiile relevante, în cadrul AIEA, privind securitatea și siguranța nucleară sau să fi luat măsuri care să demonstreze un angajament ferm de aderare la convențiile respective. Cooperarea cu Uniunea Europeană
  ar trebui să fie
  condiționată de
  aderarea
  la convențiile relevante
  și de punerea lor în aplicare
  . În cazuri de urgență, este necesar să se demonstreze, în mod excepțional, flexibilitate în aplicarea acestui principiu
  , dacă lipsa unei reacții ar putea să crească riscurile pentru Uniune și cetățenii săi
  ;

| — | pentru a asigura și monitoriza conformitatea cu obiectivele cooperării, țara terță beneficiară trebuie să accepte principiul evaluării acțiunilor întreprinse.
  Evaluarea va facilita monitorizarea și verificarea conformității
  cu obiectivele convenite și
  ar putea constitui
  o condiție pentru continuarea plății contribuției Uniunii; |
| --- | --- |

—

pentru a asigura și monitoriza conformitatea cu obiectivele cooperării, țara terță beneficiară trebuie să accepte principiul evaluării acțiunilor întreprinse.
  Evaluarea va facilita monitorizarea și verificarea conformității
  cu obiectivele convenite și
  ar putea constitui
  o condiție pentru continuarea plății contribuției Uniunii;

| — | pentru a asigura și monitoriza conformitatea cu obiectivele cooperării, țara terță beneficiară trebuie să accepte principiul evaluării acțiunilor întreprinse.
  Conformitatea demonstrabilă și continuă
  cu obiectivele convenite și
  ar trebui să constituie
  o condiție pentru continuarea plății contribuției Uniunii; |
| --- | --- |

—

pentru a asigura și monitoriza conformitatea cu obiectivele cooperării, țara terță beneficiară trebuie să accepte principiul evaluării acțiunilor întreprinse.
  Conformitatea demonstrabilă și continuă
  cu obiectivele convenite și
  ar trebui să constituie
  o condiție pentru continuarea plății contribuției Uniunii;

| — | cooperarea în domeniile securității și garanțiilor nucleare în temeiul prezentului regulament nu are ca scop promovarea energiei nucleare. |
| --- | --- |

—

cooperarea în domeniile securității și garanțiilor nucleare în temeiul prezentului regulament nu are ca scop promovarea energiei nucleare.

| — | cooperarea în domeniile securității și garanțiilor nucleare în temeiul prezentului regulament nu are ca scop promovarea energiei nucleare
  sau prelungirea duratei de viață a centralelor nucleare existente
  . |
| --- | --- |

—

cooperarea în domeniile securității și garanțiilor nucleare în temeiul prezentului regulament nu are ca scop promovarea energiei nucleare
  sau prelungirea duratei de viață a centralelor nucleare existente
  .

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Anexă – Criterii – 2. Țările cu capacități instalate de generare a energiei nucleare – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul țărilor care au beneficiat deja de finanțare comunitară, cooperarea suplimentară ar trebui să depindă de evaluarea acțiunilor finanțate de la bugetul Comunității și de justificarea corespunzătoare a noilor necesități. Evaluarea ar trebui să facă posibilă determinarea cu mai mare precizie a tipului de cooperare și a sumelor care ar urma să fie acordate acestor țări în viitor. | În cazul țărilor care au beneficiat deja de finanțare comunitară, cooperarea suplimentară ar trebui să depindă de evaluarea acțiunilor finanțate de la bugetul Comunității și de justificarea corespunzătoare a noilor necesități. Evaluarea ar trebui să facă posibilă determinarea cu mai mare precizie a tipului de cooperare și a sumelor care ar urma să fie acordate acestor țări în viitor.
  Uniunea ar trebui să încurajeze mecanismele de cooperare regională și de evaluare inter pares. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul țărilor care au beneficiat deja de finanțare comunitară, cooperarea suplimentară ar trebui să depindă de evaluarea acțiunilor finanțate de la bugetul Comunității și de justificarea corespunzătoare a noilor necesități. Evaluarea ar trebui să facă posibilă determinarea cu mai mare precizie a tipului de cooperare și a sumelor care ar urma să fie acordate acestor țări în viitor.

În cazul țărilor care au beneficiat deja de finanțare comunitară, cooperarea suplimentară ar trebui să depindă de evaluarea acțiunilor finanțate de la bugetul Comunității și de justificarea corespunzătoare a noilor necesități. Evaluarea ar trebui să facă posibilă determinarea cu mai mare precizie a tipului de cooperare și a sumelor care ar urma să fie acordate acestor țări în viitor.
  Uniunea ar trebui să încurajeze mecanismele de cooperare regională și de evaluare inter pares.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Anexă – Criterii – 3. Țările fără capacități instalate de generare a energiei nucleare – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul țărilor care doresc să dezvolte o capacitate de generare a energiei nucleare, indiferent dacă dețin sau nu reactoare de cercetare, și pentru care se pune problema intervenției la momentul oportun pentru a asigura încurajarea unei culturi în materie de securitate nucleară și protecție fizică în paralel cu dezvoltarea programului de generare de energie nucleară, în special în ceea ce privește consolidarea autorităților de reglementare și a organizațiilor de asistență tehnică, cooperarea va ține seama de credibilitatea programului de dezvoltare pentru producerea de energie nucleară, de existența unei decizii guvernamentale privind utilizarea energiei nucleare și de întocmirea unei foi de parcurs preliminare. | În cazul țărilor care doresc să dezvolte o capacitate de generare a energiei nucleare, indiferent dacă dețin sau nu reactoare de cercetare, și pentru care se pune problema intervenției la momentul oportun pentru a asigura încurajarea unei culturi în materie de securitate nucleară și protecție fizică în paralel cu dezvoltarea programului de generare de energie nucleară, în special în ceea ce privește consolidarea
  guvernanței în domeniul securității nucleare, precum și a independenței și capacității
  autorităților de reglementare și a organizațiilor de asistență tehnică. Cooperarea va ține seama de credibilitatea programului de dezvoltare pentru producerea de energie nucleară, de existența unei decizii guvernamentale privind utilizarea energiei nucleare și de întocmirea unei foi de parcurs preliminare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul țărilor care doresc să dezvolte o capacitate de generare a energiei nucleare, indiferent dacă dețin sau nu reactoare de cercetare, și pentru care se pune problema intervenției la momentul oportun pentru a asigura încurajarea unei culturi în materie de securitate nucleară și protecție fizică în paralel cu dezvoltarea programului de generare de energie nucleară, în special în ceea ce privește consolidarea autorităților de reglementare și a organizațiilor de asistență tehnică, cooperarea va ține seama de credibilitatea programului de dezvoltare pentru producerea de energie nucleară, de existența unei decizii guvernamentale privind utilizarea energiei nucleare și de întocmirea unei foi de parcurs preliminare.

În cazul țărilor care doresc să dezvolte o capacitate de generare a energiei nucleare, indiferent dacă dețin sau nu reactoare de cercetare, și pentru care se pune problema intervenției la momentul oportun pentru a asigura încurajarea unei culturi în materie de securitate nucleară și protecție fizică în paralel cu dezvoltarea programului de generare de energie nucleară, în special în ceea ce privește consolidarea
  guvernanței în domeniul securității nucleare, precum și a independenței și capacității
  autorităților de reglementare și a organizațiilor de asistență tehnică. Cooperarea va ține seama de credibilitatea programului de dezvoltare pentru producerea de energie nucleară, de existența unei decizii guvernamentale privind utilizarea energiei nucleare și de întocmirea unei foi de parcurs preliminare.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Anexă – Priorități – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pentru a crea condițiile de securitate necesare în vederea eliminării riscurilor la adresa vieții și sănătății publice și pentru a se asigura că materialele nucleare nu sunt utilizate în alte scopuri decât cele cărora le sunt destinate
  , cooperarea este orientată, în primul rând, către autoritățile de reglementare în domeniul nuclear (și organizațiile de asistență tehnică ale acestora). Obiectivul
  este
  de a asigura competența tehnică și independența autorităților de reglementare, precum și consolidarea cadrului de reglementare, în special în ceea ce privește activitățile de autorizare, inclusiv revizuirea și urmărirea evaluărilor eficiente și complexe ale riscurilor și de securitate („teste de stres”). | În cadrul acestui instrument
  , cooperarea este orientată, în primul rând, către autoritățile de reglementare în domeniul nuclear (și organizațiile de asistență tehnică ale acestora)
  , cu
  obiectivul de a asigura competența tehnică și independența autorităților de reglementare, precum și consolidarea cadrului de reglementare, în special în ceea ce privește activitățile de autorizare, inclusiv revizuirea și urmărirea evaluărilor eficiente și complexe ale riscurilor și de securitate („teste de stres”).
  Astfel ar trebui să se creeze condițiile de securitate necesare în vederea eliminării riscurilor la adresa vieții și sănătății publice și în vederea asigurării faptului că materialele nucleare nu sunt utilizate în alte scopuri decât cele cărora le sunt destinate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Pentru a crea condițiile de securitate necesare în vederea eliminării riscurilor la adresa vieții și sănătății publice și pentru a se asigura că materialele nucleare nu sunt utilizate în alte scopuri decât cele cărora le sunt destinate
  , cooperarea este orientată, în primul rând, către autoritățile de reglementare în domeniul nuclear (și organizațiile de asistență tehnică ale acestora). Obiectivul
  este
  de a asigura competența tehnică și independența autorităților de reglementare, precum și consolidarea cadrului de reglementare, în special în ceea ce privește activitățile de autorizare, inclusiv revizuirea și urmărirea evaluărilor eficiente și complexe ale riscurilor și de securitate („teste de stres”).

În cadrul acestui instrument
  , cooperarea este orientată, în primul rând, către autoritățile de reglementare în domeniul nuclear (și organizațiile de asistență tehnică ale acestora)
  , cu
  obiectivul de a asigura competența tehnică și independența autorităților de reglementare, precum și consolidarea cadrului de reglementare, în special în ceea ce privește activitățile de autorizare, inclusiv revizuirea și urmărirea evaluărilor eficiente și complexe ale riscurilor și de securitate („teste de stres”).
  Astfel ar trebui să se creeze condițiile de securitate necesare în vederea eliminării riscurilor la adresa vieții și sănătății publice și în vederea asigurării faptului că materialele nucleare nu sunt utilizate în alte scopuri decât cele cărora le sunt destinate.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Anexă – Priorități – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Alte priorități ale programelor de cooperare care trebuie dezvoltate în contextul prezentului regulament includ: | Alte priorități ale programelor de cooperare care trebuie dezvoltate în contextul prezentului regulament includ: |
| | — | activitățile de autorizare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Alte priorități ale programelor de cooperare care trebuie dezvoltate în contextul prezentului regulament includ:

Alte priorități ale programelor de cooperare care trebuie dezvoltate în contextul prezentului regulament includ:

—

activitățile de autorizare;

| — | dezvoltarea și punerea în aplicare a unor strategii și cadre pentru gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea și punerea în aplicare a unor strategii și cadre pentru gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive;

| — | dezvoltarea și punerea în aplicare a unor strategii și cadre pentru gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea și punerea în aplicare a unor strategii și cadre pentru gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive;

| — | dezafectarea instalațiilor existente, reabilitarea fostelor amplasamente nucleare și a amplasamentelor vechilor mine de uraniu, precum și recuperarea și gestionarea obiectelor și materialelor radioactive scufundate în mare, atunci când acestea constituie un pericol pentru populație. |
| --- | --- |

—

dezafectarea instalațiilor existente, reabilitarea fostelor amplasamente nucleare și a amplasamentelor vechilor mine de uraniu, precum și recuperarea și gestionarea obiectelor și materialelor radioactive scufundate în mare, atunci când acestea constituie un pericol pentru populație.

| — | dezafectarea instalațiilor existente, reabilitarea fostelor amplasamente nucleare și a amplasamentelor vechilor mine de uraniu, precum și recuperarea și gestionarea obiectelor și materialelor radioactive scufundate în mare, atunci când acestea constituie un pericol pentru populație; |
| --- | --- |

—

dezafectarea instalațiilor existente, reabilitarea fostelor amplasamente nucleare și a amplasamentelor vechilor mine de uraniu, precum și recuperarea și gestionarea obiectelor și materialelor radioactive scufundate în mare, atunci când acestea constituie un pericol pentru populație;

| — | garantarea faptului că materialele nucleare nu sunt deturnate în alte scopuri decât cele pentru care sunt prevăzute. |
| --- | --- |

—

garantarea faptului că materialele nucleare nu sunt deturnate în alte scopuri decât cele pentru care sunt prevăzute.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Anexă – Priorități – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cooperarea cu operatorii instalațiilor nucleare din țările terțe va fi avută în vedere în situații specifice, în cadrul măsurilor de monitorizare a „testelor de stres”. Acest tip de cooperare cu operatorii instalațiilor nucleare va exclude livrarea de echipamente. | Cooperarea cu operatorii instalațiilor nucleare din țările terțe va fi avută în vedere în situații specifice, în cadrul măsurilor de monitorizare a „testelor de stres”. Acest tip de cooperare cu operatorii instalațiilor nucleare va exclude livrarea de echipamente
  , precum și alte activități sau forme de asistență care ar putea și ar trebui să fie achiziționate în condiții comerciale de către operatori pentru a respecta standardele de securitate conform reglementărilor
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Cooperarea cu operatorii instalațiilor nucleare din țările terțe va fi avută în vedere în situații specifice, în cadrul măsurilor de monitorizare a „testelor de stres”. Acest tip de cooperare cu operatorii instalațiilor nucleare va exclude livrarea de echipamente.

Cooperarea cu operatorii instalațiilor nucleare din țările terțe va fi avută în vedere în situații specifice, în cadrul măsurilor de monitorizare a „testelor de stres”. Acest tip de cooperare cu operatorii instalațiilor nucleare va exclude livrarea de echipamente
  , precum și alte activități sau forme de asistență care ar putea și ar trebui să fie achiziționate în condiții comerciale de către operatori pentru a respecta standardele de securitate conform reglementărilor
  .

---

(*1)  
  JO ...

(1)  
  Regulamentul (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European şi al Consiliului din ... de instituire a Orizont 2020 – Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) şi de abrogare a Deciziei 1982/2006/CE (JO L...)

(2)  
  Regulamentul (Euratom) nr. .../... din ... al Consiliului privind programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (JO ...).

(3)  
  Regulamentul (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European şi al Consiliului din ... privind Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA II) (JO L...)

(4)  
  Regulamentul (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European şi al Consiliului din ... de instituire a Instrumentului european de vecinătate (JO L...)

(5)  
  Regulamentul (CE) nr. 1934/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006 privind stabilirea unui instrument financiar pentru cooperarea cu țările industrializate și celelalte țări și teritorii cu venituri ridicate, precum și cu țările în curs de dezvoltare care intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului, în ceea ce privește alte activități decât asistența oficială pentru dezvoltare (JO L 405, 30.12.2006).

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/122

---

P7_TA(2013)0471

Programe de asistenţă pentru dezafectare nucleară în Bulgaria, Lituania şi Slovacia *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind sprijinul din partea Uniunii acordat programelor de asistență pentru dezafectare nucleară din Bulgaria, Lituania și Slovacia (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

(Consultare)

(2016/C 436/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0783), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0783),

| — | având în vedere articolul 203 din Tratatul Euratom, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0514/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 203 din Tratatul Euratom, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0514/2011),

| — | având în vedere articolul 56 din Actul de aderare a Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungaria, a Republicii Malta, a Republicii Polonia, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovacia şi Protocolul nr. 4 la acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 56 din Actul de aderare a Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungaria, a Republicii Malta, a Republicii Polonia, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovacia şi Protocolul nr. 4 la acesta,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0119/2013),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să se consulte din nou cu Parlamentul, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să se consulte din nou cu Parlamentul, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | În conformitate cu obligațiile ce le revin în temeiul tratatelor de aderare și cu sprijinul asistenței comunitare, Bulgaria, Lituania și Slovacia au închis centralele nucleare și au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește dezafectarea acestora. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a continua progresul operațiunilor de dezafectare
  până la atingerea unui stadiu
  ireversibil
  în cadrul procesului de dezafectare în condiții de securitate
  , asigurând, în același timp, aplicarea celor mai înalte standarde de securitate. Pe baza estimărilor disponibile, finalizarea lucrărilor de dezafectare va necesita resurse financiare suplimentare considerabile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

În conformitate cu obligațiile ce le revin în temeiul tratatelor de aderare și cu sprijinul asistenței comunitare, Bulgaria, Lituania și Slovacia au închis centralele nucleare și au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește dezafectarea acestora. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a continua progresul operațiunilor de dezafectare
  până la atingerea unui stadiu
  ireversibil
  în cadrul procesului de dezafectare în condiții de securitate
  , asigurând, în același timp, aplicarea celor mai înalte standarde de securitate. Pe baza estimărilor disponibile, finalizarea lucrărilor de dezafectare va necesita resurse financiare suplimentare considerabile.

| (4) | În conformitate cu obligațiile ce le revin în temeiul tratatelor de aderare și cu sprijinul asistenței comunitare, Bulgaria, Lituania și Slovacia au închis centralele nucleare
  sau unitățile relevante ale acestora
  și au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește dezafectarea acestora. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a continua progresul operațiunilor de
  demolare, decontaminare,
  dezafectare
  și gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive și pentru a implementa procesul constant vizând stadiul final
  ireversibil
  al dezafectării
  , asigurând, în același timp, aplicarea celor mai înalte standarde de securitate. Pe baza estimărilor disponibile, finalizarea lucrărilor de dezafectare va necesita resurse financiare suplimentare considerabile
  , ținând seama totodată de responsabilitatea financiară comună a Uniunii și a acestor state membre
  . |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu obligațiile ce le revin în temeiul tratatelor de aderare și cu sprijinul asistenței comunitare, Bulgaria, Lituania și Slovacia au închis centralele nucleare
  sau unitățile relevante ale acestora
  și au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește dezafectarea acestora. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a continua progresul operațiunilor de
  demolare, decontaminare,
  dezafectare
  și gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive și pentru a implementa procesul constant vizând stadiul final
  ireversibil
  al dezafectării
  , asigurând, în același timp, aplicarea celor mai înalte standarde de securitate. Pe baza estimărilor disponibile, finalizarea lucrărilor de dezafectare va necesita resurse financiare suplimentare considerabile
  , ținând seama totodată de responsabilitatea financiară comună a Uniunii și a acestor state membre
  .

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | Închiderea prematură și dezafectarea în consecință a centralei nucleare de la Ignalina, care are două reactoare de 1 500 MW, a celor patru unități ale centralei nucleare de la Kozlodui, care au o capacitate totală de 1 760 MW, precum și a centralei nucleare Bohunice V1, având două unități cu o capacitate de 880 MW, a creat dificultăți semnificative pe termen lung pentru cetățenii din cele trei țări care sunt legate de consecințele energetice, financiare, economice, sociale și de mediu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

Închiderea prematură și dezafectarea în consecință a centralei nucleare de la Ignalina, care are două reactoare de 1 500 MW, a celor patru unități ale centralei nucleare de la Kozlodui, care au o capacitate totală de 1 760 MW, precum și a centralei nucleare Bohunice V1, având două unități cu o capacitate de 880 MW, a creat dificultăți semnificative pe termen lung pentru cetățenii din cele trei țări care sunt legate de consecințele energetice, financiare, economice, sociale și de mediu.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4b) | Dezafectarea centralei nucleare de la Ignalina este o operațiune pe termen lung și reprezintă pentru Lituania o sarcină financiară excepțională, disproporționată în raport cu dimensiunea și cu forța economică a țării, iar Protocolul nr. 4 la Actul de aderare din 2003 prevede că „în acest scop, programul Ignalina continuă fără întrerupere și este prelungit dincolo de 2006”, adăugând că „pentru perioada inclusă în perspectivele financiare următoare, cuantumul creditelor alocate programului Ignalina prelungit trebuie să fie adecvat”. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4b)

Dezafectarea centralei nucleare de la Ignalina este o operațiune pe termen lung și reprezintă pentru Lituania o sarcină financiară excepțională, disproporționată în raport cu dimensiunea și cu forța economică a țării, iar Protocolul nr. 4 la Actul de aderare din 2003 prevede că „în acest scop, programul Ignalina continuă fără întrerupere și este prelungit dincolo de 2006”, adăugând că „pentru perioada inclusă în perspectivele financiare următoare, cuantumul creditelor alocate programului Ignalina prelungit trebuie să fie adecvat”.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 4 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4c) | În cazul Bulgariei, articolul 30 din Actul de aderare din 2005 se referă numai la perioada 2007-2009, iar în cazul Slovaciei, Actul de aderare din 2003 se referă numai la perioada 2004-2006. Prin urmare, în ceea ce privește continuarea asistenței acordate Bulgariei și Slovaciei, ar trebui să se aplice articolul 203 din Tratatul Euratom, iar pentru continuarea asistenței acordate Lituaniei, Protocolul nr. 4 și articolul 56 din Actul de aderare din 2003 constituie temeiul juridic aplicabil. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4c)

În cazul Bulgariei, articolul 30 din Actul de aderare din 2005 se referă numai la perioada 2007-2009, iar în cazul Slovaciei, Actul de aderare din 2003 se referă numai la perioada 2004-2006. Prin urmare, în ceea ce privește continuarea asistenței acordate Bulgariei și Slovaciei, ar trebui să se aplice articolul 203 din Tratatul Euratom, iar pentru continuarea asistenței acordate Lituaniei, Protocolul nr. 4 și articolul 56 din Actul de aderare din 2003 constituie temeiul juridic aplicabil.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | În cadrul programelor desfășurate în perioada 2007-2013, supravegherea Comisiei a fost axată în primul rând pe execuția bugetară a creditelor și pe implementarea proiectelor, progresele înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor generale ale programelor ocupând un loc secundar. Insuficienta supraveghere a progreselor înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor programelor și monitorizarea inadecvată a eficacității utilizării resurselor a însemnat că nu a putut fi stabilită în mod real responsabilitatea pentru performanța generală a programelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

În cadrul programelor desfășurate în perioada 2007-2013, supravegherea Comisiei a fost axată în primul rând pe execuția bugetară a creditelor și pe implementarea proiectelor, progresele înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor generale ale programelor ocupând un loc secundar. Insuficienta supraveghere a progreselor înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor programelor și monitorizarea inadecvată a eficacității utilizării resurselor a însemnat că nu a putut fi stabilită în mod real responsabilitatea pentru performanța generală a programelor.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 5 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5b) | Ar trebui să se ia în considerare în mod corespunzător Raportul special nr. 16/2011 al Curții de Conturi Europene: „Asistența financiară acordată de Uniunea Europeană pentru dezafectarea unor centrale nucleare din Bulgaria, Lituania și Slovacia: realizări și provocări viitoare”, care include concluzii și recomandări. Curtea de Conturi a concluzionat că principalul proces de dezafectare în Bulgaria, Lituania și Slovacia încă nu a început, iar finalizarea sa este afectată de un deficit de finanțare considerabil (de circa 2,5 miliarde EUR). În special, proiectele majore de infrastructură se confruntă cu întârzieri și supracosturi în cadrul principalului proces de dezafectare, iar estimările costurilor sunt incomplete în lipsa unor informații esențiale privind deșeurile radioactive și/sau a instalațiilor și tehnologiilor necesare pentru tratarea acestora. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5b)

Ar trebui să se ia în considerare în mod corespunzător Raportul special nr. 16/2011 al Curții de Conturi Europene: „Asistența financiară acordată de Uniunea Europeană pentru dezafectarea unor centrale nucleare din Bulgaria, Lituania și Slovacia: realizări și provocări viitoare”, care include concluzii și recomandări. Curtea de Conturi a concluzionat că principalul proces de dezafectare în Bulgaria, Lituania și Slovacia încă nu a început, iar finalizarea sa este afectată de un deficit de finanțare considerabil (de circa 2,5 miliarde EUR). În special, proiectele majore de infrastructură se confruntă cu întârzieri și supracosturi în cadrul principalului proces de dezafectare, iar estimările costurilor sunt incomplete în lipsa unor informații esențiale privind deșeurile radioactive și/sau a instalațiilor și tehnologiilor necesare pentru tratarea acestora.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 5 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5c) | Cu toate că închiderea tuturor unităților în cauză a avut loc în termenele corespunzătoare, unele programe de dezafectare continuă să întâmpine întârzieri care sunt dăunătoare din punct de vedere economic și inacceptabile din punct de vedere politic. Aceste întârzieri ar trebui abordate printr-un plan de dezafectare revizuit și detaliat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5c)

Cu toate că închiderea tuturor unităților în cauză a avut loc în termenele corespunzătoare, unele programe de dezafectare continuă să întâmpine întârzieri care sunt dăunătoare din punct de vedere economic și inacceptabile din punct de vedere politic. Aceste întârzieri ar trebui abordate printr-un plan de dezafectare revizuit și detaliat.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 5 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5d) | Întrucât unele programe nu au declanșat încă modificările organizaționale necesare pentru dezafectarea efectivă, ar trebui să se asigure că are loc transformarea necesară a structurilor organizaționale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5d)

Întrucât unele programe nu au declanșat încă modificările organizaționale necesare pentru dezafectarea efectivă, ar trebui să se asigure că are loc transformarea necesară a structurilor organizaționale.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Ca urmare a solicitării de fonduri suplimentare de către Bulgaria, Lituania și Slovacia,
  în propunerea Comisiei pentru următorul cadru
  financiar
  multianual
  pentru perioada 2014-2020
  : „Un buget pentru Europa 2020”, a fost prevăzută, pentru securitate nucleară și
  dezafectare
  , o sumă de 700 milioane EUR de la bugetul general al Uniunii Europene
  .
  Din această sumă, se prevede utilizarea a 500 milioane EUR la prețurile din 2011, respectiv aproximativ 553 milioane EUR la prețuri curente, pentru un nou program de sprijin suplimentar pentru dezafectarea unităților 1-2 de la centrala nucleară Bohunice V1 și a unităților 1-2 de la centrala nucleară Ignalina în perioada 2014 – 2017, precum și a unităților 1 – 4 de la centrala nucleară Kozlodui în perioada 2014 – 2020. Finanțarea din cadrul acestui nou program trebuie să descrească treptat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Ca urmare a solicitării de fonduri suplimentare de către Bulgaria, Lituania și Slovacia,
  în propunerea Comisiei pentru următorul cadru
  financiar
  multianual
  pentru perioada 2014-2020
  : „Un buget pentru Europa 2020”, a fost prevăzută, pentru securitate nucleară și
  dezafectare
  , o sumă de 700 milioane EUR de la bugetul general al Uniunii Europene
  .
  Din această sumă, se prevede utilizarea a 500 milioane EUR la prețurile din 2011, respectiv aproximativ 553 milioane EUR la prețuri curente, pentru un nou program de sprijin suplimentar pentru dezafectarea unităților 1-2 de la centrala nucleară Bohunice V1 și a unităților 1-2 de la centrala nucleară Ignalina în perioada 2014 – 2017, precum și a unităților 1 – 4 de la centrala nucleară Kozlodui în perioada 2014 – 2020. Finanțarea din cadrul acestui nou program trebuie să descrească treptat.

| (6) | Ca urmare a solicitării de fonduri suplimentare de către Bulgaria, Lituania și Slovacia,
  pachetul
  financiar
  pentru punerea în aplicare a programului
  pentru perioada 2014-2020
  ar trebui să includă un sprijin financiar adecvat din partea Uniunii, bazat pe fiecare plan de dezafectare
  . |
| --- | --- |

(6)

Ca urmare a solicitării de fonduri suplimentare de către Bulgaria, Lituania și Slovacia,
  pachetul
  financiar
  pentru punerea în aplicare a programului
  pentru perioada 2014-2020
  ar trebui să includă un sprijin financiar adecvat din partea Uniunii, bazat pe fiecare plan de dezafectare
  .

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | Valoarea creditelor alocate programelor, precum și perioada de programare și distribuția creditelor între programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice pot fi revizuite în lumina rezultatelor raportului de evaluare intermediară și finală, cu condiția ca cele mai înalte standarde de securitate și procesul constant de dezafectare, în conformitate cu planurile respective de dezafectare, să nu fie periclitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

Valoarea creditelor alocate programelor, precum și perioada de programare și distribuția creditelor între programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice pot fi revizuite în lumina rezultatelor raportului de evaluare intermediară și finală, cu condiția ca cele mai înalte standarde de securitate și procesul constant de dezafectare, în conformitate cu planurile respective de dezafectare, să nu fie periclitate.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Ajutorul reglementat prin prezentul regulament trebuie să asigure continuarea fără întreruperi a dezafectării și să se concentreze pe măsurile necesare pentru
  a atinge un stadiu
  ireversibil
  în cadrul procesului de dezafectare în condiții de securitate, aducând ca atare
  cea mai mare valoare adăugată din partea Uniunii
  și asigurând, în același timp, tranziția către finanțarea de către statele membre a finalizării dezafectării
  . Responsabilitatea finală din punctul de vedere al securității nucleare aparține statelor membre în cauză, ceea ce implică, de asemenea, responsabilitatea finală pentru finanțarea acesteia, inclusiv pentru finanțarea dezafectării instalațiilor nucleare. Prezentul regulament nu aduce atingere rezultatului unor viitoare proceduri privind ajutoarele de stat, care ar putea fi inițiate în conformitate cu articolele 107 și 108 din
  tratat
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Ajutorul reglementat prin prezentul regulament trebuie să asigure continuarea fără întreruperi a dezafectării și să se concentreze pe măsurile necesare pentru
  a atinge un stadiu
  ireversibil
  în cadrul procesului de dezafectare în condiții de securitate, aducând ca atare
  cea mai mare valoare adăugată din partea Uniunii
  și asigurând, în același timp, tranziția către finanțarea de către statele membre a finalizării dezafectării
  . Responsabilitatea finală din punctul de vedere al securității nucleare aparține statelor membre în cauză, ceea ce implică, de asemenea, responsabilitatea finală pentru finanțarea acesteia, inclusiv pentru finanțarea dezafectării instalațiilor nucleare. Prezentul regulament nu aduce atingere rezultatului unor viitoare proceduri privind ajutoarele de stat, care ar putea fi inițiate în conformitate cu articolele 107 și 108 din
  tratat
  .

| (7) | Ajutorul reglementat prin prezentul regulament trebuie să asigure continuarea fără întreruperi a dezafectării și să se concentreze pe măsurile necesare pentru
  implementarea procesului constant vizând stadiul final
  ireversibil
  al dezafectării, asigurând în același timp aplicarea celor mai înalte standarde de securitate, întrucât prin astfel de măsuri se asigură
  cea mai mare valoare adăugată din partea Uniunii. Responsabilitatea finală din punctul de vedere al securității nucleare aparține statelor membre în cauză, ceea ce implică, de asemenea, responsabilitatea finală pentru finanțarea acesteia, inclusiv pentru finanțarea dezafectării instalațiilor nucleare.
  Nerespectarea acestei obligații pune în pericol cetățenii Uniunii.
  Prezentul regulament nu aduce atingere rezultatului unor viitoare proceduri privind ajutoarele de stat, care ar putea fi inițiate în conformitate cu articolele 107 și 108 din
  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  . |
| --- | --- |

(7)

Ajutorul reglementat prin prezentul regulament trebuie să asigure continuarea fără întreruperi a dezafectării și să se concentreze pe măsurile necesare pentru
  implementarea procesului constant vizând stadiul final
  ireversibil
  al dezafectării, asigurând în același timp aplicarea celor mai înalte standarde de securitate, întrucât prin astfel de măsuri se asigură
  cea mai mare valoare adăugată din partea Uniunii. Responsabilitatea finală din punctul de vedere al securității nucleare aparține statelor membre în cauză, ceea ce implică, de asemenea, responsabilitatea finală pentru finanțarea acesteia, inclusiv pentru finanțarea dezafectării instalațiilor nucleare.
  Nerespectarea acestei obligații pune în pericol cetățenii Uniunii.
  Prezentul regulament nu aduce atingere rezultatului unor viitoare proceduri privind ajutoarele de stat, care ar putea fi inițiate în conformitate cu articolele 107 și 108 din
  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  .

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Dezafectarea centralelor nucleare care fac obiectul prezentului regulament trebuie să se realizeze prin recurgerea la cele mai bune cunoștințe tehnice disponibile
  și
  cu respectarea naturii și a specificațiilor tehnologice ale unităților care urmează a fi închise, pentru a se asigura cea mai mare eficiență posibilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Dezafectarea centralelor nucleare care fac obiectul prezentului regulament trebuie să se realizeze prin recurgerea la cele mai bune cunoștințe tehnice disponibile
  și
  cu respectarea naturii și a specificațiilor tehnologice ale unităților care urmează a fi închise, pentru a se asigura cea mai mare eficiență posibilă.

| (9) | Dezafectarea centralelor nucleare care fac obiectul prezentului regulament ar trebui să se realizeze prin recurgerea la cele mai bune cunoștințe tehnice disponibile, cu respectarea naturii și a specificațiilor tehnologice ale unităților care urmează a fi închise
  și prin evaluări detaliate ale progreselor înregistrate de procesele de dezafectare și atenuare
  , pentru a se asigura cea mai mare eficiență posibilă. |
| --- | --- |

(9)

Dezafectarea centralelor nucleare care fac obiectul prezentului regulament ar trebui să se realizeze prin recurgerea la cele mai bune cunoștințe tehnice disponibile, cu respectarea naturii și a specificațiilor tehnologice ale unităților care urmează a fi închise
  și prin evaluări detaliate ale progreselor înregistrate de procesele de dezafectare și atenuare
  , pentru a se asigura cea mai mare eficiență posibilă.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10a) | Costurile activităților de dezafectare reglementate de prezentul regulament ar trebui stabilite în conformitate cu standardele recunoscute la nivel internațional pentru estimările costurilor de dezafectare, cum ar fi, de exemplu, Structura internațională pentru costul dezafectării, publicată în comun de Agenția pentru Energie Nucleară, Agenția Internațională pentru Energie Atomică și Comisie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10a)

Costurile activităților de dezafectare reglementate de prezentul regulament ar trebui stabilite în conformitate cu standardele recunoscute la nivel internațional pentru estimările costurilor de dezafectare, cum ar fi, de exemplu, Structura internațională pentru costul dezafectării, publicată în comun de Agenția pentru Energie Nucleară, Agenția Internațională pentru Energie Atomică și Comisie.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Comisia va efectua un control eficace al evoluției procesului de dezafectare, pentru a asigura din partea Uniunii cea mai mare valoare adăugată pentru finanțarea alocată în cadrul prezentului regulament, cu toate că responsabilitatea finală pentru dezafectare revine statelor membre. Acesta include măsurarea efectivă a performanțelor și evaluarea măsurilor corective pe parcursul programului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Comisia va efectua un control eficace al evoluției procesului de dezafectare, pentru a asigura din partea Uniunii cea mai mare valoare adăugată pentru finanțarea alocată în cadrul prezentului regulament, cu toate că responsabilitatea finală pentru dezafectare revine statelor membre. Acesta include măsurarea efectivă a performanțelor și evaluarea măsurilor corective pe parcursul programului.

| (11) | Comisia va efectua un control eficace al evoluției procesului de dezafectare, pentru a asigura din partea Uniunii cea mai mare valoare adăugată pentru finanțarea alocată în cadrul prezentului regulament, cu toate că responsabilitatea finală pentru dezafectare revine statelor membre. Acesta include măsurarea efectivă a performanțelor și evaluarea măsurilor corective pe parcursul programului.
  Acest control ar trebui să fie instituit după stabilirea de indicatori de performanță calitativi și cantitativi relevanți, care vor fi monitorizați cu ușurință și care vor face obiectul unor raportări, în funcție de necesități. |
| --- | --- |

(11)

Comisia va efectua un control eficace al evoluției procesului de dezafectare, pentru a asigura din partea Uniunii cea mai mare valoare adăugată pentru finanțarea alocată în cadrul prezentului regulament, cu toate că responsabilitatea finală pentru dezafectare revine statelor membre. Acesta include măsurarea efectivă a performanțelor și evaluarea măsurilor corective pe parcursul programului.
  Acest control ar trebui să fie instituit după stabilirea de indicatori de performanță calitativi și cantitativi relevanți, care vor fi monitorizați cu ușurință și care vor face obiectul unor raportări, în funcție de necesități.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | Comisia ar trebui să garanteze, în cadrul activităților sale, o gestiune a fondurilor Uniunii care să fie total transparentă, responsabilă și supusă controlului democratic în ceea ce privește participarea acestora, scontată sau reală, la îndeplinirea obiectivelor generale ale programelor. În special, ar trebui soluționate problemele critice de ordin managerial, juridic, financiar și tehnic, sau ar trebui adoptate măsuri pentru a le soluționa. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12a)

Comisia ar trebui să garanteze, în cadrul activităților sale, o gestiune a fondurilor Uniunii care să fie total transparentă, responsabilă și supusă controlului democratic în ceea ce privește participarea acestora, scontată sau reală, la îndeplinirea obiectivelor generale ale programelor. În special, ar trebui soluționate problemele critice de ordin managerial, juridic, financiar și tehnic, sau ar trebui adoptate măsuri pentru a le soluționa.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Ar trebui depuse toate eforturile posibile pentru a continua practica cofinanțării, instituită în temeiul asistenței pentru preaderare și al asistenței oferite în perioada 2007-2013 în sprijinul eforturilor de dezafectare depuse de Lituania, precum și pentru a atrage cofinanțare din alte surse, după caz. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Ar trebui depuse toate eforturile posibile pentru a continua practica cofinanțării, instituită în temeiul asistenței pentru preaderare și al asistenței oferite în perioada 2007-2013 în sprijinul eforturilor de dezafectare depuse de Lituania, precum și pentru a atrage cofinanțare din alte surse, după caz.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezentul regulament instituie Programul multianual de asistență pentru dezafectare nucleară 2014 – 2020 (denumit în continuare „programul”) care stabilește normele
  de punere
  în aplicare a sprijinului financiar din partea Uniunii pentru măsurile legate de dezafectarea centralelor nucleare de la Kozlodui (unitățile 1 – 4; programul Kozlodui), Ignalina (unitățile 1 și 2; programul Ignalina) și Bohunice V1 (unitățile 1 și 2; programul Bohunice). | Prezentul regulament instituie Programul multianual de asistență pentru dezafectare nucleară 2014 – 2020 (denumit în continuare „programul”) care stabilește normele
  privind continuarea punerii
  în aplicare a sprijinului financiar din partea Uniunii pentru măsurile legate de dezafectarea centralelor nucleare de la Kozlodui (unitățile 1 – 4; programul Kozlodui), Ignalina (unitățile 1 și 2; programul Ignalina) și Bohunice V1 (unitățile 1 și 2; programul Bohunice). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezentul regulament instituie Programul multianual de asistență pentru dezafectare nucleară 2014 – 2020 (denumit în continuare „programul”) care stabilește normele
  de punere
  în aplicare a sprijinului financiar din partea Uniunii pentru măsurile legate de dezafectarea centralelor nucleare de la Kozlodui (unitățile 1 – 4; programul Kozlodui), Ignalina (unitățile 1 și 2; programul Ignalina) și Bohunice V1 (unitățile 1 și 2; programul Bohunice).

Prezentul regulament instituie Programul multianual de asistență pentru dezafectare nucleară 2014 – 2020 (denumit în continuare „programul”) care stabilește normele
  privind continuarea punerii
  în aplicare a sprijinului financiar din partea Uniunii pentru măsurile legate de dezafectarea centralelor nucleare de la Kozlodui (unitățile 1 – 4; programul Kozlodui), Ignalina (unitățile 1 și 2; programul Ignalina) și Bohunice V1 (unitățile 1 și 2; programul Bohunice).

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 1a |
| | Definiție |
| | În sensul prezentului regulament, dezafectarea cuprinde activitățile pregătitoare anterioare închiderii definitive (cum ar fi elaborarea unui plan de dezafectare, pregătirea documentației de licențiere și a proiectelor de infrastructuri pentru deșeuri) și toate activitățile care au loc după oprirea reactoarelor, și anume, evacuarea și eliminarea definitivă a combustibilului uzat, decontaminarea, demontarea și/sau demolarea instalațiilor nucleare, eliminarea materiilor radioactive reziduale și reabilitarea ecologică a sitului contaminat. Procesul de dezafectare se încheie după scoaterea instalației de sub controlul normativ și după eliminarea restricțiilor radiologice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 1a

Definiție

În sensul prezentului regulament, dezafectarea cuprinde activitățile pregătitoare anterioare închiderii definitive (cum ar fi elaborarea unui plan de dezafectare, pregătirea documentației de licențiere și a proiectelor de infrastructuri pentru deșeuri) și toate activitățile care au loc după oprirea reactoarelor, și anume, evacuarea și eliminarea definitivă a combustibilului uzat, decontaminarea, demontarea și/sau demolarea instalațiilor nucleare, eliminarea materiilor radioactive reziduale și reabilitarea ecologică a sitului contaminat. Procesul de dezafectare se încheie după scoaterea instalației de sub controlul normativ și după eliminarea restricțiilor radiologice.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Obiectivul general al programului este de a ajuta statele membre în cauză
  să atingă un stadiu
  ireversibil
  în cadrul procesului de dezafectare a
  unităților 1 – 4 de la centrala nucleară Kozlodui, a unităților 1 și 2 de la centrala nucleară Ignalina și a unităților 1 și 2 de la centrala nucleară Bohunice V1
  , în conformitate cu propriile planuri de dezafectare
  ,
  păstrând
  , în același timp, cel mai înalt nivel de securitate. | (1)   Obiectivul general al programului este de a ajuta statele membre în cauză
  să implementeze procesul constant vizând stadiul final
  ireversibil
  al dezafectării
  unităților 1-4 de la centrala nucleară Kozlodui, a unităților 1 și 2 de la centrala nucleară Ignalina și a unităților 1 și 2 de la centrala nucleară Bohunice V1,
  menținând
  , în același timp, cel mai înalt nivel de securitate
  în conformitate cu dreptul Uniunii privind securitatea nucleară și în special cu Directivele 96/29/Euratom

   (1)

  și 2009/71/Euratom

   (2)

  și 2011/70/Euratom ale Consiliului

   (3)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Obiectivul general al programului este de a ajuta statele membre în cauză
  să atingă un stadiu
  ireversibil
  în cadrul procesului de dezafectare a
  unităților 1 – 4 de la centrala nucleară Kozlodui, a unităților 1 și 2 de la centrala nucleară Ignalina și a unităților 1 și 2 de la centrala nucleară Bohunice V1
  , în conformitate cu propriile planuri de dezafectare
  ,
  păstrând
  , în același timp, cel mai înalt nivel de securitate.

(1)   Obiectivul general al programului este de a ajuta statele membre în cauză
  să implementeze procesul constant vizând stadiul final
  ireversibil
  al dezafectării
  unităților 1-4 de la centrala nucleară Kozlodui, a unităților 1 și 2 de la centrala nucleară Ignalina și a unităților 1 și 2 de la centrala nucleară Bohunice V1,
  menținând
  , în același timp, cel mai înalt nivel de securitate
  în conformitate cu dreptul Uniunii privind securitatea nucleară și în special cu Directivele 96/29/Euratom

   (1)

  și 2009/71/Euratom

   (2)

  și 2011/70/Euratom ale Consiliului

   (3)

  .

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2 – litera a – subpunctul iii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (iii) | gestionarea în condiții de securitate a deșeurilor rezultate în urma dezafectării, în conformitate cu un plan detaliat de gestionare a deșeurilor, cuantificată prin cantitatea și tipul deșeurilor
  condiționate
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(iii)

gestionarea în condiții de securitate a deșeurilor rezultate în urma dezafectării, în conformitate cu un plan detaliat de gestionare a deșeurilor, cuantificată prin cantitatea și tipul deșeurilor
  condiționate
  .

| (iii) | gestionarea în condiții de securitate a
  stocării pe termen lung și a eliminării
  deșeurilor rezultate în urma dezafectării, în conformitate cu un plan
  național
  detaliat de gestionare a deșeurilor, cuantificată prin cantitatea și tipul deșeurilor
  stocate și eliminate
  . |
| --- | --- |

(iii)

gestionarea în condiții de securitate a
  stocării pe termen lung și a eliminării
  deșeurilor rezultate în urma dezafectării, în conformitate cu un plan
  național
  detaliat de gestionare a deșeurilor, cuantificată prin cantitatea și tipul deșeurilor
  stocate și eliminate
  .

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2 – litera b – subpunctul iii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (iii) | efectuarea operațiunilor de demontare în sala turbinelor și în celelalte clădiri auxiliare și gestionarea în condiții de securitate a deșeurilor rezultate în urma dezafectării, în conformitate cu un plan detaliat de gestionare a deșeurilor, cuantificate prin
  tipul și numărul sistemelor auxiliare demontate și, respectiv, prin
  cantitatea și tipul deșeurilor
  condiționate
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(iii)

efectuarea operațiunilor de demontare în sala turbinelor și în celelalte clădiri auxiliare și gestionarea în condiții de securitate a deșeurilor rezultate în urma dezafectării, în conformitate cu un plan detaliat de gestionare a deșeurilor, cuantificate prin
  tipul și numărul sistemelor auxiliare demontate și, respectiv, prin
  cantitatea și tipul deșeurilor
  condiționate
  ;

| (iii) | efectuarea operațiunilor de demontare în sala turbinelor și în celelalte clădiri auxiliare și gestionarea în condiții de securitate
  , stocarea pe termen lung și eliminarea
  deșeurilor rezultate în urma dezafectării, în conformitate cu un plan
  național
  detaliat de gestionare a deșeurilor, cuantificate prin cantitatea și tipul deșeurilor
  stocate și eliminate
  . |
| --- | --- |

(iii)

efectuarea operațiunilor de demontare în sala turbinelor și în celelalte clădiri auxiliare și gestionarea în condiții de securitate
  , stocarea pe termen lung și eliminarea
  deșeurilor rezultate în urma dezafectării, în conformitate cu un plan
  național
  detaliat de gestionare a deșeurilor, cuantificate prin cantitatea și tipul deșeurilor
  stocate și eliminate
  .

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2 – litera c – subpunctul iii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (iii) | gestionarea în condiții de securitate a deșeurilor rezultate în urma dezafectării, în conformitate cu un plan detaliat de gestionare a deșeurilor, cuantificată prin cantitatea și tipul deșeurilor
  condiționate
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(iii)

gestionarea în condiții de securitate a deșeurilor rezultate în urma dezafectării, în conformitate cu un plan detaliat de gestionare a deșeurilor, cuantificată prin cantitatea și tipul deșeurilor
  condiționate
  .

| (iii) | gestionarea în condiții de securitate a
  stocării pe termen lung și a eliminării
  deșeurilor rezultate în urma dezafectării, în conformitate cu un plan
  național
  detaliat de gestionare a deșeurilor, cuantificată prin cantitatea și tipul deșeurilor
  stocate și eliminate
  . |
| --- | --- |

(iii)

gestionarea în condiții de securitate a
  stocării pe termen lung și a eliminării
  deșeurilor rezultate în urma dezafectării, în conformitate cu un plan
  național
  detaliat de gestionare a deșeurilor, cuantificată prin cantitatea și tipul deșeurilor
  stocate și eliminate
  .

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Oricare dintre programele de dezafectare menționate la alineatul (2) poate include, de asemenea, măsuri de menținere a nivelului înalt de securitate necesar pentru centralele nucleare aflate în proces de dezafectare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  Oricare dintre programele de dezafectare menționate la alineatul (2) poate include, de asemenea, măsuri de menținere a nivelului înalt de securitate necesar pentru centralele nucleare aflate în proces de dezafectare.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Etapele principale
  și
  termenele-țintă sunt definite în actul menționat la articolul 6 alineatul (2). | (3)   Etapele principale
  , rezultatele generale preconizate,
  termenele-țintă
  și indicatorii de performanță ai programului anual comun de activitate
  sunt definite în actul menționat la articolul 6 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Etapele principale
  și
  termenele-țintă sunt definite în actul menționat la articolul 6 alineatul (2).

(3)   Etapele principale
  , rezultatele generale preconizate,
  termenele-țintă
  și indicatorii de performanță ai programului anual comun de activitate
  sunt definite în actul menționat la articolul 6 alineatul (2).

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada 2014 – 2020 se ridică la
  552 947 000
   EUR la prețurile curente. | (1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada 2014 – 2020 se ridică la
  969 260 000
   EUR la prețurile curente. |
| Această sumă se distribuie între programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice după cum urmează: | Această sumă se distribuie între programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice după cum urmează: |
| (a) | 208 503 000
   EUR pentru programul Kozlodui pentru perioada 2014 – 2020; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada 2014 – 2020 se ridică la
  552 947 000
   EUR la prețurile curente.

(1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada 2014 – 2020 se ridică la
  969 260 000
   EUR la prețurile curente.

Această sumă se distribuie între programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice după cum urmează:

Această sumă se distribuie între programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice după cum urmează:

(a)

208 503 000
   EUR pentru programul Kozlodui pentru perioada 2014 – 2020;

| (a) | 293 032 000
   EUR pentru programul Kozlodui pentru perioada 2014 – 2020; |
| --- | --- |

(a)

293 032 000
   EUR pentru programul Kozlodui pentru perioada 2014 – 2020;

| (b) | 229 629 000
   EUR pentru programul Ignalina pentru perioada 2014 – 2017; |
| --- | --- |

(b)

229 629 000
   EUR pentru programul Ignalina pentru perioada 2014 – 2017;

| (b) | 450 818 000
   EUR pentru programul Ignalina pentru perioada 2014 – 2020; |
| --- | --- |

(b)

450 818 000
   EUR pentru programul Ignalina pentru perioada 2014 – 2020;

| (c) | 114 815 000
   EUR pentru programul Bohunice pentru perioada 2014 –
  2017
  . |
| --- | --- |

(c)

114 815 000
   EUR pentru programul Bohunice pentru perioada 2014 –
  2017
  .

| (c) | 225 410 000
   EUR pentru programul Bohunice pentru perioada 2014 –
  2020
  . |
| --- | --- |

(c)

225 410 000
   EUR pentru programul Bohunice pentru perioada 2014 –
  2020
  .

(1a)
     
  Creditele anuale sunt autorizate de Parlamentul European și Consiliu în limitele cadrului financiar multianual și fără a aduce atingere dispozițiilor din Acordul interinstituțional din ... 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară

   (4)

  .

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Comisia va examina performanța programului și va evalua progresele înregistrate de programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice în ceea ce privește etapele principale și termenele-țintă menționate la articolul 2 alineatul (3) până la sfârșitul anului
  2015
  , în cadrul evaluării intermediare prevăzute la articolul 8. Pe baza rezultatelor acestei evaluări, Comisia
  poate revizui
  valoarea creditelor alocate programului, precum și perioada de programare și distribuția creditelor între programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice. | (2)   
  Pe baza programelor menţionate la articolul 6 alineatele (1) şi (2),
  Comisia va examina performanța programului și va evalua progresele înregistrate de programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice în ceea ce privește etapele principale și termenele-țintă menționate la articolul 2 alineatul (3) până la sfârșitul anului
  2017
  , în cadrul evaluării intermediare prevăzute la articolul 8. Pe baza rezultatelor acestei evaluări
  și pentru a ține seama de progresele înregistrate și a asigura faptul că alocarea resurselor se bazează în continuare pe necesitățile reale de plată
  , Comisia
  revizuiește, dacă este cazul,
  valoarea creditelor alocate programului, precum și perioada de programare și distribuția creditelor între programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice.
  Ajustările creditelor nu trebuie în niciun caz să aducă atingere standardelor de securitate aplicate în cadrul centralelor nucleare și prevăzute la articolul 1. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Comisia va examina performanța programului și va evalua progresele înregistrate de programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice în ceea ce privește etapele principale și termenele-țintă menționate la articolul 2 alineatul (3) până la sfârșitul anului
  2015
  , în cadrul evaluării intermediare prevăzute la articolul 8. Pe baza rezultatelor acestei evaluări, Comisia
  poate revizui
  valoarea creditelor alocate programului, precum și perioada de programare și distribuția creditelor între programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice.

(2)   
  Pe baza programelor menţionate la articolul 6 alineatele (1) şi (2),
  Comisia va examina performanța programului și va evalua progresele înregistrate de programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice în ceea ce privește etapele principale și termenele-țintă menționate la articolul 2 alineatul (3) până la sfârșitul anului
  2017
  , în cadrul evaluării intermediare prevăzute la articolul 8. Pe baza rezultatelor acestei evaluări
  și pentru a ține seama de progresele înregistrate și a asigura faptul că alocarea resurselor se bazează în continuare pe necesitățile reale de plată
  , Comisia
  revizuiește, dacă este cazul,
  valoarea creditelor alocate programului, precum și perioada de programare și distribuția creditelor între programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice.
  Ajustările creditelor nu trebuie în niciun caz să aducă atingere standardelor de securitate aplicate în cadrul centralelor nucleare și prevăzute la articolul 1.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Alocarea financiară pentru programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice poate acoperi, de asemenea, cheltuielile aferente activităților de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, necesare pentru gestionarea programului și îndeplinirea obiectivelor acestuia, în special cheltuielile aferente studiilor, reuniunilor de experți, acțiunilor de informare și comunicare, inclusiv comunicării corporative a priorităților de politică ale Uniunii Europene, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament
  , și
  cheltuielile referitoare la rețelele IT specializate în procesarea și schimbul de informații, alături de toate celelalte cheltuieli pentru asistența tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea programului. | (3)   Alocarea financiară pentru programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice poate acoperi, de asemenea, cheltuielile aferente activităților de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, necesare pentru gestionarea programului și îndeplinirea obiectivelor acestuia, în special cheltuielile aferente studiilor, reuniunilor de experți,
  acțiunilor de formare,
  acțiunilor de informare și comunicare, inclusiv comunicării corporative a priorităților de politică ale Uniunii Europene, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament. Cheltuielile referitoare la rețelele IT specializate în procesarea și schimbul de informații, alături de toate celelalte cheltuieli pentru asistența tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea programului
  pot fi, de asemenea, acoperite
  . |
| Alocarea financiară poate acoperi, de asemenea, cheltuielile pentru asistența tehnică și administrativă necesare în vederea asigurării tranziției către program a măsurilor adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1990/2006 al Consiliului, al Regulamentului (Euratom) nr. 549/2007 și al Regulamentului (Euratom) nr. 647/2010 al Consiliului. | Alocarea financiară poate acoperi, de asemenea, cheltuielile pentru asistența tehnică și administrativă necesare în vederea asigurării tranziției către program a măsurilor adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1990/2006 al Consiliului, al Regulamentului (Euratom) nr. 549/2007 și al Regulamentului (Euratom) nr. 647/2010 al Consiliului.
  Alocarea financiară nu acoperă alte măsuri în afara celor menționate la prezentul articol și la articolul 2 din prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Alocarea financiară pentru programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice poate acoperi, de asemenea, cheltuielile aferente activităților de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, necesare pentru gestionarea programului și îndeplinirea obiectivelor acestuia, în special cheltuielile aferente studiilor, reuniunilor de experți, acțiunilor de informare și comunicare, inclusiv comunicării corporative a priorităților de politică ale Uniunii Europene, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament
  , și
  cheltuielile referitoare la rețelele IT specializate în procesarea și schimbul de informații, alături de toate celelalte cheltuieli pentru asistența tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea programului.

(3)   Alocarea financiară pentru programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice poate acoperi, de asemenea, cheltuielile aferente activităților de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, necesare pentru gestionarea programului și îndeplinirea obiectivelor acestuia, în special cheltuielile aferente studiilor, reuniunilor de experți,
  acțiunilor de formare,
  acțiunilor de informare și comunicare, inclusiv comunicării corporative a priorităților de politică ale Uniunii Europene, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament. Cheltuielile referitoare la rețelele IT specializate în procesarea și schimbul de informații, alături de toate celelalte cheltuieli pentru asistența tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea programului
  pot fi, de asemenea, acoperite
  .

Alocarea financiară poate acoperi, de asemenea, cheltuielile pentru asistența tehnică și administrativă necesare în vederea asigurării tranziției către program a măsurilor adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1990/2006 al Consiliului, al Regulamentului (Euratom) nr. 549/2007 și al Regulamentului (Euratom) nr. 647/2010 al Consiliului.

Alocarea financiară poate acoperi, de asemenea, cheltuielile pentru asistența tehnică și administrativă necesare în vederea asigurării tranziției către program a măsurilor adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1990/2006 al Consiliului, al Regulamentului (Euratom) nr. 549/2007 și al Regulamentului (Euratom) nr. 647/2010 al Consiliului.
  Alocarea financiară nu acoperă alte măsuri în afara celor menționate la prezentul articol și la articolul 2 din prezentul regulament.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Se depun toate eforturile pentru a continua practica de cofinanțare instituită în cadrul asistenței de preaderare și a asistenței acordate în perioada 2007-2013 în ceea ce privește activitățile de dezafectare întreprinse de Bulgaria, Lituania și Slovacia, precum și pentru a atrage alte surse de cofinanțare, după caz. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)
     
  Se depun toate eforturile pentru a continua practica de cofinanțare instituită în cadrul asistenței de preaderare și a asistenței acordate în perioada 2007-2013 în ceea ce privește activitățile de dezafectare întreprinse de Bulgaria, Lituania și Slovacia, precum și pentru a atrage alte surse de cofinanțare, după caz.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Conflictele legate de interpretările diferite ale tratatelor și cele referitoare la atribuirea de contracte fac obiectul controlului judiciar sau conflictele referitoare la atribuirea contractelor fac obiectul unei proceduri de conciliere. |
| | Întârzierile astfel generate pot conduce la suspendarea plăților și reducerea fondurilor. Un raport cu privire la acest aspect va fi prezentat de către Comisie, ca parte a raportului anual de evaluare menționat la articolul 6 alineatul (1a), Parlamentului European și Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3b)
     
  Conflictele legate de interpretările diferite ale tratatelor și cele referitoare la atribuirea de contracte fac obiectul controlului judiciar sau conflictele referitoare la atribuirea contractelor fac obiectul unei proceduri de conciliere.

Întârzierile astfel generate pot conduce la suspendarea plăților și reducerea fondurilor. Un raport cu privire la acest aspect va fi prezentat de către Comisie, ca parte a raportului anual de evaluare menționat la articolul 6 alineatul (1a), Parlamentului European și Consiliului.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Până la 1 ianuarie 2014, Bulgaria, Lituania și Slovacia
  trebuie să îndeplinească
  următoarele condiții ex ante: | (1)   Până la 1 ianuarie 2014, Bulgaria, Lituania și Slovacia
  adoptă măsurile corespunzătoare pentru a asigura faptul că îndeplinesc
  următoarele condiții ex ante: |
| (a) | respectarea acquis-ul Uniunii
  ; în special
  în domeniul securității nucleare, transpunerea în legislația națională a Directivei 2009/71/Euratom a Consiliului privind securitatea nucleară și a Directivei 2011/70/Euratom a Consiliului privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Până la 1 ianuarie 2014, Bulgaria, Lituania și Slovacia
  trebuie să îndeplinească
  următoarele condiții ex ante:

(1)   Până la 1 ianuarie 2014, Bulgaria, Lituania și Slovacia
  adoptă măsurile corespunzătoare pentru a asigura faptul că îndeplinesc
  următoarele condiții ex ante:

(a)

respectarea acquis-ul Uniunii
  ; în special
  în domeniul securității nucleare, transpunerea în legislația națională a Directivei 2009/71/Euratom a Consiliului privind securitatea nucleară și a Directivei 2011/70/Euratom a Consiliului privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.

| (a) | respectarea acquis-ul Uniunii în domeniul securității nucleare
  , în special în ceea ce privește
  transpunerea în legislația națională a Directivei 2009/71/Euratom a Consiliului privind securitatea nucleară și a Directivei 2011/70/Euratom a Consiliului privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. |
| --- | --- |

(a)

respectarea acquis-ul Uniunii în domeniul securității nucleare
  , în special în ceea ce privește
  transpunerea în legislația națională a Directivei 2009/71/Euratom a Consiliului privind securitatea nucleară și a Directivei 2011/70/Euratom a Consiliului privind gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive.

| (b) | stabilirea
  unui
  cadru juridic național care
  să prevadă dispoziții adecvate pentru acumularea în timp util a resurselor financiare naționale
  pentru finalizarea dezafectării în condiții de securitate, în conformitate cu normele aplicabile privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(b)

stabilirea
  unui
  cadru juridic național care
  să prevadă dispoziții adecvate pentru acumularea în timp util a resurselor financiare naționale
  pentru finalizarea dezafectării în condiții de securitate, în conformitate cu normele aplicabile privind ajutoarele de stat.

| (b) | stabilirea
  într-un cadru juridic național a unui plan de finanțare general
  care
  să identifice costurile totale necesare
  pentru finalizarea dezafectării în condiții de securitate
  a reactoarelor nucleare care fac obiectul prezentului regulament și care să precizeze în mod clar sursele de finanțare
  , în conformitate cu normele aplicabile privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(b)

stabilirea
  într-un cadru juridic național a unui plan de finanțare general
  care
  să identifice costurile totale necesare
  pentru finalizarea dezafectării în condiții de securitate
  a reactoarelor nucleare care fac obiectul prezentului regulament și care să precizeze în mod clar sursele de finanțare
  , în conformitate cu normele aplicabile privind ajutoarele de stat.

| (c) | înaintarea către Comisie a unui plan de dezafectare revizuit și detaliat. |
| --- | --- |

(c)

înaintarea către Comisie a unui plan de dezafectare revizuit și detaliat.

| (c) | înaintarea către Comisie a unui plan de dezafectare revizuit și detaliat
  , care să stabilească principalele obiective și sarcini, defalcate la nivelul activităților de dezafectare, proiectele anticipate, calendarul, etapele concrete, structura costurilor și proporțiile anticipate ale cofinanțării, inclusiv detalii privind modul în care finanțarea națională va fi asigurată pe termen lung
  .
  Acest plan va acorda o atenție adecvată celor mai recente orientări ale Agenției pentru Energie Nucleară și ale Comisiei privind estimarea costurilor de dezafectare. |
| --- | --- |

(c)

înaintarea către Comisie a unui plan de dezafectare revizuit și detaliat
  , care să stabilească principalele obiective și sarcini, defalcate la nivelul activităților de dezafectare, proiectele anticipate, calendarul, etapele concrete, structura costurilor și proporțiile anticipate ale cofinanțării, inclusiv detalii privind modul în care finanțarea națională va fi asigurată pe termen lung
  .
  Acest plan va acorda o atenție adecvată celor mai recente orientări ale Agenției pentru Energie Nucleară și ale Comisiei privind estimarea costurilor de dezafectare.

(1a)
     
  Până la 1 ianuarie 2014, Bulgaria, Lituania și Slovacia furnizează Comisiei informațiile necesare cu privire la îndeplinirea de către acestea a condițiilor ex ante menționate la alineatul (1).

(2)   Comisia evaluează informațiile furnizate cu privire la îndeplinirea condițiilor ex ante cu ocazia pregătirii programului anual de lucru pentru 2014, menționat la articolul 6 alineatul (1). Comisia poate decide
  , în momentul adoptării programului anual de lucru,
  să suspende în întregime sau parțial asistența financiară din partea Uniunii până la îndeplinirea satisfăcătoare a condițiilor ex ante.

(2)   Comisia evaluează informațiile furnizate cu privire la îndeplinirea condițiilor ex ante cu ocazia pregătirii programului anual de lucru pentru 2014, menționat la articolul 6 alineatul (1)
  , în special dacă problemele critice de ordin managerial, juridic, financiar și tehnic au fost soluționate sau dacă au fost adoptate măsuri pentru a le soluționa
  .
  În cazul în care există un aviz motivat al Comisiei cu privire la neîndeplinirea condiției menționate la alineatul (1) litera (a) din prezentul articol sau în cazul în care condițiile prevăzute la alineatul (1) literele (b) sau (c) din prezentul articol nu sunt îdeplinite în mod satisfăcător,
  Comisia poate decide să suspende în întregime sau parțial asistența financiară din partea Uniunii până la îndeplinirea satisfăcătoare a condițiilor ex ante.

O astfel de decizie se repercutează asupra adoptării programului anual de lucru și nu trebuie în niciun caz să aducă atingere standardelor de securitate aplicate în cadrul centralelor nucleare și prevăzute la articolul 1. Contravaloarea asistenței suspendate se stabilește conform criteriilor prevăzute în actele menționate la articolul 6 alineatul (2).

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Comisia adoptă un program anual comun de lucru pentru programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice, precizând obiectivele, rezultatele preconizate, indicatorii aferenți și calendarul pentru utilizarea fondurilor în cadrul fiecărui angajament financiar anual. | (1)   
  La începutul fiecărui an din perioada 2014-2020,
  Comisia adoptă un program anual comun de lucru pentru programele Kozlodui, Ignalina și
  respectiv
  Bohunice, precizând obiectivele, rezultatele preconizate, indicatorii
  de performanță
  aferenți și calendarul pentru utilizarea fondurilor în cadrul fiecărui angajament financiar anual. |
| | (1a)
     
  La sfârșitul fiecărui an din perioada 2014-2020, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a punerii în aplicare a programelor anuale comune de lucru. Acest raport va servi ca bază pentru adoptarea următoarelor programe anuale de lucru. |
| (2)   Comisia adoptă, cel târziu la 31 decembrie 2014, procedurile detaliate de punere în aplicare pe durata
  programului
  .
  Actul
  care instituie procedurile de punere în aplicare trebuie, de asemenea, să definească mai detaliat, pentru programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice
  , rezultatele preconizate, precum și activitățile și indicatorii de performanță corespunzători
  . Acesta va conține planurile de dezafectare revizuite și detaliate, menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (c), care servesc ca bază pentru monitorizarea progreselor și a obținerii la timp a rezultatelor preconizate. | (2)   Comisia adoptă, cel târziu la 31 decembrie 2014, procedurile detaliate de punere în aplicare pe durata
  programelor
  .
  Aceste acte de punere în aplicare,
  care instituie procedurile de punere în aplicare trebuie, de asemenea, să definească mai detaliat
  elementele menționate la alineatul (1) din prezentul articol
  pentru programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice. Acesta va conține planurile de dezafectare revizuite și detaliate, menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (c), care servesc ca bază pentru monitorizarea progreselor și a obținerii la timp a rezultatelor preconizate. |
| | (2a)
     
  Comisia asigură punerea în aplicare a prezentului regulament. Aceasta întocmește o evaluare intermediară, conform dispozițiilor articolului 8 alineatul (1). |
| (3)   Programele anuale de lucru și actele care instituie procedurile de punere în aplicare, menționate la alineatele (1) și (2), se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 9 alineatul (2). | (3)   Programele anuale de lucru și actele care instituie procedurile de punere în aplicare, menționate la alineatele (1) și (2), se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 9 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Comisia adoptă un program anual comun de lucru pentru programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice, precizând obiectivele, rezultatele preconizate, indicatorii aferenți și calendarul pentru utilizarea fondurilor în cadrul fiecărui angajament financiar anual.

(1)   
  La începutul fiecărui an din perioada 2014-2020,
  Comisia adoptă un program anual comun de lucru pentru programele Kozlodui, Ignalina și
  respectiv
  Bohunice, precizând obiectivele, rezultatele preconizate, indicatorii
  de performanță
  aferenți și calendarul pentru utilizarea fondurilor în cadrul fiecărui angajament financiar anual.

(1a)
     
  La sfârșitul fiecărui an din perioada 2014-2020, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a punerii în aplicare a programelor anuale comune de lucru. Acest raport va servi ca bază pentru adoptarea următoarelor programe anuale de lucru.

(2)   Comisia adoptă, cel târziu la 31 decembrie 2014, procedurile detaliate de punere în aplicare pe durata
  programului
  .
  Actul
  care instituie procedurile de punere în aplicare trebuie, de asemenea, să definească mai detaliat, pentru programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice
  , rezultatele preconizate, precum și activitățile și indicatorii de performanță corespunzători
  . Acesta va conține planurile de dezafectare revizuite și detaliate, menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (c), care servesc ca bază pentru monitorizarea progreselor și a obținerii la timp a rezultatelor preconizate.

(2)   Comisia adoptă, cel târziu la 31 decembrie 2014, procedurile detaliate de punere în aplicare pe durata
  programelor
  .
  Aceste acte de punere în aplicare,
  care instituie procedurile de punere în aplicare trebuie, de asemenea, să definească mai detaliat
  elementele menționate la alineatul (1) din prezentul articol
  pentru programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice. Acesta va conține planurile de dezafectare revizuite și detaliate, menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (c), care servesc ca bază pentru monitorizarea progreselor și a obținerii la timp a rezultatelor preconizate.

(2a)
     
  Comisia asigură punerea în aplicare a prezentului regulament. Aceasta întocmește o evaluare intermediară, conform dispozițiilor articolului 8 alineatul (1).

(3)   Programele anuale de lucru și actele care instituie procedurile de punere în aplicare, menționate la alineatele (1) și (2), se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 9 alineatul (2).

(3)   Programele anuale de lucru și actele care instituie procedurile de punere în aplicare, menționate la alineatele (1) și (2), se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 9 alineatul (2).

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Până la data de 31 martie a anului care urmează fiecărui exercițiu financiar, statele membre în cauză redactează un raport privind utilizarea alocărilor financiare. Aceste rapoarte, certificate de instituțiile naționale de control, sunt prezentate Comisiei și Consiliului pentru a fi anexate la procedura generală de descărcare de gestiune a bugetului anual al Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)
     
  Până la data de 31 martie a anului care urmează fiecărui exercițiu financiar, statele membre în cauză redactează un raport privind utilizarea alocărilor financiare. Aceste rapoarte, certificate de instituțiile naționale de control, sunt prezentate Comisiei și Consiliului pentru a fi anexate la procedura generală de descărcare de gestiune a bugetului anual al Uniunii.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a audita, pe baza documentelor și la fața locului, toți beneficiarii de subvenții, contractorii și subcontractorii care au primit fonduri din partea Uniunii. | (2)   Comisia sau reprezentanții acesteia
  , instituțiile naționale de control ale statelor membre în care se află locul de amplasare a centralelor nucleare care urmează să fie dezafectate,
  și Curtea de Conturi au competența de a audita, pe baza documentelor și la fața locului, toți beneficiarii de subvenții, contractorii și subcontractorii care au primit fonduri din partea Uniunii.
  Rezultatele acestor activități de audit se comunică Parlamentului European. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a audita, pe baza documentelor și la fața locului, toți beneficiarii de subvenții, contractorii și subcontractorii care au primit fonduri din partea Uniunii.

(2)   Comisia sau reprezentanții acesteia
  , instituțiile naționale de control ale statelor membre în care se află locul de amplasare a centralelor nucleare care urmează să fie dezafectate,
  și Curtea de Conturi au competența de a audita, pe baza documentelor și la fața locului, toți beneficiarii de subvenții, contractorii și subcontractorii care au primit fonduri din partea Uniunii.
  Rezultatele acestor activități de audit se comunică Parlamentului European.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate desfășura verificări și inspecții la fața locului în cazul operatorilor economici vizați direct sau indirect de astfel de finanțări, în conformitate cu procedurile stabilite de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, pentru a determina dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene în legătură cu un acord sau cu o decizie de acordare a unei subvenții, sau cu un contract privind o finanțare din partea Uniunii. | Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate desfășura verificări și inspecții la fața locului în cazul operatorilor economici vizați direct sau indirect de astfel de finanțări, în conformitate cu procedurile stabilite de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, pentru a determina dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene în legătură cu un acord sau cu o decizie de acordare a unei subvenții, sau cu un contract privind o finanțare din partea Uniunii.
  Rezultatele acestor verificări și inspecții se comunică Parlamentului European. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate desfășura verificări și inspecții la fața locului în cazul operatorilor economici vizați direct sau indirect de astfel de finanțări, în conformitate cu procedurile stabilite de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, pentru a determina dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene în legătură cu un acord sau cu o decizie de acordare a unei subvenții, sau cu un contract privind o finanțare din partea Uniunii.

Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate desfășura verificări și inspecții la fața locului în cazul operatorilor economici vizați direct sau indirect de astfel de finanțări, în conformitate cu procedurile stabilite de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, pentru a determina dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene în legătură cu un acord sau cu o decizie de acordare a unei subvenții, sau cu un contract privind o finanțare din partea Uniunii.
  Rezultatele acestor verificări și inspecții se comunică Parlamentului European.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Fără a aduce atingere primelor două paragrafe, acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, acordurile și deciziile de acordare a unei subvenții și contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament trebuie să împuternicească în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața locului. | Fără a aduce atingere primelor două paragrafe, acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, acordurile și deciziile de acordare a unei subvenții și contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața locului
  și garantează comunicarea rezultatelor acestora către Parlamentul European
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Fără a aduce atingere primelor două paragrafe, acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, acordurile și deciziile de acordare a unei subvenții și contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament trebuie să împuternicească în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața locului.

Fără a aduce atingere primelor două paragrafe, acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, acordurile și deciziile de acordare a unei subvenții și contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața locului
  și garantează comunicarea rezultatelor acestora către Parlamentul European
  .

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Evaluare | Evaluarea intermediară |
| (1)   Comisia elaborează, până cel târziu la finalul anului 2015, un raport de evaluare a realizării obiectivelor din cadrul tuturor măsurilor, cu privire la rezultate și la impact,
  precum și
  la eficiența utilizării resurselor și la valoarea adăugată a acesteia din partea Uniunii, în vederea luării unei decizii de modificare sau de suspendare a măsurilor. Evaluarea abordează și domeniile în care se pot face simplificări, coerența internă și externă a realizării obiectivelor, precum și menținerea relevanței tuturor obiectivelor. Aceasta trebuie să țină seama de rezultatele evaluării impactului pe termen lung al măsurilor anterioare. | (1)   Comisia elaborează,
  în strânsă cooperare cu statele membre în cauză și cu beneficiarii,
  până cel târziu la finalul anului
  2017
  , un raport de evaluare
  intermediară
  a realizării obiectivelor din cadrul tuturor măsurilor, cu privire la rezultate și la impact, la eficiența utilizării resurselor și la valoarea adăugată a acesteia din partea Uniunii,
  precum și la eficacitatea gestionării programului, inclusiv a gestionării fondurilor Uniunii,
  în vederea luării unei decizii de modificare sau de suspendare a măsurilor.
  Pe baza rezultatelor acestei evaluări, Comisia poate revizui gradul de adecvare a creditelor alocate programului, precum și distribuția acestora între programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice, de comun acord cu autoritățile bugetare ale Uniunii și în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. .../2013 [de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020].
  Evaluarea intermediară abordează și domeniile în care se pot face simplificări, coerența internă și externă a realizării obiectivelor, precum și menținerea relevanței tuturor obiectivelor. Aceasta trebuie să țină seama de rezultatele evaluării impactului pe termen lung al măsurilor anterioare. |
| (2)
     
  Comisia efectuează o evaluare ex-post, în strânsă cooperare cu statele membre și cu beneficiarii, care examinează eficacitatea și eficiența programului, precum și impactul său asupra dezafectării. | |
| (3)   Evaluările țin seama de progresele realizate în ceea ce privește indicatorii de performanță menționați la articolul 2 alineatul (2). | (3)   Evaluările
  intermediare
  țin seama de progresele realizate în ceea ce privește indicatorii de performanță menționați la articolul 2 alineatul (2)
  și de respectarea cerințelor stabilite în planul de dezafectare menționat la articolul 4 alineatul (1) litera (c)
  . |
| (4)   Comisia
  comunică
  concluziile acestor evaluări Parlamentului European și Consiliului. | (4)   Comisia
  prezintă
  concluziile acestor evaluări Parlamentului European și Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Evaluare

Evaluarea intermediară

(1)   Comisia elaborează, până cel târziu la finalul anului 2015, un raport de evaluare a realizării obiectivelor din cadrul tuturor măsurilor, cu privire la rezultate și la impact,
  precum și
  la eficiența utilizării resurselor și la valoarea adăugată a acesteia din partea Uniunii, în vederea luării unei decizii de modificare sau de suspendare a măsurilor. Evaluarea abordează și domeniile în care se pot face simplificări, coerența internă și externă a realizării obiectivelor, precum și menținerea relevanței tuturor obiectivelor. Aceasta trebuie să țină seama de rezultatele evaluării impactului pe termen lung al măsurilor anterioare.

(1)   Comisia elaborează,
  în strânsă cooperare cu statele membre în cauză și cu beneficiarii,
  până cel târziu la finalul anului
  2017
  , un raport de evaluare
  intermediară
  a realizării obiectivelor din cadrul tuturor măsurilor, cu privire la rezultate și la impact, la eficiența utilizării resurselor și la valoarea adăugată a acesteia din partea Uniunii,
  precum și la eficacitatea gestionării programului, inclusiv a gestionării fondurilor Uniunii,
  în vederea luării unei decizii de modificare sau de suspendare a măsurilor.
  Pe baza rezultatelor acestei evaluări, Comisia poate revizui gradul de adecvare a creditelor alocate programului, precum și distribuția acestora între programele Kozlodui, Ignalina și Bohunice, de comun acord cu autoritățile bugetare ale Uniunii și în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. .../2013 [de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020].
  Evaluarea intermediară abordează și domeniile în care se pot face simplificări, coerența internă și externă a realizării obiectivelor, precum și menținerea relevanței tuturor obiectivelor. Aceasta trebuie să țină seama de rezultatele evaluării impactului pe termen lung al măsurilor anterioare.

(2)
     
  Comisia efectuează o evaluare ex-post, în strânsă cooperare cu statele membre și cu beneficiarii, care examinează eficacitatea și eficiența programului, precum și impactul său asupra dezafectării.

(3)   Evaluările țin seama de progresele realizate în ceea ce privește indicatorii de performanță menționați la articolul 2 alineatul (2).

(3)   Evaluările
  intermediare
  țin seama de progresele realizate în ceea ce privește indicatorii de performanță menționați la articolul 2 alineatul (2)
  și de respectarea cerințelor stabilite în planul de dezafectare menționat la articolul 4 alineatul (1) litera (c)
  .

(4)   Comisia
  comunică
  concluziile acestor evaluări Parlamentului European și Consiliului.

(4)   Comisia
  prezintă
  concluziile acestor evaluări Parlamentului European și Consiliului.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 8a |
| | Evaluarea finală pentru perioada 2014-2020 |
| | (1)
     
  Comisia realizează o evaluare ex post, în strânsă cooperare cu beneficiarii. Evaluarea ex post examinează eficacitatea și eficiența programului, precum și impactul său asupra dezafectării. |
| | (2)
     
  Până la 31 decembrie 2020, Comisia elaborează, în strânsă cooperare cu statele membre în cauză și cu beneficiarii, un raport final de evaluare privind eficacitatea și eficiența programului, precum și eficacitatea măsurilor finanțate în ceea ce privește impactul obținut, utilizarea resurselor și valoarea adăugată la nivelul Uniunii, utilizând indicatori calitativi și cantitativi adecvați. Raportul de evaluare stabilește dacă este necesară în continuare asistența financiară din partea Uniunii pe perioada următorului cadru financiar multianual.. |
| | (3)
     
  Evaluarea finală ține seama de progresele realizate în ceea ce privește indicatorii de performanță menționați la articolul 2 alineatul (2). |
| | (4)
     
  Comisia comunică concluziile evaluării finale Parlamentului European și Consiliului. |
| | (5)
     
  Comisia ține seama de expertiza și strategiile diferite în domeniul dezafectării utilizate de Bulgaria, Lituania și Slovacia, pentru a explora posibile modalități de armonizare a abordărilor în ceea ce privește dezafectarea la nivelul Uniunii, permițând astfel acumularea în timp util de cunoștințe necesare cu scopul de a îmbunătăți competitivitatea industriei nucleare a Uniunii în acest domeniu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 8a

Evaluarea finală pentru perioada 2014-2020

(1)
     
  Comisia realizează o evaluare ex post, în strânsă cooperare cu beneficiarii. Evaluarea ex post examinează eficacitatea și eficiența programului, precum și impactul său asupra dezafectării.

(2)
     
  Până la 31 decembrie 2020, Comisia elaborează, în strânsă cooperare cu statele membre în cauză și cu beneficiarii, un raport final de evaluare privind eficacitatea și eficiența programului, precum și eficacitatea măsurilor finanțate în ceea ce privește impactul obținut, utilizarea resurselor și valoarea adăugată la nivelul Uniunii, utilizând indicatori calitativi și cantitativi adecvați. Raportul de evaluare stabilește dacă este necesară în continuare asistența financiară din partea Uniunii pe perioada următorului cadru financiar multianual..

(3)
     
  Evaluarea finală ține seama de progresele realizate în ceea ce privește indicatorii de performanță menționați la articolul 2 alineatul (2).

(4)
     
  Comisia comunică concluziile evaluării finale Parlamentului European și Consiliului.

(5)
     
  Comisia ține seama de expertiza și strategiile diferite în domeniul dezafectării utilizate de Bulgaria, Lituania și Slovacia, pentru a explora posibile modalități de armonizare a abordărilor în ceea ce privește dezafectarea la nivelul Uniunii, permițând astfel acumularea în timp util de cunoștințe necesare cu scopul de a îmbunătăți competitivitatea industriei nucleare a Uniunii în acest domeniu.

---

(1)  
  Directiva 96/29/Euratom a Consiliului din 13 mai 1996 de stabilire a normelor de securitate de bază privind protecția sănătății lucrătorilor și a populației împotriva pericolelor prezentate de radiațiile ionizante (JO L 159, 29.6.1996, p. 1.)

(2)  
  Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului din 25 iunie 2009 de instituire a unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară a instalațiilor (JO L 172, 2.7.2009, p. 18.)

(3)  
  Directiva 2011/70/Euratom din 19 iulie 2011 de instituire a unui cadru comunitar pentru gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive (JO L 199, 2.8.2011, p. 48.)

(4)  
  JO ...

---

Miercuri, 20 noiembrie 2013

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/140 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/140

---

P7_TA(2013)0472

Procedura bugetară 2014: text comun

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la proiectul comun de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014 aprobat de comitetul de conciliere în cadrul procedurii bugetare (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

(2016/C 436/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul comun aprobat de comitetul de conciliere (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013) și declarațiile Parlamentului, Consiliului și Comisiei anexate la prezenta rezoluție, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul comun aprobat de comitetul de conciliere (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013) și declarațiile Parlamentului, Consiliului și Comisiei anexate la prezenta rezoluție,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014, astfel cum a fost modificat de Consiliu – toate secțiunile (1) și amendamentele bugetare incluse în aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014, astfel cum a fost modificat de Consiliu – toate secțiunile (1) și amendamentele bugetare incluse în aceasta,

| — | având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014, adoptat de Comisie la 28 iunie 2013 (COM(2013)0450), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014, adoptat de Comisie la 28 iunie 2013 (COM(2013)0450),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget general al Uniunii Europene, adoptată de Consiliu la 2 septembrie 2013 și transmisă Parlamentului European la 12 septembrie 2013 (13176/2013 – C7-0260/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget general al Uniunii Europene, adoptată de Consiliu la 2 septembrie 2013 și transmisă Parlamentului European la 12 septembrie 2013 (13176/2013 – C7-0260/2013),

| — | având în vedere scrisorile rectificative nr. 1/2014 (COM(2013)0644) și nr. 2/2014 (COM(2013)0719) la proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014, prezentate de Comisie la 18 septembrie 2013 și, respectiv, la 16 octombrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile rectificative nr. 1/2014 (COM(2013)0644) și nr. 2/2014 (COM(2013)0719) la proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014, prezentate de Comisie la 18 septembrie 2013 și, respectiv, la 16 octombrie 2013,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (3),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (4),

| — | având în vedere proiectul de acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară,

| — | având în vedere propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014 – 2020; |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014 – 2020;

| — | având în vedere articolele 75d și 75e din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 75d și 75e din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul delegației sale la Comitetul de conciliere (A7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul delegației sale la Comitetul de conciliere (A7-0387/2013),

| 1. | aprobă proiectul comun convenit de comitetul de conciliere, care constă în ansamblul alcătuit din următoarele documente:






  — | lista liniilor bugetare nemodificate comparativ cu proiectul de buget sau cu poziția Consiliului; |
| --- | --- | --- |

1.

aprobă proiectul comun convenit de comitetul de conciliere, care constă în ansamblul alcătuit din următoarele documente:

—

lista liniilor bugetare nemodificate comparativ cu proiectul de buget sau cu poziția Consiliului;

| — | sumele totale aferente rubricilor cadrului financiar; |
| --- | --- |

—

sumele totale aferente rubricilor cadrului financiar;

| — | sumele linie cu linie pentru toate posturile bugetare; |
| --- | --- |

—

sumele linie cu linie pentru toate posturile bugetare;

| — | un document consolidat în care se prezintă sumele și textul final al tuturor liniilor modificate în timpul concilierii; |
| --- | --- |

—

un document consolidat în care se prezintă sumele și textul final al tuturor liniilor modificate în timpul concilierii;

| 2. | confirmă declarațiile comune ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei incluse în Concluziile comune convenite de comitetul de conciliere anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

confirmă declarațiile comune ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei incluse în Concluziile comune convenite de comitetul de conciliere anexate la prezenta rezoluție;

| 3. | confirmă declarațiile comune ale Parlamentului și ale Comisiei privind creditele de plată, precum și ale Parlamentului și ale Consiliului privind rubrica 5 și ajustările salariale și privind reprezentanții speciali ai UE, anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

confirmă declarațiile comune ale Parlamentului și ale Comisiei privind creditele de plată, precum și ale Parlamentului și ale Consiliului privind rubrica 5 și ajustările salariale și privind reprezentanții speciali ai UE, anexate la prezenta rezoluție;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție legislativă Consiliului, Comisiei și celorlalte instituții și organe interesate, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție legislativă Consiliului, Comisiei și celorlalte instituții și organe interesate, precum și parlamentelor naționale.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0437.

(2)  JO L 163, 23.6.2007, p. 17.

(3)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(4)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---

ANEXĂ

FINAL 12/11/2013

Bugetul 2014 – Concluzii comune

Prezentele concluzii comune cuprind următoarele secțiuni:

| | 1. | Bugetul 2014 |
| --- | --- | --- |

1.

Bugetul 2014

| 2. | Bugetul 2013 – Budgetele rectificative nr. 8/2013 și nr. 9/2013 |
| --- | --- |

2.

Bugetul 2013 – Budgetele rectificative nr. 8/2013 și nr. 9/2013

| 3. | Declarații |
| --- | --- |

3.

Declarații

1.   Bugetul 2014

1.1.   Linii „închise”

Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentele concluzii, sunt confirmate toate liniile bugetare nemodificate nici de Consiliu, nici de Parlament și liniile bugetare la care Parlamentul a acceptat amendamentele Consiliului în lectura lor respectivă.

În cazul celorlalte linii bugetare, comitetul de conciliere a ajuns la următoarele concluzii:

1.2.   Aspecte orizontale

Agenții descentralizate

Pentru toate agențiile descentralizate, numărul de posturi este stabilit la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, cu următoarele excepții:

| — | Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA), pentru care s-au convenit 7 posturi suplimentare; |
| --- | --- |

—

Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA), pentru care s-au convenit 7 posturi suplimentare;

| — | Autoritatea Bancară Europeană (ABE), pentru care s-au convenit 8 posturi suplimentare; |
| --- | --- |

—

Autoritatea Bancară Europeană (ABE), pentru care s-au convenit 8 posturi suplimentare;

| — | Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA), pentru care s-au convenit 3 posturi suplimentare; |
| --- | --- |

—

Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA), pentru care s-au convenit 3 posturi suplimentare;

| — | Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), pentru care s-au convenit 5 posturi suplimentare; |
| --- | --- |

—

Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), pentru care s-au convenit 5 posturi suplimentare;

| — | Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO), pentru care s-au convenit 2 posturi suplimentare; precum și |
| --- | --- |

—

Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO), pentru care s-au convenit 2 posturi suplimentare; precum și

| — | EUROPOL, pentru care s-au convenit 2 posturi suplimentare. |
| --- | --- |

—

EUROPOL, pentru care s-au convenit 2 posturi suplimentare.

Pentru agențiile descentralizate, contribuția UE (în credite de angajament și în credite de plată) este stabilită în conformitate cu nivelul propus de Comisie în proiectul de buget (PB), cu următoarele excepții:

| — | Autoritatea Bancară Europeană (ABE), pentru care s-a convenit o sumă suplimentară de 2,1 milioane EUR, pe baza metodei de repartizare a finanțării, în virtutea căreia o proporție de 40 % îi revine Uniunii Europene (60 % urmând să fie cofinanțate de autoritățile naționale de supraveghere); |
| --- | --- |

—

Autoritatea Bancară Europeană (ABE), pentru care s-a convenit o sumă suplimentară de 2,1 milioane EUR, pe baza metodei de repartizare a finanțării, în virtutea căreia o proporție de 40 % îi revine Uniunii Europene (60 % urmând să fie cofinanțate de autoritățile naționale de supraveghere);

| — | Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA), pentru care s-a convenit o sumă suplimentară de 1,2 milioane EUR, în virtutea căreia o proporție de 40 % îi revine Uniunii Europene (60 % urmând să fie cofinanțate de autoritățile naționale de supraveghere); |
| --- | --- |

—

Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA), pentru care s-a convenit o sumă suplimentară de 1,2 milioane EUR, în virtutea căreia o proporție de 40 % îi revine Uniunii Europene (60 % urmând să fie cofinanțate de autoritățile naționale de supraveghere);

| — | Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), pentru care s-a convenit o sumă suplimentară de 2,0 milioane EUR, pe baza metodei de repartizare a finanțării, în virtutea căreia o proporție de 40 % îi revine Uniunii Europene (60 % urmând să fie cofinanțate de autoritățile naționale de supraveghere); |
| --- | --- |

—

Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), pentru care s-a convenit o sumă suplimentară de 2,0 milioane EUR, pe baza metodei de repartizare a finanțării, în virtutea căreia o proporție de 40 % îi revine Uniunii Europene (60 % urmând să fie cofinanțate de autoritățile naționale de supraveghere);

| — | Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO), pentru care s-a convenit o sumă suplimentară de 0,130 milioane EUR; |
| --- | --- |

—

Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO), pentru care s-a convenit o sumă suplimentară de 0,130 milioane EUR;

| — | EUROPOL, pentru care s-a convenit o sumă suplimentară de 1,7 milioane EUR; precum și |
| --- | --- |

—

EUROPOL, pentru care s-a convenit o sumă suplimentară de 1,7 milioane EUR; precum și

| — | FRONTEX, pentru care s-a convenit o sumă suplimentară de 2,0 milioane EUR. |
| --- | --- |

—

FRONTEX, pentru care s-a convenit o sumă suplimentară de 2,0 milioane EUR.

Comitetul de conciliere convine asupra declarației comune privind agențiile descentralizate expuse în Secțiunea 3.4.

Agenții executive

Contribuția din partea UE (în credite de angajament și în credite de plată) și numărul de posturi pentru agențiile executive sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în scrisoarea rectificativă 2/2014.

Inițiative tehnologice comune (ITC)

Contribuția din partea UE (în credite de angajament și în credite de plată) și numărul de posturi pentru inițiativele tehnologice comune sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget (PB) modificat prin scrisoarea rectificativă 1/2014.

Proiecte-pilot/acțiuni pregătitoare

A fost aprobat un pachet cuprinzător de 68 de proiecte-pilot/acțiuni pregătitoare (PP/AP), ce corespund unei sume de 79,4 milioane EUR în credite de plată, conform propunerii Parlamentului. Când un proiect-pilot sau o acțiune pregătitoare par să fie acoperite de un temei juridic existent, Comisia poate propune transferul creditelor în contul temeiului juridic corespunzător pentru a facilita realizarea acțiunii.

Acest pachet respectă pe deplin plafoanele corespunzătoare proiectelor-pilot și acțiunilor pregătitoare prevăzute în Regulamentul financiar.

1.3.   Rubricile de cheltuieli din cadrul financiar – credite de angajament

După ce a luat în considerare concluziile de mai sus privind liniile bugetare „închise”, agențiile, proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare, comitetul de conciliere a convenit următoarele:

Rubrica 1a

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget modificat prin scrisorile rectificative nr. 1 și nr. 2/2014, cu următoarele excepții:

| în milioane EUR |
| --- |
| Linie bugetară | Numele | Majorări/reduceri ale creditelor de angajament |
| PB 2014 | Buget 2014 | Diferența |
| 01 02 01 | Coordonarea, supravegherea și comunicarea privind Uniunea economică și monetară, inclusiv moneda euro | 13,000 | 11,000 | -2,000 |
| 04 03 01 02 | Dialogul social | 38,500 | — | -38,500 |
| 04 03 01 05 | Ședințe de informare și formare în favoarea organizațiilor lucrătorilor | — | 18,600 | 18,600 |
| 04 03 01 06 | Informarea, consultarea și participarea reprezentanților întreprinderilor | — | 7,250 | 7,250 |
| 04 03 01 08 | Relații de muncă și dialog social | — | 15,935 | 15,935 |
| 04 03 02 02 | EURES – promovarea mobilității geografice a lucrătorilor și impulsionarea șanselor de angajare | 19,310 | 21,300 | 1,990 |
| 04 03 02 03 | Microfinanțare și antreprenoriat social – facilitarea accesului la finanțare al întreprinzătorilor, în special al celor care sunt cei mai îndepărtați de piața forței de muncă, și al întreprinderilor sociale | 25,074 | 26,500 | 1,426 |
| 06 02 05 | Activități de sprijin pentru politica europeană în domeniul transporturilor și al drepturilor pasagerilor, inclusiv activități de comunicare | 16,019 | 20,019 | 4,000 |
| 09 03 01 | Accelerarea dezvoltării rețelelor în bandă largă | — | 10,000 | 10,000 |
| 09 04 01 01 | Consolidarea cercetării în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente | 241,003 | 246,003 | 5,000 |
| 15 02 10 | Evenimente anuale speciale: | — | 3,000 | 3,000 |
| Total | | | 26,701 |

în milioane EUR

Linie bugetară

Numele

Majorări/reduceri ale creditelor de angajament

PB 2014

Buget 2014

Diferența

01 02 01

Coordonarea, supravegherea și comunicarea privind Uniunea economică și monetară, inclusiv moneda euro

13,000

11,000

-2,000

04 03 01 02

Dialogul social

38,500

—

-38,500

04 03 01 05

Ședințe de informare și formare în favoarea organizațiilor lucrătorilor

—

18,600

18,600

04 03 01 06

Informarea, consultarea și participarea reprezentanților întreprinderilor

—

7,250

7,250

04 03 01 08

Relații de muncă și dialog social

—

15,935

15,935

04 03 02 02

EURES – promovarea mobilității geografice a lucrătorilor și impulsionarea șanselor de angajare

19,310

21,300

1,990

04 03 02 03

Microfinanțare și antreprenoriat social – facilitarea accesului la finanțare al întreprinzătorilor, în special al celor care sunt cei mai îndepărtați de piața forței de muncă, și al întreprinderilor sociale

25,074

26,500

1,426

06 02 05

Activități de sprijin pentru politica europeană în domeniul transporturilor și al drepturilor pasagerilor, inclusiv activități de comunicare

16,019

20,019

4,000

09 03 01

Accelerarea dezvoltării rețelelor în bandă largă

—

10,000

10,000

09 04 01 01

Consolidarea cercetării în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente

241,003

246,003

5,000

15 02 10

Evenimente anuale speciale:

—

3,000

3,000

Total

26,701

În consecință, după ce s-au luat în considerare proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare, precum și agențiile descentralizate, marja rămasă sub plafonul de cheltuieli de la rubrica 1a se ridică la 76,0 milioane EUR.

Rubrica 1b

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2014, cu excepția următoarelor linii bugetare, pentru care s-a convenit, în fiecare caz, o sumă de 2,5 milioane EUR în credite de angajament:

| — | 13 03 67 „Strategiile macroregionale 2014-2020: Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice – Asistență tehnică” și |
| --- | --- |

—

13 03 67 „Strategiile macroregionale 2014-2020: Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice – Asistență tehnică” și

| — | 13 03 68 „Strategiile macroregionale 2014-2020: Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării – Asistență tehnică”. |
| --- | --- |

—

13 03 68 „Strategiile macroregionale 2014-2020: Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării – Asistență tehnică”.

În plus, pentru Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane (FAED, capitolul 04 06), s-a aprobat o sumă suplimentară de 134,9 milioane EUR reprezentând credite de angajament. O sumă corespunzătoare în credite de angajament se transferă de la Fondul social european (FSE, capitolul 04 02), conform defalcării următoare:

| — | -67,9 milioane EUR pentru „Regiuni mai puțin dezvoltate” (linia bugetară 04 02 60) |
| --- | --- |

—

-67,9 milioane EUR pentru „Regiuni mai puțin dezvoltate” (linia bugetară 04 02 60)

| — | -22,2 milioane EUR pentru „Regiuni în tranziție” (linia bugetară 04 02 61) |
| --- | --- |

—

-22,2 milioane EUR pentru „Regiuni în tranziție” (linia bugetară 04 02 61)

| — | -44,8 milioane EUR pentru „Regiuni mai dezvoltate” (linia bugetară 04 02 62). |
| --- | --- |

—

-44,8 milioane EUR pentru „Regiuni mai dezvoltate” (linia bugetară 04 02 62).

Instrumentul de flexibilitate va fi mobilizat cu o sumă de 89,3 milioane EUR pentru a se acorda o asistență suplimentară Ciprului.

Rubrica 2

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 2/2014, cu următoarea excepție:

| — | linia bugetară 05 08 80 – Participarea Uniunii la Expoziția Universală de la Milano din 2015, cu tema „Să hrănim planeta: energie pentru viață”, pentru care s-a aprobat o sumă suplimentară de 1 milion EUR în credite de angajament. |
| --- | --- |

—

linia bugetară 05 08 80 – Participarea Uniunii la Expoziția Universală de la Milano din 2015, cu tema „Să hrănim planeta: energie pentru viață”, pentru care s-a aprobat o sumă suplimentară de 1 milion EUR în credite de angajament.

În consecință, după ce au fost luate în considerare proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare, marja rămasă sub plafonul de cheltuieli de la rubrica 2 se ridică la 35,8 milioane EUR.

Rubrica 3

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 2/2014, cu următoarele excepții:

| în milioane EUR |
| --- |
| Linie bugetară | Numele | Consolidarea creditelor de angajament |
| PB 2014 | Buget 2014 | Diferența |
| 15 04 02 | Sprijinirea sectoarelor culturale și creative pentru desfășurarea de activități în Europa și în afara Europei și pentru promovarea circulației și a mobilității transnaționale | 52,922 | 53,922 | 1,000 |
| 15 04 03 | Subprogramul MEDIA – Sprijinirea sectoarelor culturale și creative MEDIA pentru desfășurarea de activități în Uniune și în afara acesteia și pentru promovarea circulației și mobilității transnaționale | 102,321 | 103,321 | 1,000 |
| 16 02 01 | Europa pentru cetățeni – Consolidarea memoriei istorice și întărirea capacității de participare civică la nivelul Uniunii | 21,050 | 23,050 | 2,000 |
| 16 03 01 01 | Acțiuni multimedia | 18,740 | 25,540 | 6,800 |
| 33 02 02 | Promovarea nediscriminării și a egalității | 30,651 | 31,151 | 0,500 |
| Total | | | 11,300 |

în milioane EUR

Linie bugetară

Numele

Consolidarea creditelor de angajament

PB 2014

Buget 2014

Diferența

15 04 02

Sprijinirea sectoarelor culturale și creative pentru desfășurarea de activități în Europa și în afara Europei și pentru promovarea circulației și a mobilității transnaționale

52,922

53,922

1,000

15 04 03

Subprogramul MEDIA – Sprijinirea sectoarelor culturale și creative MEDIA pentru desfășurarea de activități în Uniune și în afara acesteia și pentru promovarea circulației și mobilității transnaționale

102,321

103,321

1,000

16 02 01

Europa pentru cetățeni – Consolidarea memoriei istorice și întărirea capacității de participare civică la nivelul Uniunii

21,050

23,050

2,000

16 03 01 01

Acțiuni multimedia

18,740

25,540

6,800

33 02 02

Promovarea nediscriminării și a egalității

30,651

31,151

0,500

Total

11,300

În consecință, după ce s-au luat în considerare proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare, precum și agențiile descentralizate, marja rămasă sub plafonul de cheltuieli de la rubrica 3 se ridică la 7,0 milioane EUR.

Rubrica 4

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 2/2014, cu următoarele excepții:

| în milioane EUR |
| --- |
| Linie bugetară | Numele | Majorări/reduceri ale creditelor de angajament |
| PB 2014 | Buget 2014 | Diferența |
| 01 03 02 | Asistență macrofinanciară | 76,257 | 60,000 | -16,257 |
| 19 02 01 | Răspunsul în caz de crize și de crize emergente (Instrumentul de stabilitate) | 201,867 | 204,337 | 2,470 |
| 19 02 02 | Sprijin pentru prevenirea conflictelor, pregătirea pentru situații de criză și consolidarea păcii (Instrumentul de stabilitate) | 22,000 | 22,494 | 0,494 |
| 19 05 01 | Cooperarea cu țările terțe pentru a obține progrese în ceea ce privește interesele Uniunii Europene și cele comune, precum și pentru a le promova | 100,511 | 106,109 | 5,598 |
| 21 02 01 01 | America Latină – reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă | 205,735 | 0,000 | - 205,735 |
| 21 02 01 02 | America Latină — democrația, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului | 48,259 | 0,000 | -48,259 |
| 21 02 02 01 | Asia — reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă | 581,964 | 0,000 | - 581,964 |
| 21 02 02 02 | Asia — democrația, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului | 154,699 | 0,000 | - 154,699 |
| 21 02 03 01 | Asia Centrală — reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă | 65,240 | 0,000 | -65,240 |
| 21 02 03 02 | Asia Centrală — democrația, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului | 4,911 | 0,000 | -4,911 |
| 21 02 04 01 | Orientul Mijlociu — reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă | 37,305 | 0,000 | -37,305 |
| 21 02 04 02 | Orientul Mijlociu — democrația, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului | 13,107 | 0,000 | -13,107 |
| 21 02 05 01 | Africa de Sud — reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă | 22,768 | 0,000 | -22,768 |
| 21 02 05 02 | Africa de Sud — democrația, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului | 2,530 | 0,000 | -2,530 |
| 21 02 06 01 | Pan-Africa — reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă | 85,210 | 0,000 | -85,210 |
| 21 02 06 02 | Pan-Africa – Democrație, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului | 9,468 | 0,000 | -9,468 |
| 21 02 07 01 | Bunurile publice mondiale – reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă | 620,988 | 0,000 | - 620,988 |
| 21 02 07 02 | Bunurile publice mondiale – democrație, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului | 19,036 | 0,000 | -19,036 |
| 21 02 07 03 | Mediul și schimbările climatice | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 04 | Energie durabilă | 0,000 | 82,852 | 82,852 |
| 21 02 07 05 | Dezvoltare umană | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 06 | Securitate alimentară și agricultură durabilă | 0,000 | 197,018 | 197,018 |
| 21 02 07 07 | Migrațiune și azil | 0,000 | 46,319 | 46,319 |
| 21 02 08 01 | Actori nestatali și autorități locale – combaterea sărăciei și dezvoltarea durabilă | 183,452 | 0,000 | - 183,452 |
| 21 02 08 02 | Actori nestatali și autorități locale – Democrație, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului | 61,151 | 0,000 | -61,151 |
| 21 02 08 03 | Societatea civilă în dezvoltare | 0,000 | 212,399 | 212,399 |
| 21 02 08 04 | Autorități locale implicate în dezvoltare | 0,000 | 36,366 | 36,366 |
| 21 02 09 | Orientul Mijlociu | 0,000 | 51,182 | 51,182 |
| 21 02 10 | Asia Centrală | 0,000 | 71,571 | 71,571 |
| 21 02 11 | Pan-Africa | 0,000 | 97,577 | 97,577 |
| 21 02 12 | America Latină | 0,000 | 259,304 | 259,304 |
| 21 02 13 | Africa de Sud | 0,000 | 25,978 | 25,978 |
| 21 02 14 | Asia | 0,000 | 537,057 | 537,057 |
| 21 02 15 | Afganistan | 0,000 | 203,497 | 203,497 |
| 21 03 01 01 | Țările mediteraneene – drepturile omului și mobilitate | 205,355 | 211,087 | 5,731 |
| 21 03 01 02 | Țările mediteraneene – reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă | 680,400 | 687,811 | 7,411 |
| 21 03 01 03 | Țările mediteraneene – consolidarea încrederii, securitate, precum și prevenirea și soluționarea conflictelor | 75,950 | 80,199 | 4,249 |
| 21 03 01 04 | Sprijin pentru procesul de pace și asistență financiară pentru Palestina și Agenția Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA) | 250,000 | 300,000 | 50,000 |
| 21 03 02 01 | Parteneriatul estic – drepturile omului și mobilitate | 240,841 | 247,067 | 6,226 |
| 21 03 02 02 | Parteneriatul estic – reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă | 335,900 | 339,853 | 3,953 |
| 21 03 02 03 | Parteneriatul estic – consolidarea încrederii, securitate, precum și prevenirea și soluționarea conflictelor | 11,800 | 12,966 | 1,166 |
| 21 03 03 03 | Sprijin acordat altor mecanisme de cooperare multinațională cu țările vecine | 163,277 | 163,771 | 0,494 |
| 21 04 01 | Consolidarea respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale și susținerea reformelor democratice | 127,841 | 132,782 | 4,941 |
| 21 05 01 | Amenințări la adresa securității globale și transregionale (Instrumentul de stabilitate) | 81,514 | 82,255 | 0,741 |
| 21 08 02 | Coordonare și sensibilizare în materie de dezvoltare | 11,700 | 13,331 | 1,631 |
| 22 02 01 | Sprijin pentru Albania, Bosnia și Herțegovina, Kosovo, Muntenegru, Serbia și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei | | | |
| 22 02 01 01 | Sprijin pentru reformele politice și pentru alinierea progresivă la acquis-ul Uniunii, pentru adoptarea, punerea în aplicare și asigurarea respectării acestuia | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 01 02 | Sprijin pentru dezvoltarea economică, socială și teritorială | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 03 | Sprijin pentru Turcia | | | |
| 22 02 03 01 | Sprijin pentru reformele politice și pentru alinierea progresivă la acquis-ul Uniunii, pentru adoptarea, punerea în aplicare și asigurarea respectării acestuia | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 02 03 02 | Sprijin pentru dezvoltarea economică, socială și teritorială | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 03 01 | Sprijin financiar pentru încurajarea dezvoltării economice a comunității turco-cipriote | 30,000 | 31,482 | 1,482 |
| 23 02 01 | Furnizare de ajutor umanitar și asistență alimentară rapide, eficace și bazate pe nevoi | 859,529 | 874,529 | 15,000 |
| Total | | | 131,755 |

în milioane EUR

Linie bugetară

Numele

Majorări/reduceri ale creditelor de angajament

PB 2014

Buget 2014

Diferența

01 03 02

Asistență macrofinanciară

76,257

60,000

-16,257

19 02 01

Răspunsul în caz de crize și de crize emergente (Instrumentul de stabilitate)

201,867

204,337

2,470

19 02 02

Sprijin pentru prevenirea conflictelor, pregătirea pentru situații de criză și consolidarea păcii (Instrumentul de stabilitate)

22,000

22,494

0,494

19 05 01

Cooperarea cu țările terțe pentru a obține progrese în ceea ce privește interesele Uniunii Europene și cele comune, precum și pentru a le promova

100,511

106,109

5,598

21 02 01 01

America Latină – reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă

205,735

0,000

- 205,735

21 02 01 02

America Latină — democrația, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului

48,259

0,000

-48,259

21 02 02 01

Asia — reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă

581,964

0,000

- 581,964

21 02 02 02

Asia — democrația, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului

154,699

0,000

- 154,699

21 02 03 01

Asia Centrală — reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă

65,240

0,000

-65,240

21 02 03 02

Asia Centrală — democrația, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului

4,911

0,000

-4,911

21 02 04 01

Orientul Mijlociu — reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă

37,305

0,000

-37,305

21 02 04 02

Orientul Mijlociu — democrația, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului

13,107

0,000

-13,107

21 02 05 01

Africa de Sud — reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă

22,768

0,000

-22,768

21 02 05 02

Africa de Sud — democrația, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului

2,530

0,000

-2,530

21 02 06 01

Pan-Africa — reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă

85,210

0,000

-85,210

21 02 06 02

Pan-Africa – Democrație, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului

9,468

0,000

-9,468

21 02 07 01

Bunurile publice mondiale – reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă

620,988

0,000

- 620,988

21 02 07 02

Bunurile publice mondiale – democrație, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului

19,036

0,000

-19,036

21 02 07 03

Mediul și schimbările climatice

0,000

163,094

163,094

21 02 07 04

Energie durabilă

0,000

82,852

82,852

21 02 07 05

Dezvoltare umană

0,000

163,094

163,094

21 02 07 06

Securitate alimentară și agricultură durabilă

0,000

197,018

197,018

21 02 07 07

Migrațiune și azil

0,000

46,319

46,319

21 02 08 01

Actori nestatali și autorități locale – combaterea sărăciei și dezvoltarea durabilă

183,452

0,000

- 183,452

21 02 08 02

Actori nestatali și autorități locale – Democrație, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului

61,151

0,000

-61,151

21 02 08 03

Societatea civilă în dezvoltare

0,000

212,399

212,399

21 02 08 04

Autorități locale implicate în dezvoltare

0,000

36,366

36,366

21 02 09

Orientul Mijlociu

0,000

51,182

51,182

21 02 10

Asia Centrală

0,000

71,571

71,571

21 02 11

Pan-Africa

0,000

97,577

97,577

21 02 12

America Latină

0,000

259,304

259,304

21 02 13

Africa de Sud

0,000

25,978

25,978

21 02 14

Asia

0,000

537,057

537,057

21 02 15

Afganistan

0,000

203,497

203,497

21 03 01 01

Țările mediteraneene – drepturile omului și mobilitate

205,355

211,087

5,731

21 03 01 02

Țările mediteraneene – reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă

680,400

687,811

7,411

21 03 01 03

Țările mediteraneene – consolidarea încrederii, securitate, precum și prevenirea și soluționarea conflictelor

75,950

80,199

4,249

21 03 01 04

Sprijin pentru procesul de pace și asistență financiară pentru Palestina și Agenția Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA)

250,000

300,000

50,000

21 03 02 01

Parteneriatul estic – drepturile omului și mobilitate

240,841

247,067

6,226

21 03 02 02

Parteneriatul estic – reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă

335,900

339,853

3,953

21 03 02 03

Parteneriatul estic – consolidarea încrederii, securitate, precum și prevenirea și soluționarea conflictelor

11,800

12,966

1,166

21 03 03 03

Sprijin acordat altor mecanisme de cooperare multinațională cu țările vecine

163,277

163,771

0,494

21 04 01

Consolidarea respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale și susținerea reformelor democratice

127,841

132,782

4,941

21 05 01

Amenințări la adresa securității globale și transregionale (Instrumentul de stabilitate)

81,514

82,255

0,741

21 08 02

Coordonare și sensibilizare în materie de dezvoltare

11,700

13,331

1,631

22 02 01

Sprijin pentru Albania, Bosnia și Herțegovina, Kosovo, Muntenegru, Serbia și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei

22 02 01 01

Sprijin pentru reformele politice și pentru alinierea progresivă la acquis-ul Uniunii, pentru adoptarea, punerea în aplicare și asigurarea respectării acestuia

248,565

249,800

1,235

22 02 01 02

Sprijin pentru dezvoltarea economică, socială și teritorială

248,565

249,800

1,235

22 02 03

Sprijin pentru Turcia

22 02 03 01

Sprijin pentru reformele politice și pentru alinierea progresivă la acquis-ul Uniunii, pentru adoptarea, punerea în aplicare și asigurarea respectării acestuia

292,938

294,173

1,235

22 02 03 02

Sprijin pentru dezvoltarea economică, socială și teritorială

292,938

294,173

1,235

22 03 01

Sprijin financiar pentru încurajarea dezvoltării economice a comunității turco-cipriote

30,000

31,482

1,482

23 02 01

Furnizare de ajutor umanitar și asistență alimentară rapide, eficace și bazate pe nevoi

859,529

874,529

15,000

Total

131,755

În consecință, după ce au fost luate în considerare proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare, marja rămasă sub plafonul de cheltuieli de la rubrica 4 se ridică la 10,0 milioane EUR.

Rubrica 5

În ceea ce privește posturile din schema de personal de la secțiunile în cauză, se aprobă nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 2/2014, cu excepția Parlamentului European, în cazul căruia se aprobă propria sa lectură.

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 2/2014, cu următoarea excepție:

| — | Sumele corespunzătoare posibilului impact al adaptărilor salariale aferente exercițiilor 2011 și 2012, care nu sunt incluse în bugetele fiecărei secțiuni în stadiul actual, în așteptarea unei hotărâri a Curții de Justiție. Comitetul de conciliere convine asupra declarației comune expuse în Secțiunea 3.5; |
| --- | --- |

—

Sumele corespunzătoare posibilului impact al adaptărilor salariale aferente exercițiilor 2011 și 2012, care nu sunt incluse în bugetele fiecărei secțiuni în stadiul actual, în așteptarea unei hotărâri a Curții de Justiție. Comitetul de conciliere convine asupra declarației comune expuse în Secțiunea 3.5;

| — | În plus, în ceea ce privește creditele celorlalte secțiuni, se aprobă nivelul propus de Parlamentul European, cu următoarele excepții:






  — | în cazul Curții de Conturi (Secțiunea V), se aprobă rata de reducere propusă de Consiliu; |
| --- | --- | --- |

—

În plus, în ceea ce privește creditele celorlalte secțiuni, se aprobă nivelul propus de Parlamentul European, cu următoarele excepții:

—

în cazul Curții de Conturi (Secțiunea V), se aprobă rata de reducere propusă de Consiliu;

| — | în cazul Curții de Justiție (Secțiunea IV), nu se ia în considerare reducerea cu 0,6 milioane de EUR propusă de Parlamentul European; |
| --- | --- |

—

în cazul Curții de Justiție (Secțiunea IV), nu se ia în considerare reducerea cu 0,6 milioane de EUR propusă de Parlamentul European;

| — | în cazul Serviciului European de Acțiune Externă (Secțiunea X), nu se ia în considerare transferul reprezentanților speciali ai UE propus de Parlamentul European. Comitetul de conciliere convine asupra declarației comune expuse în Secțiunea 3.6. |
| --- | --- |

—

în cazul Serviciului European de Acțiune Externă (Secțiunea X), nu se ia în considerare transferul reprezentanților speciali ai UE propus de Parlamentul European. Comitetul de conciliere convine asupra declarației comune expuse în Secțiunea 3.6.

| — | În plus, se includ trei linii noi (30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03) în bugetul Comisiei (Secțiunea III), dotate cu nivelul corespunzător de credite propus de Parlamentul European în lectura sa. |
| --- | --- |

—

În plus, se includ trei linii noi (30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03) în bugetul Comisiei (Secțiunea III), dotate cu nivelul corespunzător de credite propus de Parlamentul European în lectura sa.

În consecință, după ce au fost luate în considerare proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare, marja rămasă sub plafonul de cheltuieli de la rubrica 5 se ridică la 316,8 milioane EUR.

Crearea grupei de funcții AST/SC

Schemele de personal ale tuturor instituțiilor și organelor Uniunii Europene vor fi modificate astfel încât să ia în considerare crearea, prin Statutul personalului, a noii grupe de funcții AST/SC, propusă în scrisoarea rectificativă 2/2014.

Rubrica 6

Creditele de angajament se stabilesc la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget.

1.4.   Instrumente speciale

Creditele de angajament pentru Rezerva pentru ajutorul de urgență (EAR) și Fondul european de ajustare la globalizare (EGF) se stabilesc la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget.

1.5.   Credite de plată

Cuantumul total al creditelor de plată din bugetul 2014 se stabilește la 135 504 613 000 EUR.

Poziția Consiliului privind proiectul de buget constituie premisa aplicării următoarei alocări a creditelor de plată între liniile bugetare în 2014:

| 1. | În primul rând, se ține seama de nivelul convenit al creditelor de plată pentru cheltuieli nediferențiate, în cazul cărora, prin definiție, nivelul creditelor de plată este egal cu nivelul angajamentelor; |
| --- | --- |

1.

În primul rând, se ține seama de nivelul convenit al creditelor de plată pentru cheltuieli nediferențiate, în cazul cărora, prin definiție, nivelul creditelor de plată este egal cu nivelul angajamentelor;

| 2. | Prin analogie, aceeași dispoziție se aplică în cazul agențiilor descentralizate, care beneficiază de o contribuție din partea Uniunii Europene sub formă de credite de plată stabilită la nivelul propus în secțiunea 1.2 de mai sus; |
| --- | --- |

2.

Prin analogie, aceeași dispoziție se aplică în cazul agențiilor descentralizate, care beneficiază de o contribuție din partea Uniunii Europene sub formă de credite de plată stabilită la nivelul propus în secțiunea 1.2 de mai sus;

| 3. | Creditele de plată pentru toate proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare noi se stabilesc la 50 % din creditele de angajament corespunzătoare sau la nivelul propus de Parlament dacă acesta este inferior; în cazul prelungirii proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare existente, nivelul plăților este cel definit în proiectul de buget, la care se adaugă o sumă ce reprezintă 50 % din noile credite de angajament corespunzătoare, sau corespunde nivelului stabilit de Parlament, dacă acesta este inferior. |
| --- | --- |

3.

Creditele de plată pentru toate proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare noi se stabilesc la 50 % din creditele de angajament corespunzătoare sau la nivelul propus de Parlament dacă acesta este inferior; în cazul prelungirii proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare existente, nivelul plăților este cel definit în proiectul de buget, la care se adaugă o sumă ce reprezintă 50 % din noile credite de angajament corespunzătoare, sau corespunde nivelului stabilit de Parlament, dacă acesta este inferior.

| 4. | Se aprobă următoarele sume specifice reprezentând credite de plată:






  a. | Nivelul creditelor de plată pentru Fondul de solidaritate al Uniunii Europene aferent exercițiului 2014 se stabilește la 150 de milioane EUR; |
| --- | --- | --- |

4.

Se aprobă următoarele sume specifice reprezentând credite de plată:

a.

Nivelul creditelor de plată pentru Fondul de solidaritate al Uniunii Europene aferent exercițiului 2014 se stabilește la 150 de milioane EUR;

| b. | Nivelul creditelor de plată pentru inițiativele tehnologice comune este stabilit la nivelul propus în scrisoarea rectificativă 1/2014, în timp ce nivelul creditelor de plată pentru acordurile internaționale din domeniul pescuitului este stabilit la nivelul propus în scrisoarea rectificativă 2/2014; |
| --- | --- |

b.

Nivelul creditelor de plată pentru inițiativele tehnologice comune este stabilit la nivelul propus în scrisoarea rectificativă 1/2014, în timp ce nivelul creditelor de plată pentru acordurile internaționale din domeniul pescuitului este stabilit la nivelul propus în scrisoarea rectificativă 2/2014;

| c. | Nivelul creditelor de plată pentru „Sprijin pentru procesul de pace și asistență financiară pentru Palestina și Agenția Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA)” se stabilește la 200 milioane EUR; |
| --- | --- |

c.

Nivelul creditelor de plată pentru „Sprijin pentru procesul de pace și asistență financiară pentru Palestina și Agenția Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA)” se stabilește la 200 milioane EUR;

| d. | Nivelul creditelor de plată pentru strategiile macroregionale 2014-2020 este stabilit la 50 % din nivelul angajamentelor prevăzut la rubrica 1b de la secțiunea 1.3 de mai sus; |
| --- | --- |

d.

Nivelul creditelor de plată pentru strategiile macroregionale 2014-2020 este stabilit la 50 % din nivelul angajamentelor prevăzut la rubrica 1b de la secțiunea 1.3 de mai sus;

| e. | Nivelul creditelor de plată pentru evenimente anuale speciale se stabilește la nivelul angajamentelor prevăzut la rubrica 1b de la secțiunea 1.3 de mai sus; |
| --- | --- |

e.

Nivelul creditelor de plată pentru evenimente anuale speciale se stabilește la nivelul angajamentelor prevăzut la rubrica 1b de la secțiunea 1.3 de mai sus;

| 5. | Nivelul creditelor de plată prevăzut la punctele 2-4 are un impact net de 285 milioane EUR comparativ cu poziția Consiliului privind proiectul de buget pentru posturile de cheltuieli în cauză. Dată fiind diferența dintre nivelul global al creditelor de plată, și anume 135 504 613 000, și poziția Consiliului privind proiectul de buget, suma rămasă de 215 milioane EUR permite o creștere a creditelor de plată la toate liniile bugetare care cuprind credite diferențiate ce nu fac obiectul unor norme specifice prevăzute la punctele 2 și 4 de mai sus proporțională cu diferența dintre proiectul de buget propus de Comisie și poziția Consiliului. |
| --- | --- |

5.

Nivelul creditelor de plată prevăzut la punctele 2-4 are un impact net de 285 milioane EUR comparativ cu poziția Consiliului privind proiectul de buget pentru posturile de cheltuieli în cauză. Dată fiind diferența dintre nivelul global al creditelor de plată, și anume 135 504 613 000, și poziția Consiliului privind proiectul de buget, suma rămasă de 215 milioane EUR permite o creștere a creditelor de plată la toate liniile bugetare care cuprind credite diferențiate ce nu fac obiectul unor norme specifice prevăzute la punctele 2 și 4 de mai sus proporțională cu diferența dintre proiectul de buget propus de Comisie și poziția Consiliului.

În cadrul compromisului general, comitetul de conciliere convine asupra declarației comune privind creditele de plată prezentată în secțiunea 3.1 de mai jos.

Consiliul ia act de declarația comună a Parlamentului European și a Comisiei privind creditele de plată prezentată în secțiunea 3.2 de mai jos.

1.6.   Observații bugetare

Se aprobă toate amendamentele depuse de Parlamentul European sau de Consiliu cu privire la textul observațiilor bugetare, cu modificările prevăzute la anexa 1 Este de la sine înțeles faptul că ele nu pot modifica sau extinde domeniul de aplicare al unui temei juridic existent ori afecta autonomia administrativă a instituțiilor și că acțiunea în cauză trebuie să poată fi acoperită de resursele disponibile.

1.7.   Linii bugetare noi

Cu excepția mențiunilor contrare din concluziile comune aprobate de Comitetul de conciliere sau aprobate în comun de ambele ramuri ale autorității bugetare în lectura lor corespunzătoare, nomenclatura bugetară propusă de Comisie în proiectul său de buget și în scrisorile sale rectificative 1 și 2/2014 nu vor suferi nicio modificare, cu excepția proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare

Aceste modificări aprobate în comun cu privire la nomenclatură privesc următoarele linii bugetare:

| Linie bugetară | Numele |
| --- | --- |
| 04 03 01 05 | Ședințe de informare și formare în favoarea organizațiilor lucrătorilor |
| 04 03 01 06 | Informarea, consultarea și participarea reprezentanților întreprinderilor |
| 04 03 01 08 | Relații industriale și dialog social |
| 15 02 01 | Promovarea excelenței și a cooperării în domeniul educației, al formării și al tineretului în Europa, a adecvării acestora la piața muncii și a participării tinerilor la viața democratică din Europa |
| 15 02 01 01 | Educația și formarea profesională: |
| 15 02 01 02 | Tineret |
| 15 02 10 | Evenimente anuale speciale: |
| 21 02 07 03 | Mediul și schimbările climatice |
| 21 02 07 04 | Energie durabilă |
| 21 02 07 05 | Dezvoltare umană |
| 21 02 07 06 | Securitate alimentară și agricultură durabilă |
| 21 02 07 07 | Migrațiune și azil |
| 21 02 08 03 | Societatea civilă în dezvoltare |
| 21 02 08 04 | Autorități locale implicate în dezvoltare |
| 21 02 09 | Orientul Mijlociu |
| 21 02 10 | Asia Centrală |
| 21 02 11 | Pan-Africa |
| 21 02 12 | America Latină |
| 21 02 13 | Africa de Sud |
| 21 02 14 | Asia |
| 21 02 15 | Afganistan |
| 30 01 16 01 | Pensiile pentru limită de vârstă ale foștilor deputați în Parlamentul European |
| 30 01 16 02 | Pensiile de invaliditate ale foștilor deputați în Parlamentul European |
| 30 01 16 03 | Pensiile de urmaș ale foștilor deputați în Parlamentul European |

Linie bugetară

Numele

04 03 01 05

Ședințe de informare și formare în favoarea organizațiilor lucrătorilor

04 03 01 06

Informarea, consultarea și participarea reprezentanților întreprinderilor

04 03 01 08

Relații industriale și dialog social

15 02 01

Promovarea excelenței și a cooperării în domeniul educației, al formării și al tineretului în Europa, a adecvării acestora la piața muncii și a participării tinerilor la viața democratică din Europa

15 02 01 01

Educația și formarea profesională:

15 02 01 02

Tineret

15 02 10

Evenimente anuale speciale:

21 02 07 03

Mediul și schimbările climatice

21 02 07 04

Energie durabilă

21 02 07 05

Dezvoltare umană

21 02 07 06

Securitate alimentară și agricultură durabilă

21 02 07 07

Migrațiune și azil

21 02 08 03

Societatea civilă în dezvoltare

21 02 08 04

Autorități locale implicate în dezvoltare

21 02 09

Orientul Mijlociu

21 02 10

Asia Centrală

21 02 11

Pan-Africa

21 02 12

America Latină

21 02 13

Africa de Sud

21 02 14

Asia

21 02 15

Afganistan

30 01 16 01

Pensiile pentru limită de vârstă ale foștilor deputați în Parlamentul European

30 01 16 02

Pensiile de invaliditate ale foștilor deputați în Parlamentul European

30 01 16 03

Pensiile de urmaș ale foștilor deputați în Parlamentul European

Observațiile bugetare referitoare la noile linii bugetare destinate dialogului social, astfel cum au fost propuse de Comisie, sunt prezentate în anexă.

1.8.   Rezerve

Se aprobă rezerva de 2 milioane EUR stabilită de Parlamentul European la linia bugetară 01 02 01 „Coordonarea, supravegherea și comunicarea privind Uniunea economică și monetară, inclusiv moneda euro”.

1.9.   Venituri

Se aprobă rubrica venituri a bugetului în conformitate cu propunerea prezentată de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă 2/2014 și ajustându-se în funcție de nivelul plăților convenit în cadrul Comitetului de conciliere.

2.   Buget 2013

Se aprobă proiectul de buget rectificativ (PBR) nr. 8/2013 cu sumele propuse de Consiliu.

Se aprobă PBR nr. 9/2013 în forma în care este propus de Consiliu, cu următoarele modificări:

| 1. | Pentru a se răspunde necesităților de credite de plată din domeniul cercetării care nu au fost acoperite în 2013, se aprobă o consolidare cu 200 de milioane EUR a următoarelor linii bugetare:








  în milioane EUR |
| --- | --- |
| Linie bugetară | Numele | Consolidarea creditelor de plată din 2013 |
| 06 06 02 03 | Întreprinderea comună SESAR | 12,458  milioane |
| 08 02 02 | Cooperare – Sănătate – Întreprinderea comună pentru inițiativa privind medicamentele inovatoare | 17,981  milioane |
| 08 04 01 | Cooperare – Nanoștiințe, nanotehnologii, materiale și noi tehnologii de producție | 19,936  milioane |
| 08 06 01 | Cooperare – Mediu (inclusiv schimbări climatice) | 2,804  milioane |
| 08 10 01 | Idei | 41,884  milioane |
| 08 19 01 | Capacități – Sprijin pentru dezvoltarea coerentă a politicilor de cercetare | 0,406  milioane |
| 09 04 01 01 | Sprijin pentru cooperarea în materie de cercetare în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC – Cooperare) | 40,813  milioane |
| 10 03 01 | Activități în domeniul nuclear ale Centrului Comun de Cercetare (JRC) | 0,406  milioane |
| 15 07 77 | Oameni | 63,313  milioane |
| Total | 200 milioane |

1.

Pentru a se răspunde necesităților de credite de plată din domeniul cercetării care nu au fost acoperite în 2013, se aprobă o consolidare cu 200 de milioane EUR a următoarelor linii bugetare:

în milioane EUR

Linie bugetară

Numele

Consolidarea creditelor de plată din 2013

06 06 02 03

Întreprinderea comună SESAR

12,458  milioane

08 02 02

Cooperare – Sănătate – Întreprinderea comună pentru inițiativa privind medicamentele inovatoare

17,981  milioane

08 04 01

Cooperare – Nanoștiințe, nanotehnologii, materiale și noi tehnologii de producție

19,936  milioane

08 06 01

Cooperare – Mediu (inclusiv schimbări climatice)

2,804  milioane

08 10 01

Idei

41,884  milioane

08 19 01

Capacități – Sprijin pentru dezvoltarea coerentă a politicilor de cercetare

0,406  milioane

09 04 01 01

Sprijin pentru cooperarea în materie de cercetare în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC – Cooperare)

40,813  milioane

10 03 01

Activități în domeniul nuclear ale Centrului Comun de Cercetare (JRC)

0,406  milioane

15 07 77

Oameni

63,313  milioane

Total

200 milioane

| 2. | Se aprobă o redistribuire a creditelor de plată din 2013 corespunzătoare unei sume totale de 50 milioane EUR de la următoarele linii bugetare:










  în milioane EUR |
| --- | --- |
| Linie bugetară | Numele | Redistribuiri de credite de plată |
| Buget 2013 | PBR 9/2013 | Diferența |
| 01 03 02 | Asistență macrofinanciară | | | 10,000 |
| 04 05 01 | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) | | | 13,116 |
| 08 01 04 31 | Agenția Executivă pentru Cercetare (REA) | | | 3,915 |
| 08 01 05 01 | Cheltuieli cu personalul de cercetare | | | 7,230 |
| 08 01 05 03 | Alte cheltuieli de gestiune pentru cercetare | | | 15,739 |
| Total | | | 50,000 |

2.

Se aprobă o redistribuire a creditelor de plată din 2013 corespunzătoare unei sume totale de 50 milioane EUR de la următoarele linii bugetare:

în milioane EUR

Linie bugetară

Numele

Redistribuiri de credite de plată

Buget 2013

PBR 9/2013

Diferența

01 03 02

Asistență macrofinanciară

10,000

04 05 01

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG)

13,116

08 01 04 31

Agenția Executivă pentru Cercetare (REA)

3,915

08 01 05 01

Cheltuieli cu personalul de cercetare

7,230

08 01 05 03

Alte cheltuieli de gestiune pentru cercetare

15,739

Total

50,000

Redistribuirea creditelor de plată prevăzute pentru cheltuielile de sprijin administrativ din domeniul cercetării (capitolul 08 01) în 2013 privește cheltuielile nediferențiate, ducând la o reducere corespunzătoare a creditelor de plată (-26,9 milioane EUR) de la ultimele trei rubrici ale tabelului de mai sus.

În bugetul 2013 se includ credite de plată în valoare totală de 250 de milioane EUR destinate Fondului de solidaritate al UE, în timp ce în bugetul 2014 se includ credite de plată în valoare de 150 de milioane EUR destinate Fondului de solidaritate al UE.

3.   Declarații

3.1.   Declarație comună privind creditele de plată

Parlamentul European, Consiliul și Comisia reamintesc responsabilitatea lor comună, prevăzută la articolul 323 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), conform căruia „Parlamentul European, Consiliul și Comisia asigură disponibilitatea mijloacelor financiare care permit Uniunii să își îndeplinească obligațiile juridice față de terți”.

Parlamentul European și Consiliul reiterează necesitatea de a se asigura, în ceea ce privește execuția, o evoluție ordonată a creditelor de plată, astfel încât să se evite orice transfer anormal al angajamentelor restante („RAL”) în bugetul 2015. În acest sens, ele vor apela, dacă este necesar, la diversele mecanisme de flexibilitate incluse în Regulamentul CFM, în special la articolul 13, printre altele.

Parlamentul European și Consiliul sunt de acord să stabilească nivelul creditelor de plată pentru 2014 la 135 504 613 000 EUR. Ele solicită Comisiei să inițieze orice acțiune necesară, pe baza dispozițiilor proiectului de regulament privind CFM și ale Regulamentului financiar, pentru a-și îndeplini răspunderea care le este încredințată prin tratat și, mai ales, după ce au examinat posibilitățile de realocare a creditelor relevante, ținând seama în special de orice preconizată execuție insuficientă a creditelor (articolul 41 alineatul (2) din Regulamentul financiar), să solicite credite de plată suplimentare prin intermediul unui buget rectificativ, dacă creditele înscrise în bugetul 2014 sunt insuficiente pentru a acoperi cheltuielile.

Parlamentul European și Consiliul vor adopta o poziție cu privire la un eventual proiect de buget rectificativ în cel mai scurt termen posibil, pentru a evita un eventual deficit de credite de plată. În plus, Parlamentul European și Consiliul să angajează să trateze cu promptitudine orice eventual transfer de credite de plată, inclusiv între rubricile cadrului financiar, pentru a optimiza utilizarea creditelor de plată înscrise în buget și a le alinia la execuția și nevoile reale.

Pe durata întregului exercițiu, Parlamentul European, Consiliul și Comisia vor monitoriza în mod activ stadiul execuției bugetului 2014, îndeosebi în ceea ce privește subrubrica 1b (Coeziune economică, socială și teritorială) și dezvoltarea rurală din cadrul rubricii 2 (Creștere durabilă: resurse naturale). Această monitorizare se va desfășura sub formă de reuniuni interinstituționale specifice, în conformitate cu punctul 36 din anexa la Acordul interinstituțional, care vor întocmi un bilanț al executării plăților și vor trece în revistă previziunile revizuite

3.2.   Declarația Parlamentului European și a Comisiei privind creditele de plată

Parlamentul European și Comisia reiterează necesitatea unei flexibilități specifice și maxime în ceea ce privește CFM 2014-2020. Modificările convenite de către autoritatea legislativă cu privire la temeiurilor juridice propuse vor exercita presiuni sporite asupra plafonului de plăți prevăzut în CFM 2014-2020. În contextul finalizării pachetului legislativ referitor la politica de coeziune 2014-2020 și ținând seama de eventualul impact al inițiativei pentru IMM-uri, Comisia a emis o declarație privind impactul asupra necesarului de plăți al acordului încheiat cu privire la rezervă de performanță și la nivelurile de prefinanțare. Deși se consideră că, în ansamblu, impactul acestor schimbări asupra creditelor de plată suplimentare din CFM 2014-2020 va rămâne limitat, Comisia a declarat că fluctuațiile anuale ale nivelului global de plăți vor fi gestionate prin utilizarea marjei globale pentru plăți. Dacă acest demers este necesar, Comisia poate apela, de asemenea, la Instrumentul de flexibilitate și la marja de rezervă pentru cheltuieli neprevăzute convenite în proiectul de regulament privind CFM.

Prin urmare, Comisia intenționează să propună măsuri corective în funcție de execuție, apelând, în măsura necesară, la toate instrumentele oferite de noul CFM. Mai precis, pe durata exercițiului 2014, Comisia ar putea fi nevoită să propună utilizarea marjei de rezervă pentru cheltuieli neprevăzute, în conformitate cu articolul 13 din proiectul de regulament privind CFM.

3.3.   Declarația Consiliului privind creditele de plată

Consiliul reamintește că instrumentele speciale pot fi activate doar pentru a face față unor împrejurări cu adevărat neprevăzute.

Reamintește că marja de rezervă pentru cheltuieli neprevăzute nu trebuie să conducă la depășirea plafoanelor totale ale creditelor de angajament și de plată.

În ceea ce privește alte instrumente speciale, Consiliul readuce în atenție articolul 3 alineatul (2) din proiectul de regulament privind CFM, în care se declară că creditele de angajament pot fi înscrise în buget peste plafoanele de la rubricile în cauză.

3.4.   Declarație comună privind agențiile descentralizate

Parlamentul European, Consiliul și Comisia reiterează importanța reducerii treptate a personalului tuturor instituțiilor, organelor și agențiilor UE cu 5 % pe o perioadă de cinci ani, în conformitate cu dispozițiile convenite la punctul 23 din proiectul de acord interinstituțional privind disciplina bugetară, cooperarea în materie bugetară și buna gestiune financiară.

Parlamentul European și Consiliul se angajează să aplice în mod treptat reducerea cu 5 % a personalului menționată anterior în perioada 2013-2017, insistând totodată asupra bunei funcționări a agențiilor, astfel încât ele să-și poată îndeplini sarcinile care le-au fost încredințate de autoritatea legislativă. În această privință, Parlamentul European și Consiliul consideră că ar putea fi necesare noi măsuri, inclusiv de ordin structural, pentru a realiza această reducere în cadrul agențiilor descentralizate. În acest context, Comisia va continua să evalueze posibilitățile de fuzionare și/sau închidere a unora dintre agențiile existente și/sau alte modalități de realizare de sinergii.

Înscriindu-se în continuarea activității întreprinse de Grupul interinstituțional de lucru, care s-a concretizat prin Abordarea comună în materie de agenții descentralizate, aprobată în iulie 2012, Parlamentul European, Consiliul și Comisia sunt de acord cu privire la necesitatea unui control mai riguros și permanent al dezvoltării agențiilor descentralizate, astfel încât să se asigure o abordare coerentă. Fără a aduce atingere prerogativelor în cauză, ele se declară de acord cu privire la instituirea unui grup de lucru interinstituțional specific având drept obiectiv trasarea unei traiectorii clare de dezvoltare pentru agenții, pe baza unor criterii obiective. Grupul ar trebui să dezbată mai ales cu privire la:

| — | evaluarea schemelor de personal de la caz la caz; |
| --- | --- |

—

evaluarea schemelor de personal de la caz la caz;

| — | modalități de punere la dispoziție a creditelor și personalului adecvat pentru sarcini suplimentare atribuite agențiilor de către autoritatea legislativă; |
| --- | --- |

—

modalități de punere la dispoziție a creditelor și personalului adecvat pentru sarcini suplimentare atribuite agențiilor de către autoritatea legislativă;

| — | tratamentul rezervat agențiilor care sunt integral sau parțial finanțate prin taxele percepute; |
| --- | --- |

—

tratamentul rezervat agențiilor care sunt integral sau parțial finanțate prin taxele percepute;

| — | structura administrativă a agențiilor, modelele de finanțare, gestionarea veniturilor alocate; |
| --- | --- |

—

structura administrativă a agențiilor, modelele de finanțare, gestionarea veniturilor alocate;

| — | reevaluarea necesităților; eventuale fuziuni/închideri; transferul de sarcini către Comisie. |
| --- | --- |

—

reevaluarea necesităților; eventuale fuziuni/închideri; transferul de sarcini către Comisie.

Parlamentul European și Consiliul, în cadrul deliberărilor purtate în calitate de autoritate legislativă și bugetară, vor lua în considerare rezultatele obținute de Grupul de lucru interinstituțional.

3.5.   Declarație comună privind rubrica 5 și adaptările salariale

Parlamentul European și Consiliul se declară de acord cu privire la faptul că, în așteptarea pronunțării unei hotărâri în cauzele aflate pe rol la Curtea Europeană de Justiție, creditele aferente adaptărilor salariale propuse cu 1,7 % pentru 2011 și cu 1,7 % pentru 2012 nu vor fi incluse, în acest stadiu, în bugetul 2014.

În cazul în care Curtea de Justiție se va pronunța în favoarea Comisiei, aceasta din urmă va prezenta un proiect de buget rectificativ în 2014 pentru a acoperi adaptările salariale propuse pentru toate secțiunile. În acest caz, Parlamentul European și Consiliul se angajează să dea curs cu promptitudine proiectului de buget rectificativ corespunzător.

3.6.   Declarație comună referitoare la Reprezentanții speciali ai UE

Parlamentul European și Consiliul se declară de acord cu privire la examinarea transferului de credite pentru Reprezentanții speciali ai Uniunii Europene de la bugetul Comisiei (Secțiunea III) la bugetul Serviciului European de Acțiune Externă (Secțiunea X) în cadrul procedurii bugetare aferente exercițiului 2015.

Anexa 1 – Modificarea observațiilor bugetare

În ceea ce privește secțiunea 1.6 a concluziilor comune, se aprobă următoarele modificări față de observațiile bugetare votate de Consiliu și de Parlament:

Rubrica 1A

| 04 03 01 05 | Activități de informare și formare în favoarea organizațiilor lucrătorilor |
| --- | --- |

04 03 01 05

Activități de informare și formare în favoarea organizațiilor lucrătorilor

Observații

Acest credit este destinat să acopere cheltuielile privind activitățile de informare și formare în favoarea organizațiilor lucrătorilor, inclusiv a reprezentanților organizațiilor sindicale din țările candidate, care decurg din aplicarea acțiunii Uniunii privind punerea în aplicare a dimensiunii sociale la nivelul Uniunii. Aceste măsuri ar trebui să sprijine organizațiile lucrătorilor să contribuie la soluționarea provocărilor majore cu care se confruntă politica europeană socială și de ocupare a forței de muncă, astfel cum este definită în Strategia Europa 2020 și Agenda socială, inclusiv în contextul inițiativelor Uniunii de combatere a consecințelor crizei economice.

În plus, acest credit este destinat, de asemenea, să sprijine programul de lucru a două institute – ETUI (Institutul european al sindicatelor) și EZA (Centrul European de Informare a Muncitorilor) – care au fost înființate pentru a facilita consolidarea competențelor prin activități de formare și cercetare la nivel european, precum și pentru a îmbunătăți gradul de implicare a reprezentanților lucrătorilor în procesele decizionale.

Acest credit este destinat să acopere, în special, următoarele activități:

| — | sprijinul acordat programelor de lucru ale celor două institute specifice ale sindicatelor, și anume ETUI (Institutul European al Sindicatelor) și EZA (Centrul European de Informare a Muncitorilor), care au fost înființate pentru a facilita consolidarea competențelor prin activități de formare și cercetare la nivel european, precum și pentru a îmbunătăți gradul de implicare a reprezentanților lucrătorilor în cadrul guvernării europene; |
| --- | --- |

—

sprijinul acordat programelor de lucru ale celor două institute specifice ale sindicatelor, și anume ETUI (Institutul European al Sindicatelor) și EZA (Centrul European de Informare a Muncitorilor), care au fost înființate pentru a facilita consolidarea competențelor prin activități de formare și cercetare la nivel european, precum și pentru a îmbunătăți gradul de implicare a reprezentanților lucrătorilor în cadrul guvernării europene;

| — | măsurile de informare și de formare a organizațiilor lucrătorilor, inclusiv a reprezentanților organizațiilor lucrătorilor din țările candidate, care decurg din aplicarea acțiunii Uniunii în cadrul punerii în aplicare a dimensiunii sociale a Uniunii; |
| --- | --- |

—

măsurile de informare și de formare a organizațiilor lucrătorilor, inclusiv a reprezentanților organizațiilor lucrătorilor din țările candidate, care decurg din aplicarea acțiunii Uniunii în cadrul punerii în aplicare a dimensiunii sociale a Uniunii;

| — | măsurile în care sunt implicați reprezentanți ai partenerilor sociali din țările candidate, având obiectivul specific de a promova dialogul social la nivelul Uniunii; de asemenea, se vizează promovarea participării egale a femeilor și bărbaților în cadrul organismelor decizionale ale organizațiilor sindicale. |
| --- | --- |

—

măsurile în care sunt implicați reprezentanți ai partenerilor sociali din țările candidate, având obiectivul specific de a promova dialogul social la nivelul Uniunii; de asemenea, se vizează promovarea participării egale a femeilor și bărbaților în cadrul organismelor decizionale ale organizațiilor sindicale.

Temei juridic

Sarcină rezultând din puterile specifice conferite Comisiei direct de Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în temeiul articolului 154.

Convenția încheiată în 1959 între Înalta Autoritate a CECO și Centrul internațional de informare privind securitatea și sănătatea la locul de muncă (CIS) din cadrul Biroului Internațional de Muncă.

Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și a sănătății lucrătorilor la locul de muncă (JO L 183, 29.6.1989, p. 1) și directivele speciale asociate.

Directiva 92/29/CEE a Consiliului din 31 martie 1992 privind cerințele minime de securitate și sănătate pentru promovarea unei mai bune asistențe medicale la bordul navelor (JO L 113, 30.4.1992, p. 19).

| 04 03 01 06 | Informarea, consultarea și participarea reprezentanților întreprinderilor |
| --- | --- |

04 03 01 06

Informarea, consultarea și participarea reprezentanților întreprinderilor

Observații

Acest credit este destinat să asigure finanțare pentru acțiunile de încurajare a dezvoltării implicării lucrătorilor în cadrul întreprinderilor, venind în sprijinul Directivelor 97/74/CE și 2009/38/CE privind comitetele europene de întreprindere, al Directivelor 2001/86/CE și 2003/72/CE privind implicarea lucrătorilor în societatea europeană și în societatea cooperativă europeană, respectiv al Directivei 2002/14/CE de stabilire a unui cadru general de informare și consultare a lucrătorilor din Comunitatea Europeană și al articolului 16 din Directiva 2005/56/CE privind fuziunile transfrontaliere ale societăților comerciale pe acțiuni.

Acest credit acoperă finanțarea măsurilor care au drept scop consolidarea cooperării transnaționale dintre reprezentanții partenerilor sociali în ceea ce privește informarea, consultarea și participarea în cadrul întreprinderilor care își desfășoară activitatea în mai multe state membre. În acest context se pot finanța cursuri de formare de scurtă durată pentru negociatori și reprezentanți care își desfășoară activitatea în cadrul unor organisme transnaționale de informare, consultare și participare. La aceste acțiuni de formare pot participa parteneri sociali din țările candidate. Acest credit poate fi utilizat, de asemenea, în scopul finanțării unor măsuri care să permită partenerilor sociali să își exercite drepturile și să își îndeplinească îndatoririle în materie de participare a lucrătorilor, în special în cadrul comitetelor europene de întreprindere și în IMM-uri, pentru familiarizarea acestora cu acordurile de întreprindere transnaționale și consolidarea cooperării acestora în ceea ce privește legislația Uniunii referitoare la implicarea lucrătorilor.

În plus, creditul poate fi utilizat pentru finanțarea unor măsuri menite să dezvolte expertiza privind implicarea lucrătorilor în statele membre, pentru promovarea cooperării între autoritățile relevante și părțile interesate și pentru încurajarea relațiilor cu instituțiile Uniunii Europene în vederea sprijinirii punerii în aplicare și a îmbunătățirii eficacității legislației Uniunii referitoare la implicarea lucrătorilor.

Acest credit este destinat să acopere, în special, următoarele activități:

| — | măsuri de stabilire a condițiilor pentru desfășurarea dialogului social în întreprinderi și pentru implicarea adecvată a salariaților în întreprinderi, astfel cum se prevede în Directiva 2009/38/CE privind comitetele europene de întreprindere, în Directivele 2001/86/CE și 2003/72/CE privind implicarea lucrătorilor în societatea europeană și, respectiv, în societatea cooperativă europeană, în Directiva 2002/14/CE de stabilire a unui cadru general de informare și consultare a lucrătorilor din Comunitatea Europeană, în Directiva 98/59/CE privind concedierile colective și în articolul 16 din Directiva 2005/56/CE privind fuziunile transfrontaliere ale societăților comerciale pe acțiuni; |
| --- | --- |

—

măsuri de stabilire a condițiilor pentru desfășurarea dialogului social în întreprinderi și pentru implicarea adecvată a salariaților în întreprinderi, astfel cum se prevede în Directiva 2009/38/CE privind comitetele europene de întreprindere, în Directivele 2001/86/CE și 2003/72/CE privind implicarea lucrătorilor în societatea europeană și, respectiv, în societatea cooperativă europeană, în Directiva 2002/14/CE de stabilire a unui cadru general de informare și consultare a lucrătorilor din Comunitatea Europeană, în Directiva 98/59/CE privind concedierile colective și în articolul 16 din Directiva 2005/56/CE privind fuziunile transfrontaliere ale societăților comerciale pe acțiuni;

| — | pot fi finanțate în acest context inițiative de consolidare a cooperării transnaționale dintre reprezentanții lucrătorilor și ai patronatului în ceea ce privește informarea, consultarea și participarea angajaților în cadrul întreprinderilor care își desfășoară activitatea în mai mult de un stat membru și acțiuni de formare de scurtă durată pentru negociatori și reprezentanți din cadrul organismelor transnaționale de informare, consultare și participare. La aceste acțiuni de formare pot participa parteneri sociali din țările candidate. |
| --- | --- |

—

pot fi finanțate în acest context inițiative de consolidare a cooperării transnaționale dintre reprezentanții lucrătorilor și ai patronatului în ceea ce privește informarea, consultarea și participarea angajaților în cadrul întreprinderilor care își desfășoară activitatea în mai mult de un stat membru și acțiuni de formare de scurtă durată pentru negociatori și reprezentanți din cadrul organismelor transnaționale de informare, consultare și participare. La aceste acțiuni de formare pot participa parteneri sociali din țările candidate.

| — | măsuri care să le permită partenerilor sociali să își exercite drepturile și îndatoririle în ceea ce privește implicarea lucrătorilor, în special în cadrul comitetelor europene de întreprindere, să îi familiarizeze cu acordurile de întreprindere transnaționale și să consolideze cooperarea dintre aceștia în domeniul legislației Uniunii referitoare la implicarea lucrătorilor; |
| --- | --- |

—

măsuri care să le permită partenerilor sociali să își exercite drepturile și îndatoririle în ceea ce privește implicarea lucrătorilor, în special în cadrul comitetelor europene de întreprindere, să îi familiarizeze cu acordurile de întreprindere transnaționale și să consolideze cooperarea dintre aceștia în domeniul legislației Uniunii referitoare la implicarea lucrătorilor;

| — | operațiuni de încurajare a dezvoltării implicării lucrătorilor în cadrul întreprinderilor; |
| --- | --- |

—

operațiuni de încurajare a dezvoltării implicării lucrătorilor în cadrul întreprinderilor;

| — | acțiuni inovatoare referitoare la implicarea lucrătorilor, pentru a sprijini procesul de anticipare a schimbărilor și de prevenire și soluționare a litigiilor în contextul restructurării întreprinderilor, al fuziunilor, al preluărilor și al relocalizărilor de întreprinderi de scară europeană sau de grupuri de întreprinderi de scară europeană; |
| --- | --- |

—

acțiuni inovatoare referitoare la implicarea lucrătorilor, pentru a sprijini procesul de anticipare a schimbărilor și de prevenire și soluționare a litigiilor în contextul restructurării întreprinderilor, al fuziunilor, al preluărilor și al relocalizărilor de întreprinderi de scară europeană sau de grupuri de întreprinderi de scară europeană;

| — | măsuri vizând consolidarea cooperării dintre partenerii sociali în vederea dezvoltării implicării angajaților în conceperea de soluții pentru abordarea consecințelor crizei economice, cum ar fi concedierile colective sau necesitatea trecerii la o economie durabilă, favorabilă incluziunii și cu emisii scăzute de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

—

măsuri vizând consolidarea cooperării dintre partenerii sociali în vederea dezvoltării implicării angajaților în conceperea de soluții pentru abordarea consecințelor crizei economice, cum ar fi concedierile colective sau necesitatea trecerii la o economie durabilă, favorabilă incluziunii și cu emisii scăzute de dioxid de carbon;

| — | schimbul transnațional de informații și de bune practici în domenii pertinente pentru dialogul social la nivel de întreprindere. |
| --- | --- |

—

schimbul transnațional de informații și de bune practici în domenii pertinente pentru dialogul social la nivel de întreprindere.

Temei juridic

Sarcină rezultând din puterile specifice conferite Comisiei direct de Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în temeiul articolelor 154 și 155.

Directiva 97/74/CE a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind extinderea la Regatul Unit a aplicării Directivei 94/45/CE privind constituirea unui comitet european pentru întreprinderi sau a unei proceduri de informare și consultare a salariaților în întreprinderile sau grupurile de întreprinderi de dimensiune comunitară (JO L 10, 16.1.1998, p. 22).

Directiva 2001/86/CE a Consiliului din 8 octombrie 2001 de completare a statutului societății europene în ceea ce privește implicarea lucrătorilor (JO L 294, 10.11.2001, p. 22).

Directiva 98/59/CE a Consiliului privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la concedierile colective (JO L 225, 12.8.1998, p. 16).

Directiva 2001/23/CE a Consiliului privind apropierea legislației statelor membre referitoare la menținerea drepturilor lucrătorilor în cazul transferului de întreprinderi, unități sau părți de întreprinderi sau unități (JO L 82, 22.3.2001, p. 16).

Directiva 2002/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2002 de stabilire a unui cadru general de informare și consultare a lucrătorilor din Comunitatea Europeană (JO L 80, 23.3.2002, p. 29).

Directiva 2003/72/CE a Consiliului din 22 iulie 2003 de completare a statutului societății cooperative europene în legătură cu participarea lucrătorilor (JO L 207, 18.8.2003, p. 25).

Directiva 2005/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind fuziunile transfrontaliere ale societăților comerciale pe acțiuni (JO L 310, 25.11.2005, p. 1).

Directiva 2009/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 privind instituirea unui comitet european de întreprindere sau a unei proceduri de informare și consultare a lucrătorilor în întreprinderile și grupurile de întreprinderi de dimensiune comunitară (reformare) (JO L 122, 16.5.2009, p. 28).

Convenția încheiată în 1959 între Înalta Autoritate a CECO și Centrul internațional de informare privind securitatea și sănătatea la locul de muncă (CIS) din cadrul Biroului Internațional de Muncă.

| 04 03 01 08 | Relații industriale și dialog social |
| --- | --- |

04 03 01 08

Relații industriale și dialog social

remarcă

Obiectivul acestei activități este de a consolida rolul dialogului social și de a promova adoptarea de acorduri și alte acțiuni comune între partenerii sociali la nivelul UE.
  Acest credit este destinat să acopere finanțarea participării partenerilor sociali
  Acțiunile finanțate ar trebui să ajute organizațiile partenerilor sociali să abordeze, în cadrul Strategiei europene privind ocuparea forței de muncă și al contribuției partenerilor sociali vizând să abordeze provocările majore cu care se confruntă politica europeană socială și de ocupare a forței de muncă, astfel cum este definită în Strategia Europa 2020 și Agenda socială, inclusiv în contextul inițiativelor Uniunii de combatere a consecințelor crizei economice, și să contribuie la îmbunătățirea și diseminarea cunoștințelor despre instituțiile și practicile în materie de relații de muncă.
  Acesta este destinat să acopere subvențiile pentru promovarea dialogului social la nivel interprofesional și intersectorial, în conformitate cu articolul 154 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Prin urmare, creditele se folosesc pentru finanțarea consultațiilor, a reuniunilor, a negocierilor și a altor operațiuni în scopul realizării obiectivelor respective.

În plus, acest credit este destinat să acopere sprijinul acordat acțiunilor în materie de relații industriale, în special cele care vizează dezvoltarea expertizei și a schimbului de informații relevante la nivelul Uniunii.

Acest credit este destinat să acopere, de asemenea, finanțarea activităților în care sunt implicați reprezentanți ai partenerilor sociali din statele candidate, activități care vizează promovarea dialogului social la nivelul Uniunii. În punerea în aplicare a acestor obiective este preferată o abordare care integrează egalitatea de gen, destinată, prin urmare, să promoveze participarea în mod egal a femeilor și a bărbaților în cadrul organismelor de decizie ale organizațiilor sindicale. Ultimele două elemente au un caracter orizontal.

Pe baza acestor obiective, s-au stabilit două subprograme:

| — | sprijin în favoarea unui dialog social european; |
| --- | --- |

—

sprijin în favoarea unui dialog social european;

| — | îmbunătățirea competenței în materie de relații industriale. |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea competenței în materie de relații industriale.

Acest credit este destinat să acopere, în special, următoarele activități:

| — | studii, consultări, reuniuni de experți, negocieri, informare, publicații și alte operațiuni direct legate de îndeplinirea obiectivului enunțat mai sus sau a măsurilor care intră sub incidența acestei linii bugetare, plus orice alte cheltuieli legate de asistența tehnică și administrativă care nu implică sarcini de autoritate publică externalizate de Comisie prin contracte de prestări servicii ad-hoc; |
| --- | --- |

—

studii, consultări, reuniuni de experți, negocieri, informare, publicații și alte operațiuni direct legate de îndeplinirea obiectivului enunțat mai sus sau a măsurilor care intră sub incidența acestei linii bugetare, plus orice alte cheltuieli legate de asistența tehnică și administrativă care nu implică sarcini de autoritate publică externalizate de Comisie prin contracte de prestări servicii ad-hoc;

| — | acțiuni întreprinse de către partenerii sociali în vederea promovării dialogului social (inclusiv a competențelor partenerilor sociali) la nivel intersectorial și la nivel sectorial; |
| --- | --- |

—

acțiuni întreprinse de către partenerii sociali în vederea promovării dialogului social (inclusiv a competențelor partenerilor sociali) la nivel intersectorial și la nivel sectorial;

| — | acțiuni menite să îmbunătățească cunoștințele cu privire la instituțiile care se ocupă de relațiile de muncă și la practicile din domeniu din întreaga UE, precum și difuzarea rezultatelor; |
| --- | --- |

—

acțiuni menite să îmbunătățească cunoștințele cu privire la instituțiile care se ocupă de relațiile de muncă și la practicile din domeniu din întreaga UE, precum și difuzarea rezultatelor;

| — | măsurile în care sunt implicați reprezentanți ai partenerilor sociali din țările candidate, având obiectivul specific de a promova dialogul social la nivelul Uniunii. De asemenea, creditul este destinat să promoveze participarea în mod egal a femeilor și a bărbaților în cadrul organismelor de decizie, atât la nivelul sindicatelor, cât și la nivelul organizațiilor patronale; |
| --- | --- |

—

măsurile în care sunt implicați reprezentanți ai partenerilor sociali din țările candidate, având obiectivul specific de a promova dialogul social la nivelul Uniunii. De asemenea, creditul este destinat să promoveze participarea în mod egal a femeilor și a bărbaților în cadrul organismelor de decizie, atât la nivelul sindicatelor, cât și la nivelul organizațiilor patronale;

| — | acțiuni pentru sprijinirea măsurilor legate de relațiile de muncă, în special cele concepute pentru dezvoltarea cunoștințelor de specialitate și pentru schimbul de informații pertinente la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

—

acțiuni pentru sprijinirea măsurilor legate de relațiile de muncă, în special cele concepute pentru dezvoltarea cunoștințelor de specialitate și pentru schimbul de informații pertinente la nivelul Uniunii.

Temei juridic

Sarcină rezultând din puterile specifice conferite Comisiei direct de Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în temeiul articolelor 154 și 155.

| 15 02 10 | Evenimente anuale speciale: |
| --- | --- |

15 02 10

Evenimente anuale speciale:

Observații

Observațiile legate de această linie bugetară se formulează după cum urmează:

Se adaugă următorul text:

Acest credit este destinat să acopere costurile de finalizare a măsurilor susținute ca evenimente anuale speciale cu caracter sportiv.

Eveniment anual special: Săptămâna europeană a mișcării

Credite de angajament: 1 000 000 EUR; credite de plată: 1 000 000 EUR;

Săptămâna europeană a mișcării este un eveniment paneuropean emblematic care promovează sportul și activitatea fizică pentru toți, precum și impactul lor pozitiv asupra societăților și cetățenilor europeni.

În cadrul obiectivului de a determina 100 de milioane de noi cetățeni europeni să se implice activ în activități sportive și fizice până în 2020, Săptămâna mișcării 2014 adoptă o abordare ascendentă, implicând comunități locale, cluburi sportive, școli, locuri de muncă și orașe într-o manifestare de anvergură care pune în prim-plan sportul și activitatea fizică. Este parte integrantă a campaniei europene NowWeMove, contribuind astfel în mod durabil la o viață mai activă din punct de vedere fizic și mai sănătoasă a cetățenilor europeni.

În Săptămâna mișcării 2014 se vor organiza cel puțin 300 de evenimente în toate cele 28 de state membre ale UE și în cel puțin 150 de orașe, introducând noi inițiative în domeniul sportului și al activității fizice și scoțând în evidență mulțimea de acțiuni existente care se bucură de succes.

Eveniment anual special: Jocurile Olimpice Europene Speciale de Vară din Anvers, Belgia, 2014

Credite de angajament: 2 000 000 EUR; credite de plată: 2 000 000 EUR;

Acest credit este destinat să acopere costurile măsurilor susținute ca evenimente anuale speciale. Suma de 2 000 000 EUR este alocată pentru a cofinanța evenimentul multianual Jocurile Olimpice Europene Speciale de Vară de la Anvers, Belgia (13-20 septembrie 2014). De asemenea, fondurile vor permite atleților participanți, care provin din cele 28 de state membre, să se antreneze, să se pregătească și să participe la competiția din Belgia.

În cadrul acestui eveniment, 2 000 de sportivi din 58 de țări și delegațiile lor vor participa la competiții pe o perioadă de 10 zile. Peste 4 000 de voluntari vor contribui la caracterul unic al acestui eveniment cu multiple probe sportive. În afară de programul de activități sportive, vor fi organizate și alte programe științifice, educaționale și pentru familii. Anvers va găzdui evenimentul, iar sportivii vor fi găzduiți în 30 de orașe din Belgia. Numeroase evenimente speciale vor fi organizate înaintea, pe parcursul și în urma Jocurilor.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/160 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/160

---

P7_TA(2013)0473

Mobilizarea Instrumentului de flexibilitate – finanțarea programelor cipriote din cadrul fondurilor structurale

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

(2016/C 436/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Proiectul de buget pentru exercițiul financiar 2014, elaborat de Comisie (COM(2013)0450), prezentat la 28 iunie 2013 și modificat prin Scrisoarea rectificativă nr. 1 prezentată de Comisie la 18 septembrie 2013 (COM(2013)0644), |
| --- | --- |

—

având în vedere Proiectul de buget pentru exercițiul financiar 2014, elaborat de Comisie (COM(2013)0450), prezentat la 28 iunie 2013 și modificat prin Scrisoarea rectificativă nr. 1 prezentată de Comisie la 18 septembrie 2013 (COM(2013)0644),

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0647 – C7–0302/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0647 – C7–0302/2013),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1), în special articolul 11, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1), în special articolul 11,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2), în special punctul 12, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2), în special punctul 12,

| — | având în vedere poziția sa adoptată la 23 octombrie 2013 privind proiectul de buget general pentru exercițiul 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa adoptată la 23 octombrie 2013 privind proiectul de buget general pentru exercițiul 2014,

| — | având în vedere textul comun aprobat de Comitetul de conciliere la 12 noiembrie 2013 (PE-CONS 16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere textul comun aprobat de Comitetul de conciliere la 12 noiembrie 2013 (PE-CONS 16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013),

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0388/2013),

| A. | întrucât, după examinarea tuturor posibilităților de realocare a creditelor de angajament în cadrul rubricii 1b, este necesară mobilizarea Instrumentului de flexibilitate pentru creditele de angajament; |
| --- | --- |

A.

întrucât, după examinarea tuturor posibilităților de realocare a creditelor de angajament în cadrul rubricii 1b, este necesară mobilizarea Instrumentului de flexibilitate pentru creditele de angajament;

| B. | întrucât Comisia a propus mobilizarea Instrumentului de flexibilitate pentru a veni în completarea finanțării de la bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014, prin depășirea plafonului de la rubrica 1b, de 78 de milioane EUR, în favoarea finanțării programelor destinate Ciprului din cadrul Fondurilor structurale, cu scopul de a aloca acestei țări, în exercițiul 2014, o sumă suplimentară din Fondurile structurale în valoare totală de 100 000 000 EUR, |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia a propus mobilizarea Instrumentului de flexibilitate pentru a veni în completarea finanțării de la bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014, prin depășirea plafonului de la rubrica 1b, de 78 de milioane EUR, în favoarea finanțării programelor destinate Ciprului din cadrul Fondurilor structurale, cu scopul de a aloca acestei țări, în exercițiul 2014, o sumă suplimentară din Fondurile structurale în valoare totală de 100 000 000 EUR,

| 1. | constată că, în pofida suplimentării moderate a creditelor de angajament de la un număr limitat de linii bugetare și a mai multor reduceri de la alte linii bugetare, plafoanele de la subrubrica 1b pentru creditele de angajament aferente exercițiului 2014 nu permit finanțarea adecvată a priorităților politice importante și urgente ale Uniunii urmărite de Parlament și de Consiliu; |
| --- | --- |

1.

constată că, în pofida suplimentării moderate a creditelor de angajament de la un număr limitat de linii bugetare și a mai multor reduceri de la alte linii bugetare, plafoanele de la subrubrica 1b pentru creditele de angajament aferente exercițiului 2014 nu permit finanțarea adecvată a priorităților politice importante și urgente ale Uniunii urmărite de Parlament și de Consiliu;

| 2. | aprobă mobilizarea Instrumentului de flexibilitate pentru finanțarea cu credite de angajament – în cadrul subrubricii 1b – a programelor destinate Ciprului din Fondurile structurale, cu o sumă totală de 89 330 000 EUR; |
| --- | --- |

2.

aprobă mobilizarea Instrumentului de flexibilitate pentru finanțarea cu credite de angajament – în cadrul subrubricii 1b – a programelor destinate Ciprului din Fondurile structurale, cu o sumă totală de 89 330 000 EUR;

| 3. | își reafirmă opinia conform căreia mobilizarea acestui instrument, așa cum este prevăzută la articolul 11 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului, scoate încă o dată în evidență că este imperios necesar ca bugetul Uniunii să devină din ce în ce mai flexibil; |
| --- | --- |

3.

își reafirmă opinia conform căreia mobilizarea acestui instrument, așa cum este prevăzută la articolul 11 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului, scoate încă o dată în evidență că este imperios necesar ca bugetul Uniunii să devină din ce în ce mai flexibil;

| 4. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

4.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(2)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2014/97/UE.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/162 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/162

---

P7_TA(2013)0474

Proiectul de buget rectificativ nr. 9/2013: Mobilizarea Fondului de solidaritate al UE pentru România (seceta și incendiile de pădure din 2012) și pentru Germania, Austria și Republica Cehă (inundațiile din mai și iunie 2013)

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 9/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

(2016/C 436/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1),

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3) (denumit în continuare „AII”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3) (denumit în continuare „AII”),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 9/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat de Comisie la 3 octombrie 2013 (COM(2013)0691), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 9/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat de Comisie la 3 octombrie 2013 (COM(2013)0691),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 9/2013 adoptată de Consiliu la 30 octombrie 2013 (14872/2013 – C7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 9/2013 adoptată de Consiliu la 30 octombrie 2013 (14872/2013 – C7-0388/2013),

| — | având în vedere concluziile comune aprobate de Comitetul de conciliere la 12 noiembrie 2013 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile comune aprobate de Comitetul de conciliere la 12 noiembrie 2013 (4),

| — | având în vedere articolul 75b din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 75b din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0390/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0390/2013),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ (PBR nr. 9/2013) nr. 9 pentru exercițiul 2013 vizează mobilizarea Fondului de solidaritate al UE („Fondul”) pentru suma de 400,5 milioane EUR reprezentând credite de angajament și de plată, în favoarea României, în legătură cu seceta și incendiile forestiere din vara anului 2012, precum și a Germaniei, Austriei și Republicii Cehe, în legătură cu inundațiile din lunile mai și iunie 2013; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ (PBR nr. 9/2013) nr. 9 pentru exercițiul 2013 vizează mobilizarea Fondului de solidaritate al UE („Fondul”) pentru suma de 400,5 milioane EUR reprezentând credite de angajament și de plată, în favoarea României, în legătură cu seceta și incendiile forestiere din vara anului 2012, precum și a Germaniei, Austriei și Republicii Cehe, în legătură cu inundațiile din lunile mai și iunie 2013;

| B. | întrucât scopul PBR nr. 9/2013 este de a înscrie oficial această ajustare în bugetul 2013, |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul PBR nr. 9/2013 este de a înscrie oficial această ajustare în bugetul 2013,

| 1. | ia act de PBR nr. 9/2013, astfel cum a fost prezentat de Comisie; |
| --- | --- |

1.

ia act de PBR nr. 9/2013, astfel cum a fost prezentat de Comisie;

| 2. | invită Consiliul să nu își mai prezinte pozițiile în temeiul articolului 314 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene sub forma unor acte juridice („decizii”), deoarece acest lucru nu este în conformitate cu articolul 314 din TFUE, potrivit interpretării Curții de Justiție în Hotărârea sa din 17 septembrie 2013, Consiliu/Parlament, C-77/11; reamintește că o poziție în temeiul articolului 314 alineatul (3) din TFUE constituie un act pregătitor și este valabilă de la data adoptării; subliniază că va respinge și va ignora orice clauză prin care Consiliul urmărește să condiționeze validitatea poziției sale în cadrul unei proceduri bugetare de aprobarea în prealabil de către Parlament a unui alt buget, buget rectificativ sau act legislativ; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să nu își mai prezinte pozițiile în temeiul articolului 314 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene sub forma unor acte juridice („decizii”), deoarece acest lucru nu este în conformitate cu articolul 314 din TFUE, potrivit interpretării Curții de Justiție în Hotărârea sa din 17 septembrie 2013, Consiliu/Parlament, C-77/11; reamintește că o poziție în temeiul articolului 314 alineatul (3) din TFUE constituie un act pregătitor și este valabilă de la data adoptării; subliniază că va respinge și va ignora orice clauză prin care Consiliul urmărește să condiționeze validitatea poziției sale în cadrul unei proceduri bugetare de aprobarea în prealabil de către Parlament a unui alt buget, buget rectificativ sau act legislativ;

| 3. | deplânge poziția Consiliului privind PBR nr. 9/2013, care modifică propunerea Comisiei în vederea finanțării integrale a mobilizării Fondului prin redistribuiri de la liniile bugetare în cazul cărora se așteaptă o utilizare incompletă până la sfârșitul anului 2013, astfel cum au fost identificate de Comisie în propunerea sa privind un transfer global pentru 2013 (DEC 26/2013); |
| --- | --- |

3.

deplânge poziția Consiliului privind PBR nr. 9/2013, care modifică propunerea Comisiei în vederea finanțării integrale a mobilizării Fondului prin redistribuiri de la liniile bugetare în cazul cărora se așteaptă o utilizare incompletă până la sfârșitul anului 2013, astfel cum au fost identificate de Comisie în propunerea sa privind un transfer global pentru 2013 (DEC 26/2013);

| 4. | sprijină acordul la care s-a ajuns la 12 noiembrie 2013 în cadrul Comitetului de conciliere și care vizează finanțarea mobilizării în cauză până la un nivel de 250,5 milioane EUR, în 2013, prin credite de plată provenite din redistribuiri și până la un nivel de 150 milioane EUR, în 2014, prin credite noi; constată cu satisfacție că acest lucru va permite finanțarea nevoilor în materie de cercetare evaluate la 200 de milioane EUR în transferul global, permițând, în special, semnarea unui număr de contracte de cercetare noi încă din cursul acestui an; |
| --- | --- |

4.

sprijină acordul la care s-a ajuns la 12 noiembrie 2013 în cadrul Comitetului de conciliere și care vizează finanțarea mobilizării în cauză până la un nivel de 250,5 milioane EUR, în 2013, prin credite de plată provenite din redistribuiri și până la un nivel de 150 milioane EUR, în 2014, prin credite noi; constată cu satisfacție că acest lucru va permite finanțarea nevoilor în materie de cercetare evaluate la 200 de milioane EUR în transferul global, permițând, în special, semnarea unui număr de contracte de cercetare noi încă din cursul acestui an;

| 5. | subliniază, cu toate acestea, că își menține poziția de principiu conform căreia finanțarea instrumentelor speciale, cum este Fondul, ar trebui înscrisă în buget peste plafoanele cadrul financiar multianual și nu sprijină declarația unilaterală a Consiliului privind creditele de plată, anexată la concluziile comune referitoare la bugetul 2014; |
| --- | --- |

5.

subliniază, cu toate acestea, că își menține poziția de principiu conform căreia finanțarea instrumentelor speciale, cum este Fondul, ar trebui înscrisă în buget peste plafoanele cadrul financiar multianual și nu sprijină declarația unilaterală a Consiliului privind creditele de plată, anexată la concluziile comune referitoare la bugetul 2014;

| 6. | modifică, în consecință, poziția Consiliului după cum urmează:









  (milioane EUR) |
| --- | --- |
| Linie bugetară | Descriere | CA | CP |
| 06 06 02 03 | Întreprinderea comună SESAR | | 12,458 |
| 08 02 02 | Cooperare – Sănătate – Întreprinderea comună pentru inițiativa privind medicamentele inovatoare | | 17,981 |
| 08 04 01 | Cooperare – Nanoștiințe, nanotehnologii, materiale și noi tehnologii de producție | | 19,936 |
| 08 06 01 | Cooperare – Mediu (inclusiv schimbări climatice) | | 2,804 |
| 08 10 01 | Idei | | 41,884 |
| 08 19 01 | Capacități – Sprijin pentru o dezvoltare coerentă a politicilor de cercetare | | 0,406 |
| 09 04 01 01 | Sprijin pentru cooperarea în materie de cercetare în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC – Cooperare) | | 40,813 |
| 10 03 01 | Activități în domeniul nuclear ale Centrului Comun de Cercetare (JRC) | | 0,406 |
| 15 07 77 | Oameni | | 63,313 |
| 13 06 01 | Fondul de solidaritate al Uniunii Europene — State membre | | - 150,000 |
| 01 03 02 | Asistență macrofinanciară | | -10,000 |
| 04 05 01 | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) | | -13,116 |
| 08 01 04 31 | Agenția Executivă pentru Cercetare (REA) | -3,915 | -3,915 |
| 08 01 05 01 | Cheltuieli cu personalul de cercetare | -7,230 | -7,230 |
| 08 01 05 03 | Alte cheltuieli de gestiune pentru cercetare | -15,739 | -15,739 |
| TOTAL | - 26,884 | 0 |

6.

modifică, în consecință, poziția Consiliului după cum urmează:

(milioane EUR)

Linie bugetară

Descriere

CA

CP

06 06 02 03

Întreprinderea comună SESAR

12,458

08 02 02

Cooperare – Sănătate – Întreprinderea comună pentru inițiativa privind medicamentele inovatoare

17,981

08 04 01

Cooperare – Nanoștiințe, nanotehnologii, materiale și noi tehnologii de producție

19,936

08 06 01

Cooperare – Mediu (inclusiv schimbări climatice)

2,804

08 10 01

Idei

41,884

08 19 01

Capacități – Sprijin pentru o dezvoltare coerentă a politicilor de cercetare

0,406

09 04 01 01

Sprijin pentru cooperarea în materie de cercetare în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC – Cooperare)

40,813

10 03 01

Activități în domeniul nuclear ale Centrului Comun de Cercetare (JRC)

0,406

15 07 77

Oameni

63,313

13 06 01

Fondul de solidaritate al Uniunii Europene — State membre

- 150,000

01 03 02

Asistență macrofinanciară

-10,000

04 05 01

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG)

-13,116

08 01 04 31

Agenția Executivă pentru Cercetare (REA)

-3,915

-3,915

08 01 05 01

Cheltuieli cu personalul de cercetare

-7,230

-7,230

08 01 05 03

Alte cheltuieli de gestiune pentru cercetare

-15,739

-15,739

TOTAL

- 26,884

0

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 66, 8.3.2013.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(4)  Anexa la P7_TA(2013)0472 din 20 noiembrie 2013.

---

ANEXĂ BUGETARĂ

PROIECT DE BUGET RECTIFICATIV NR. 9/2013

CHELTUIELI — CHELTUIELI

Cifre

| Titlul | Rubrică | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 01 | Afaceri economice şi financiare | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |
| 02 | Întreprinderi | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 | | | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 |
| 03 | Concurenţă | 92 219 149 | 92 219 149 | | | 92 219 149 | 92 219 149 |
| 04 | Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |
| 05 | Agricultură şi dezvoltare rurală | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |
| 06 | Mobilitate și transporturi | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |
| 07 | Mediu și politici climatice | 498 383 275 | 404 177 073 | | | 498 383 275 | 404 177 073 |
| 08 | Cercetare | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |
| 09 | Rețele de comunicare, conținut și tehnologie | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 508 097 196 | | | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 548 909 877 |
| 10 | Cercetare directă | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |
| 11 | Afaceri maritime și pescuit | 919 262 394 | 763 270 938 | | | 919 262 394 | 763 270 938 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 | | | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 |
| 12 | Piața internă | 103 313 472 | 101 938 194 | | | 103 313 472 | 101 938 194 |
| 40 02 41 | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 | | | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 |
| 13 | Politică regională | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |
| 14 | Impozitare şi uniune vamală | 144 620 394 | 127 227 655 | | | 144 620 394 | 127 227 655 |
| 15 | Educație și cultură | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |
| 16 | Comunicare | 265 992 159 | 252 703 941 | | | 265 992 159 | 252 703 941 |
| 17 | Sănătate şi protecţia consumatorilor | 634 370 124 | 598 986 674 | | | 634 370 124 | 598 986 674 |
| 18 | afaceri interne | 1 227 109 539 | 906 396 228 | | | 1 227 109 539 | 906 396 228 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 | | | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 |
| 19 | Relații externe | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 | | | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 |
| 20 | Comerţ | 107 473 453 | 104 177 332 | | | 107 473 453 | 104 177 332 |
| 21 | Dezvoltare şi relaţii cu statele din Africa, zona Caraibilor şi Pacific (ACP) | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 | | | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 |
| 22 | Extindere | 1 091 261 928 | 913 197 071 | | | 1 091 261 928 | 913 197 071 |
| 23 | Ajutor umanitar | 917 322 828 | 979 489 048 | | | 917 322 828 | 979 489 048 |
| 24 | Luptă antifraudă | 75 427 800 | 69 443 664 | | | 75 427 800 | 69 443 664 |
| 40 01 40 | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 | | | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 |
| 25 | Coordonarea politicilor Comisiei şi consultanţă juridică | 193 336 661 | 194 086 661 | | | 193 336 661 | 194 086 661 |
| 26 | Administraţia Comisiei | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 | | | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 |
| 27 | BUGET | 142 450 570 | 142 450 570 | | | 142 450 570 | 142 450 570 |
| 28 | Audit | 11 879 141 | 11 879 141 | | | 11 879 141 | 11 879 141 |
| 29 | Statistici | 82 071 571 | 114 760 614 | | | 82 071 571 | 114 760 614 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 | | | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 |
| 30 | Pensii şi cheltuieli conexe | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 | | | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 |
| 31 | Servicii lingvistice | 396 815 433 | 396 815 433 | | | 396 815 433 | 396 815 433 |
| 32 | Energie | 738 302 781 | 814 608 051 | | | 738 302 781 | 814 608 051 |
| 33 | Justiție | 218 238 524 | 184 498 972 | | | 218 238 524 | 184 498 972 |
| 40 | Rezerve | 1 049 836 185 | 231 697 385 | | | 1 049 836 185 | 231 697 385 |
| | Total | 148 190 800 171 | 140 923 582 776 | 373 635 089 | | 148 564 435 260 | 140 923 582 776 |
| | Din care rezerve: 40 01 40, 40 02 41 | 285 721 185 | 151 697 385 | | | 285 721 185 | 151 697 385 |

Titlul

Rubrică

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

01

Afaceri economice şi financiare

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

02

Întreprinderi

1 157 245 386

1 376 115 339

1 157 245 386

1 376 115 339

03

Concurenţă

92 219 149

92 219 149

92 219 149

92 219 149

04

Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

05

Agricultură şi dezvoltare rurală

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

06

Mobilitate și transporturi

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

07

Mediu și politici climatice

498 383 275

404 177 073

498 383 275

404 177 073

08

Cercetare

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

09

Rețele de comunicare, conținut și tehnologie

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

10

Cercetare directă

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

11

Afaceri maritime și pescuit

919 262 394

763 270 938

919 262 394

763 270 938

40 01 40, 40 02 41

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

12

Piața internă

103 313 472

101 938 194

103 313 472

101 938 194

40 02 41

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

13

Politică regională

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

14

Impozitare şi uniune vamală

144 620 394

127 227 655

144 620 394

127 227 655

15

Educație și cultură

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

16

Comunicare

265 992 159

252 703 941

265 992 159

252 703 941

17

Sănătate şi protecţia consumatorilor

634 370 124

598 986 674

634 370 124

598 986 674

18

afaceri interne

1 227 109 539

906 396 228

1 227 109 539

906 396 228

40 01 40, 40 02 41

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

19

Relații externe

5 001 226 243

3 292 737 301

5 001 226 243

3 292 737 301

20

Comerţ

107 473 453

104 177 332

107 473 453

104 177 332

21

Dezvoltare şi relaţii cu statele din Africa, zona Caraibilor şi Pacific (ACP)

1 571 699 626

1 235 408 520

1 571 699 626

1 235 408 520

22

Extindere

1 091 261 928

913 197 071

1 091 261 928

913 197 071

23

Ajutor umanitar

917 322 828

979 489 048

917 322 828

979 489 048

24

Luptă antifraudă

75 427 800

69 443 664

75 427 800

69 443 664

40 01 40

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

25

Coordonarea politicilor Comisiei şi consultanţă juridică

193 336 661

194 086 661

193 336 661

194 086 661

26

Administraţia Comisiei

1 030 021 548

1 023 305 407

1 030 021 548

1 023 305 407

27

BUGET

142 450 570

142 450 570

142 450 570

142 450 570

28

Audit

11 879 141

11 879 141

11 879 141

11 879 141

29

Statistici

82 071 571

114 760 614

82 071 571

114 760 614

40 01 40, 40 02 41

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

30

Pensii şi cheltuieli conexe

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

31

Servicii lingvistice

396 815 433

396 815 433

396 815 433

396 815 433

32

Energie

738 302 781

814 608 051

738 302 781

814 608 051

33

Justiție

218 238 524

184 498 972

218 238 524

184 498 972

40

Rezerve

1 049 836 185

231 697 385

1 049 836 185

231 697 385

Total

148 190 800 171

140 923 582 776

373 635 089

148 564 435 260

140 923 582 776

Din care rezerve: 40 01 40, 40 02 41

285 721 185

151 697 385

285 721 185

151 697 385

TITLUL XX — CHELTUIELI ADMINISTRATIVE ALOCATE DOMENIILOR DE POLITICĂ

Cifre

Clasificare în funcţie de tip

| Titlul Capitolul Articolul Postul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| XX 01 | Cheltuieli administrative alocate domeniilor de politică | | | | |
| XX 01 01 | Cheltuieli cu personalul în activitate din domeniile de politică | | | | |
| XX 01 01 01 | Cheltuieli cu personalul în activitate care lucrează în instituție | | | | |
| XX 01 01 01 01 | Remunerații și indemnizații | 5 | 1 835 168 000 | | 1 835 168 000 |
| XX 01 01 01 02 | Cheltuieli și indemnizații de recrutare, transferuri și încheierea activității | 5 | 14 878 000 | | 14 878 000 |
| XX 01 01 01 03 | Ajustări ale remunerațiilor | 5 | 15 496 000 | | 15 496 000 |
| | Total parţial | | 1 865 542 000 | | 1 865 542 000 |
| XX 01 01 02 | Cheltuieli cu personalul Comisiei în activitate din delegațiile Uniunii | | | | |
| XX 01 01 02 01 | Remunerații și indemnizații | 5 | 110 428 000 | | 110 428 000 |
| XX 01 01 02 02 | Cheltuieli și indemnizații de recrutare, transferuri și încheierea activității | 5 | 7 462 000 | | 7 462 000 |
| XX 01 01 02 03 | Credite pentru acoperirea eventualelor ajustări ale remunerațiilor | 5 | 871 000 | | 871 000 |
| | Total parţial | | 118 761 000 | | 118 761 000 |
| | Articolul XX 01 01 — Total parţial | | 1 984 303 000 | | 1 984 303 000 |
| XX 01 02 | Personal extern și alte cheltuieli de gestiune | | | | |
| XX 01 02 01 | Personal extern care lucrează în instituție | | | | |
| XX 01 02 01 01 | Agenți contractuali | 5 | 66 373 486 | | 66 373 486 |
| XX 01 02 01 02 | Personal pus la dispoziție de agenți de muncă temporară și asistență tehnică și administrativă în sprijinul diferitelor activități | 5 | 23 545 000 | | 23 545 000 |
| XX 01 02 01 03 | Funcționari naționali repartizați temporar pe lângă instituție | 5 | 39 727 000 | | 39 727 000 |
| | Total parţial | | 129 645 486 | | 129 645 486 |
| XX 01 02 02 | Personal extern al Comisiei în delegațiile Uniunii | | | | |
| XX 01 02 02 01 | Remunerația celorlalți agenți | 5 | 7 619 000 | | 7 619 000 |
| XX 01 02 02 02 | Formarea tinerilor experți și a experților naționali detașați | 5 | 2 300 000 | | 2 300 000 |
| XX 01 02 02 03 | Cheltuieli cu alte categorii de personal și plăți pentru alte servicii | 5 | 256 000 | | 256 000 |
| | Total parţial | | 10 175 000 | | 10 175 000 |
| XX 01 02 11 | Alte cheltuieli de gestiune ale instituției | | | | |
| XX 01 02 11 01 | Cheltuieli pentru efectuarea de delegații și cheltuieli de reprezentare | 5 | 56 391 000 | | 56 391 000 |
| XX 01 02 11 02 | Cheltuieli aferente conferințelor și reuniunilor | 5 | 27 008 000 | | 27 008 000 |
| XX 01 02 11 03 | Reuniunile comitetelor | 5 | 12 863 000 | | 12 863 000 |
| XX 01 02 11 04 | Studii și consultări | 5 | 6 400 000 | | 6 400 000 |
| XX 01 02 11 05 | Sisteme de gestiune și informare | 5 | 26 985 000 | | 26 985 000 |
| XX 01 02 11 06 | Perfecționare profesională și formare în domeniul managementului | 5 | 13 500 000 | | 13 500 000 |
| | Total parţial | | 143 147 000 | | 143 147 000 |
| XX 01 02 12 | Alte cheltuieli de gestiune privind personalul Comisiei din delegațiile Uniunii | | | | |
| XX 01 02 12 01 | Cheltuieli privind delegații, conferințe și reprezentare | 5 | 6 328 000 | | 6 328 000 |
| XX 01 02 12 02 | Perfecționare profesională în delegații | 5 | 500 000 | | 500 000 |
| | Total parţial | | 6 828 000 | | 6 828 000 |
| | Articolul XX 01 02 — Total parţial | | 289 795 486 | | 289 795 486 |
| XX 01 03 | Cheltuieli cu echipamentele și serviciile aferente tehnologiei informației și telecomunicațiilor și cu clădirile | | | | |
| XX 01 03 01 | Cheltuieli aferente echipamentelor și serviciilor de tehnologia informației și telecomunicațiilor ale Comisiei | | | | |
| XX 01 03 01 03 | Echipamente de tehnologia informației și comunicațiilor | 5 | 54 525 000 | | 54 525 000 |
| XX 01 03 01 04 | Servicii de tehnologia informației și comunicațiilor | 5 | 63 545 000 | | 63 545 000 |
| | Total parţial | | 118 070 000 | | 118 070 000 |
| XX 01 03 02 | Clădiri și cheltuieli conexe referitoare la personalul Comisiei din delegațiile Uniunii | | | | |
| XX 01 03 02 01 | Cheltuieli de achiziționare și de închiriere și cheltuieli aferente | 5 | 46 908 000 | | 46 908 000 |
| XX 01 03 02 02 | Echipamente, mobilier, materiale și servicii | 5 | 9 638 000 | | 9 638 000 |
| | Total parţial | | 56 546 000 | | 56 546 000 |
| | Articolul XX 01 03 — Total parţial | | 174 616 000 | | 174 616 000 |
| XX 01 05 | Cheltuielile cu personalul în activitate din domeniul cercetării indirecte | | | | |
| XX 01 05 01 | Remunerații și indemnizații pentru personalul în activitate din domeniul cercetării indirecte | 1.1 | 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |
| XX 01 05 02 | Personal extern din domeniul cercetării indirecte | 1.1 | 47 262 000 | | 47 262 000 |
| XX 01 05 03 | Alte cheltuieli de gestiune pentru cercetarea indirectă | 1.1 | 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |
| | Articolul XX 01 05 — Total parţial | | 324 744 000 | -22 969 000 | 301 775 000 |
| | Capitolul XX 01 — Total | | 2 773 458 486 | -22 969 000 | 2 750 489 486 |

Titlul Capitolul Articolul Postul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

XX 01

Cheltuieli administrative alocate domeniilor de politică

XX 01 01

Cheltuieli cu personalul în activitate din domeniile de politică

XX 01 01 01

Cheltuieli cu personalul în activitate care lucrează în instituție

XX 01 01 01 01

Remunerații și indemnizații

5

1 835 168 000

1 835 168 000

XX 01 01 01 02

Cheltuieli și indemnizații de recrutare, transferuri și încheierea activității

5

14 878 000

14 878 000

XX 01 01 01 03

Ajustări ale remunerațiilor

5

15 496 000

15 496 000

Total parţial

1 865 542 000

1 865 542 000

XX 01 01 02

Cheltuieli cu personalul Comisiei în activitate din delegațiile Uniunii

XX 01 01 02 01

Remunerații și indemnizații

5

110 428 000

110 428 000

XX 01 01 02 02

Cheltuieli și indemnizații de recrutare, transferuri și încheierea activității

5

7 462 000

7 462 000

XX 01 01 02 03

Credite pentru acoperirea eventualelor ajustări ale remunerațiilor

5

871 000

871 000

Total parţial

118 761 000

118 761 000

Articolul XX 01 01 — Total parţial

1 984 303 000

1 984 303 000

XX 01 02

Personal extern și alte cheltuieli de gestiune

XX 01 02 01

Personal extern care lucrează în instituție

XX 01 02 01 01

Agenți contractuali

5

66 373 486

66 373 486

XX 01 02 01 02

Personal pus la dispoziție de agenți de muncă temporară și asistență tehnică și administrativă în sprijinul diferitelor activități

5

23 545 000

23 545 000

XX 01 02 01 03

Funcționari naționali repartizați temporar pe lângă instituție

5

39 727 000

39 727 000

Total parţial

129 645 486

129 645 486

XX 01 02 02

Personal extern al Comisiei în delegațiile Uniunii

XX 01 02 02 01

Remunerația celorlalți agenți

5

7 619 000

7 619 000

XX 01 02 02 02

Formarea tinerilor experți și a experților naționali detașați

5

2 300 000

2 300 000

XX 01 02 02 03

Cheltuieli cu alte categorii de personal și plăți pentru alte servicii

5

256 000

256 000

Total parţial

10 175 000

10 175 000

XX 01 02 11

Alte cheltuieli de gestiune ale instituției

XX 01 02 11 01

Cheltuieli pentru efectuarea de delegații și cheltuieli de reprezentare

5

56 391 000

56 391 000

XX 01 02 11 02

Cheltuieli aferente conferințelor și reuniunilor

5

27 008 000

27 008 000

XX 01 02 11 03

Reuniunile comitetelor

5

12 863 000

12 863 000

XX 01 02 11 04

Studii și consultări

5

6 400 000

6 400 000

XX 01 02 11 05

Sisteme de gestiune și informare

5

26 985 000

26 985 000

XX 01 02 11 06

Perfecționare profesională și formare în domeniul managementului

5

13 500 000

13 500 000

Total parţial

143 147 000

143 147 000

XX 01 02 12

Alte cheltuieli de gestiune privind personalul Comisiei din delegațiile Uniunii

XX 01 02 12 01

Cheltuieli privind delegații, conferințe și reprezentare

5

6 328 000

6 328 000

XX 01 02 12 02

Perfecționare profesională în delegații

5

500 000

500 000

Total parţial

6 828 000

6 828 000

Articolul XX 01 02 — Total parţial

289 795 486

289 795 486

XX 01 03

Cheltuieli cu echipamentele și serviciile aferente tehnologiei informației și telecomunicațiilor și cu clădirile

XX 01 03 01

Cheltuieli aferente echipamentelor și serviciilor de tehnologia informației și telecomunicațiilor ale Comisiei

XX 01 03 01 03

Echipamente de tehnologia informației și comunicațiilor

5

54 525 000

54 525 000

XX 01 03 01 04

Servicii de tehnologia informației și comunicațiilor

5

63 545 000

63 545 000

Total parţial

118 070 000

118 070 000

XX 01 03 02

Clădiri și cheltuieli conexe referitoare la personalul Comisiei din delegațiile Uniunii

XX 01 03 02 01

Cheltuieli de achiziționare și de închiriere și cheltuieli aferente

5

46 908 000

46 908 000

XX 01 03 02 02

Echipamente, mobilier, materiale și servicii

5

9 638 000

9 638 000

Total parţial

56 546 000

56 546 000

Articolul XX 01 03 — Total parţial

174 616 000

174 616 000

XX 01 05

Cheltuielile cu personalul în activitate din domeniul cercetării indirecte

XX 01 05 01

Remunerații și indemnizații pentru personalul în activitate din domeniul cercetării indirecte

1.1

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

XX 01 05 02

Personal extern din domeniul cercetării indirecte

1.1

47 262 000

47 262 000

XX 01 05 03

Alte cheltuieli de gestiune pentru cercetarea indirectă

1.1

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Articolul XX 01 05 — Total parţial

324 744 000

-22 969 000

301 775 000

Capitolul XX 01 — Total

2 773 458 486

-22 969 000

2 750 489 486

CAPITOLUL XX 01 — CHELTUIELI ADMINISTRATIVE ALOCATE DOMENIILOR DE POLITICĂ

Articolul XX 01 05 — Cheltuielile cu personalul în activitate din domeniul cercetării indirecte

Postul XX 01 05 01 — Remunerații și indemnizații pentru personalul în activitate din domeniul cercetării indirecte

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

Comentarii

Următoarele comentarii se aplică tuturor domeniilor de politică (Întreprinderi și industrie, Mobilitate și transporturi, Cercetare, Societatea informațională și media, Educație și cultură, Energie) implicate în acțiuni indirecte în cadrul celui de Al șaptelea program-cadru de cercetare.

Acest credit acoperă cheltuielile cu personalul căruia i se aplică Statutul funcționarilor și care ocupă posturi din schema de personal prevăzute pentru acțiuni indirecte în cadrul programelor nucleare și nenucleare, inclusiv personalul care își desfășoară activitatea în delegațiile Uniunii.

Defalcarea acestor credite pentru cheltuielile cu personalul se prezintă după cum urmează:

| Program | Credit |
| --- | --- |
| Program-cadru (nuclear) | 22 840 000 |
| Program-cadru (nenuclear) | 167 159 000 |
| Total | 189 999 000 |

Program

Credit

Program-cadru (nuclear)

22 840 000

Program-cadru (nenuclear)

167 159 000

Total

189 999 000

Contribuțiile statelor AELS în conformitate cu Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 82 și Protocolul nr. 32, trebuie să se adauge creditelor înscrise la acest post. Cu titlu informativ, aceste sume provin din contribuțiile statelor AELS înscrise la articolul 6 3 0 din situația veniturilor care constituie venituri alocate în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (e)-(g) din Regulamentul financiar; acestea conduc la deschiderea de credite corespunzătoare și la execuție în cadrul anexei „Spațiul Economic European” la prezenta parte din situația cheltuielilor din această secțiune, care face parte integrantă din bugetul general.

Temei juridic

Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (JO L 412, 30.12.2006, p. 1).

Decizia 2006/970/Euratom a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activități de cercetare și formare în domeniul nuclear (2007-2011) (JO L 400, 30.12.2006, p. 60).

Decizia 2006/971/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (20072013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 86).

Decizia 2006/972/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Idei” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (20072013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 243).

Decizia 2006/973/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Oameni” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (20072013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 270).

Decizia 2006/974/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Capacități” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (20072013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 299).

Decizia 2006/976/Euratom a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific de punere în aplicare a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activități de cercetare și formare în domeniul nuclear (2007-2011) (JO L 400, 30.12.2006, p. 404).

Decizia 2012/93/Euratom a Consiliului din 19 decembrie 2011 privind Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și formare în domeniul nuclear (2012-2013) (JO L 47, 18.2.2012, p. 25).

Regulamentul (Euratom) nr. 139/2012 al Consiliului din 19 decembrie 2011 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiunile indirecte în temeiul Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice și de diseminare a rezultatelor cercetării (2012 -2013) (JO L 47, 18.2.2012, p. 1).

Decizia 2012/94/Euratom a Consiliului din 19 decembrie 2011 privind programul specific pentru punerea în aplicare, prin acțiuni indirecte, a Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013) (JO L 47, 18.2.2012, p. 33).

Postul XX 01 05 03 — Alte cheltuieli de gestiune pentru cercetarea indirectă

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Comentarii

Următoarele comentarii se aplică tuturor domeniilor de politică (Întreprinderi și industrie, Mobilitate și transporturi, Cercetare, Societatea informațională și media, Educație și cultură, Energie) implicate în acțiuni indirecte în cadrul celui de al șaptelea program-cadru de cercetare.

Acest credit este destinat să acopere cheltuielile cu personalul extern pentru întreaga gestionare în materie de cercetare în cadrul acțiunilor indirecte ale programelor nucleare și nenucleare, inclusiv alte cheltuieli administrative datorate personalului care își desfășoară activitatea în delegațiile Uniunii.

Defalcarea acestor credite pentru cheltuielile cu personalul se prezintă după cum urmează:

| Program | Credit |
| --- | --- |
| Program-cadru (nuclear) | 10 984 000 |
| Program-cadru (nenuclear) | 53 530 000 |
| Total | 64 514 000 |

Program

Credit

Program-cadru (nuclear)

10 984 000

Program-cadru (nenuclear)

53 530 000

Total

64 514 000

Contribuțiile statelor AELS în conformitate cu Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 82 și Protocolul nr. 32, trebuie să se adauge creditelor înscrise la acest post. Cu titlu informativ, aceste sume provin din contribuțiile statelor AELS înscrise la articolul 6 3 0 din situația veniturilor care constituie venituri alocate în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (e)-(g) din Regulamentul financiar; acestea conduc la deschiderea de credite corespunzătoare și la execuție în cadrul anexei „Spațiul Economic European” la prezenta parte din situația cheltuielilor din această secțiune, care face parte integrantă din bugetul general.

Temei juridic

Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (JO L 412, 30.12.2006, p. 1).

Decizia 2006/970/Euratom a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activități de cercetare și formare în domeniul nuclear (2007-2011) (JO L 400, 30.12.2006, p. 60).

Decizia 2006/971/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (20072013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 86).

Decizia 2006/972/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Idei” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (20072013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 243).

Decizia 2006/973/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Oameni” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (20072013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 270).

Decizia 2006/974/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Capacități” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (20072013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 299).

Decizia 2006/976/Euratom a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific de punere în aplicare a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activități de cercetare și formare în domeniul nuclear (2007-2011) (JO L 400, 30.12.2006, p. 404).

Decizia 2012/93/Euratom a Consiliului din 19 decembrie 2011privind Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și formare în domeniul nuclear (2012-2013) (JO L 47, 18.2.2012, p. 25).

Regulamentul (Euratom) nr. 139/2012 al Consiliului din 19 decembrie 2011 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiunile indirecte în temeiul Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice și de diseminare a rezultatelor cercetării (2012 -2013) (JO L 47, 18.2.2012, p. 1).

Decizia 2012/94/Euratom a Consiliului din 19 decembrie 2011 privind programul specific pentru punerea în aplicare, prin acțiuni indirecte, a Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013) (JO L 47, 18.2.2012, p. 33).

TITLUL 01 — AFACERI ECONOMICE ŞI FINANCIARE

Cifre

| Titlul Capitolul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 01 01 | Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Afaceri economice şi financiare” | 5 | 82 524 796 | 82 524 796 | | | 82 524 796 | 82 524 796 |
| 01 02 | Uniunea economică şi monetară | | 13 000 000 | 12 953 676 | | | 13 000 000 | 12 953 676 |
| 01 03 | Afaceri economice şi financiare internaţionale | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| 01 04 | Operaţiuni şi instrumente financiare | | 365 610 000 | 276 532 610 | | | 365 610 000 | 276 532 610 |
| | Titlul 01 — Total | | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |

Titlul Capitolul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

01 01

Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Afaceri economice şi financiare”

5

82 524 796

82 524 796

82 524 796

82 524 796

01 02

Uniunea economică şi monetară

13 000 000

12 953 676

13 000 000

12 953 676

01 03

Afaceri economice şi financiare internaţionale

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

01 04

Operaţiuni şi instrumente financiare

365 610 000

276 532 610

365 610 000

276 532 610

Titlul 01 — Total

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

CAPITOLUL 01 03 — AFACERI ECONOMICE ŞI FINANCIARE INTERNAŢIONALE

Cifre

| Titlul Capitolul Articolul Postul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 01 03 | Afaceri economice şi financiare internaţionale | | | | | | | |
| 01 03 01 | Participarea la capitalul instituţiilor financiare internaţionale | | | | | | | |
| 01 03 01 01 | Banca Europeană pentru Reconstrucţie şi Dezvoltare — Punerea la dispoziţie de acţiuni integral vărsate din capitalul subscris | 4 | — | — | | | — | — |
| 01 03 01 02 | Banca Europeană pentru Reconstrucţie şi Dezvoltare — Parte nevărsată din capitalul subscris | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Articolul 01 03 01 — Total parţial | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 01 03 02 | Asistenţă macrofinanciară | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| | Capitolul 01 03 — Total | | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Titlul Capitolul Articolul Postul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

01 03

Afaceri economice şi financiare internaţionale

01 03 01

Participarea la capitalul instituţiilor financiare internaţionale

01 03 01 01

Banca Europeană pentru Reconstrucţie şi Dezvoltare — Punerea la dispoziţie de acţiuni integral vărsate din capitalul subscris

4

—

—

—

—

01 03 01 02

Banca Europeană pentru Reconstrucţie şi Dezvoltare — Parte nevărsată din capitalul subscris

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Articolul 01 03 01 — Total parţial

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

01 03 02

Asistenţă macrofinanciară

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Capitolul 01 03 — Total

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Articolul 01 03 02 — Asistenţă macrofinanciară

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Comentarii

Această asistenţă excepţională urmăreşte să atenueze constrângerile financiare impuse anumitor ţări terţe care întâmpină dificultăţi macrofinanciare caracterizate prin balanţa de plăţi deficitară şi/sau dezechilibre bugetare grave.

Asistenţa este direct legată de punerea în aplicare de către ţările beneficiare a cerinţelor de stabilizare macrofinanciară şi de ajustare structurală. În general, intervenţia Uniunii este complementară celei a Fondului Monetar Internaţional, coordonată cu alţi donatori bilaterali.

Comisia informează autoritatea bugetară de două ori pe an cu privire la situaţia macrofinanciară a statelor beneficiare şi prezintă acesteia o dată pe an un raport complet privind punerea în aplicare a acestei asistenţe.

Creditele de la acest articol vor fi utilizate, de asemenea, pentru a acoperi ajutorul financiar pentru reconstrucţia zonelor din Georgia afectate de conflictul cu Rusia. Acţiunile ar trebui să fie dirijate în primul rând către stabilizarea macrofinanciară a ţării. Valoarea totală a fondurilor alocate ajutorului a fost decisă în cadrul unei conferinţe internaţionale a donatorilor din 2008.

Temei juridic

Decizia 2006/880/CE a Consiliului din 30 noiembrie 2006 privind acordarea unui ajutor financiar excepţional din partea Comunităţii pentru Kosovo (JO L 339, 6.12.2006, p. 36).

Decizia 2007/860/CE a Consiliului din 10 decembrie 2007 de acordare de asistenţă macrofinanciară comunitară Libanului (JO L 337, 21.12.2007, p. 111).

Decizia 2009/889/CE a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind acordarea de asistenţă macrofinanciară Georgiei (JO L 320, 5.12.2009, p. 1).

Decizia 2009/890/CE a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind acordarea de asistenţă macrofinanciară Armeniei (JO L 320, 5.12.2009, p. 3).

Decizia nr. 938/2010/UE a Parlamentului European şi a Consiliului din 20 octombrie 2010 privind acordarea unei asistenţe macrofinanciare Republicii Moldova (JO L 277, 21.10.2010, p. 1).

TITLUL 04 — OCUPAREA FORȚEI DE MUNCĂ ȘI AFACERI SOCIALE

Cifre

| Titlul Capitolul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 04 01 | Cheltuieli administrative în domeniul de politică Ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale | | 94 756 546 | 94 756 546 | | | 94 756 546 | 94 756 546 |
| 04 02 | Fondul social european | 1 | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 | | | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 |
| 04 03 | A lucra în Europa — Dialog social şi mobilitate | 1 | 79 097 000 | 58 354 054 | | | 79 097 000 | 58 354 054 |
| 04 04 | Ocuparea forței de muncă, solidaritate socială și egalitate de șanse între femei și bărbați | 1 | 122 286 000 | 108 376 020 | | | 122 286 000 | 108 376 020 |
| 04 05 | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) | 1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| 04 06 | Instrumentul de asistenţă pentru preaderare (IPA) — Dezvoltarea resurselor umane | 4 | 113 157 077 | 65 152 574 | | | 113 157 077 | 65 152 574 |
| | Titlul 04 — Total | | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |

Titlul Capitolul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

04 01

Cheltuieli administrative în domeniul de politică Ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale

94 756 546

94 756 546

94 756 546

94 756 546

04 02

Fondul social european

1

11 804 862 310

13 358 557 851

11 804 862 310

13 358 557 851

04 03

A lucra în Europa — Dialog social şi mobilitate

1

79 097 000

58 354 054

79 097 000

58 354 054

04 04

Ocuparea forței de muncă, solidaritate socială și egalitate de șanse între femei și bărbați

1

122 286 000

108 376 020

122 286 000

108 376 020

04 05

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG)

1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

04 06

Instrumentul de asistenţă pentru preaderare (IPA) — Dezvoltarea resurselor umane

4

113 157 077

65 152 574

113 157 077

65 152 574

Titlul 04 — Total

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

CAPITOLUL 04 05 — FONDUL EUROPEAN DE AJUSTARE LA GLOBALIZARE (FEG)

Cifre

| Titlul Capitolul Articolul Postul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 04 05 | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) | | | | | | | |
| 04 05 01 | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) | 1.1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| | Capitolul 04 05 — Total | | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Titlul Capitolul Articolul Postul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

04 05

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG)

04 05 01

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG)

1.1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Capitolul 04 05 — Total

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Articolul 04 05 01 — Fondul european de ajustare la globalizare (FEG)

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Comentarii

Acest credit este destinat să acopere Fondul european de ajustare la globalizare (FEG), astfel încât Uniunea să poată asigura un sprijin temporar şi specific pentru lucrătorii concediaţi ca urmare a schimbărilor majore în structura comerţului mondial în cazul în care concedierile respective au un puternic impact negativ asupra economiei regionale sau locale. Pentru cererile depuse înainte de 31 decembrie 2011, acesta poate fi, de asemenea, folosit pentru a se acorda sprijin lucrătorilor concediaţi ca urmare a crizei economice şi financiare mondiale.

Suma maximă a cheltuielilor finanţate prin fond va fi de 500 000 000 EUR pe an.

În conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituţional din 17 mai 2006, scopul acestei rezerve este de a furniza sprijin suplimentar temporar pentru lucrătorii care suferă ca urmare a schimbărilor structurale majore în structura comerţului mondial şi de a le acorda asistenţă pentru reintegrarea pe piaţa muncii.

Acţiunile întreprinse de FEG ar trebui să fie complementare celor efectuate în cadrul Fondului social european. Nu trebuie să se acorde o dublă finanţare în temeiul acestor instrumente.

Procedura de înregistrare a creditelor în această rezervă şi de mobilizare a fondului este prevăzută la punctul 28 din Acordul interinstituţional din 17 mai 2006 şi la articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006.

Temei juridic

Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului din 20 decembrie 2006 de instituire a Fondului european de ajustare la globalizare (JO L 406, 30.12.2006, p. 1).

Regulamentul (CE) nr. 546/2009 al Parlamentul European şi al Consiliului din 18 iunie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (JO L 167, 29.6.2009, p. 26).

Acte de referinţă

Acordul interinstituţional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu şi Comisie privind disciplina bugetară şi buna gestiune financiară (JO C 139, 14.6.2006, p. 1).

TITLUL 05 — AGRICULTURĂ ŞI DEZVOLTARE RURALĂ

Cifre

| Titlul Capitolul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 05 01 | Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Agricultură şi dezvoltare rurală” | | 133 234 504 | 133 234 504 | | | 133 234 504 | 133 234 504 |
| 05 02 | Intervenţii pe pieţele agricole | 2 | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 | | | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 |
| 05 03 | Ajutoare directe | 2 | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 | | | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 |
| 05 04 | Dezvoltare rurală | 2 | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 | | | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 |
| 05 05 | Măsuri de preaderare în domeniul agriculturii şi dezvoltării rurale | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| 05 06 | Aspecte internaţionale ale domeniului de politică „Agricultură şi dezvoltare rurală” | 4 | 6 629 000 | 5 069 602 | | | 6 629 000 | 5 069 602 |
| 05 07 | Auditul cheltuielilor agricole | 2 | -84 900 000 | -84 900 000 | | | -84 900 000 | -84 900 000 |
| 05 08 | Strategia politică şi coordonarea domeniului de politică „Agricultură şi dezvoltare rurală” | 2 | 27 307 342 | 33 470 205 | | | 27 307 342 | 33 470 205 |
| | Titlul 05 — Total | | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |

Titlul Capitolul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

05 01

Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Agricultură şi dezvoltare rurală”

133 234 504

133 234 504

133 234 504

133 234 504

05 02

Intervenţii pe pieţele agricole

2

2 773 440 000

2 772 526 798

2 773 440 000

2 772 526 798

05 03

Ajutoare directe

2

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

05 04

Dezvoltare rurală

2

14 804 955 797

13 022 586 520

14 804 955 797

13 022 586 520

05 05

Măsuri de preaderare în domeniul agriculturii şi dezvoltării rurale

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

05 06

Aspecte internaţionale ale domeniului de politică „Agricultură şi dezvoltare rurală”

4

6 629 000

5 069 602

6 629 000

5 069 602

05 07

Auditul cheltuielilor agricole

2

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

05 08

Strategia politică şi coordonarea domeniului de politică „Agricultură şi dezvoltare rurală”

2

27 307 342

33 470 205

27 307 342

33 470 205

Titlul 05 — Total

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

CAPITOLUL 05 05 — MĂSURI DE PREADERARE ÎN DOMENIUL AGRICULTURII ŞI DEZVOLTĂRII RURALE

Cifre

| Titlul Capitolul Articolul Postul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 05 05 | Măsuri de preaderare în domeniul agriculturii şi dezvoltării rurale | | | | | | | |
| 05 05 01 | Programul special de preaderare pentru agricultură şi dezvoltare rurală (SAPARD) — Finalizarea măsurilor anterioare | | | | | | | |
| 05 05 01 01 | Instrumentul de preaderare SAPARD — Finalizarea programului (2000-2006) | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 01 02 | Instrumentul de preaderare SAPARD — Finalizarea asistenţei de preaderare pentru opt ţări solicitante | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Articolul 05 05 01 — Total parţial | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 02 | Instrumentul de preaderare pentru dezvoltare rurală (IPARD) | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| | Capitolul 05 05 — Total | | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Titlul Capitolul Articolul Postul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

05 05

Măsuri de preaderare în domeniul agriculturii şi dezvoltării rurale

05 05 01

Programul special de preaderare pentru agricultură şi dezvoltare rurală (SAPARD) — Finalizarea măsurilor anterioare

05 05 01 01

Instrumentul de preaderare SAPARD — Finalizarea programului (2000-2006)

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 01 02

Instrumentul de preaderare SAPARD — Finalizarea asistenţei de preaderare pentru opt ţări solicitante

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Articolul 05 05 01 — Total parţial

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 02

Instrumentul de preaderare pentru dezvoltare rurală (IPARD)

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Capitolul 05 05 — Total

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Articolul 05 05 02 — Instrumentul de preaderare pentru dezvoltare rurală (IPARD)

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Comentarii

Acest credit este destinat să acopere asistenţa Uniunii pentru ţările candidate vizate de IPA, în vederea alinierii progresive la standardele şi politicile Uniunii, inclusiv a alinierii la acquis-ul Uniunii în scopul aderării, dacă este cazul. Componenta de dezvoltare rurală asigură sprijin ţărilor candidate pentru pregătirile în vederea punerii în aplicare şi gestionării politicii agricole comune, alinierii la structurile Uniunii şi pentru programele postaderare de dezvoltare rurală finanţate de Uniune.

Temei juridic

Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului din 17 iulie 2006 de instituire a unui instrument de asistenţă pentru preaderare (IPA) (JO L 210, 31.7.2006, p. 82).

TITLUL 06 — MOBILITATE ȘI TRANSPORTURI

Cifre

| Titlul Capitolul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 06 01 | Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Mobilitate şi transporturi” | | 68 011 011 | 68 011 011 | | | 68 011 011 | 68 011 011 |
| 06 02 | TRANSPORTUL INTERN, AERIAN ȘI MARITIM | 1 | 201 808 724 | 151 320 581 | | | 201 808 724 | 151 320 581 |
| 06 03 | Reţele transeuropene | 1 | 1 410 000 000 | 721 545 956 | | | 1 410 000 000 | 721 545 956 |
| 06 06 | Cercetarea în domeniul transporturilor | 1 | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |
| | Titlul 06 — Total | | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |

Titlul Capitolul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

06 01

Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Mobilitate şi transporturi”

68 011 011

68 011 011

68 011 011

68 011 011

06 02

TRANSPORTUL INTERN, AERIAN ȘI MARITIM

1

201 808 724

151 320 581

201 808 724

151 320 581

06 03

Reţele transeuropene

1

1 410 000 000

721 545 956

1 410 000 000

721 545 956

06 06

Cercetarea în domeniul transporturilor

1

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Titlul 06 — Total

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

CAPITOLUL 06 06 — CERCETAREA ÎN DOMENIUL TRANSPORTURILOR

Cifre

| Titlul Capitolul Articolul Postul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 06 06 | Cercetarea în domeniul transporturilor | | | | | | | |
| 06 06 02 | Cercetarea în domeniul transporturilor (inclusiv aeronautică) | | | | | | | |
| 06 06 02 01 | Cercetarea în domeniul transporturilor (inclusiv aeronautică) | 1.1 | p.m. | 10 542 392 | | | p.m. | 10 542 392 |
| 06 06 02 02 | Cercetarea în domeniul transporturilor (inclusiv aeronautică) — Întreprinderea comună „Pile de combustie şi hidrogen” | 1.1 | 2 656 000 | 2 305 982 | | | 2 656 000 | 2 305 982 |
| 06 06 02 03 | Întreprinderea comună SESAR | 1.1 | 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |
| | Articolul 06 06 02 — Total parţial | | 60 980 795 | 42 500 948 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 54 958 505 |
| 06 06 04 | Credite provenite din contribuţiile unor părţi terţe (care nu fac parte din Spaţiul Economic European) la cercetarea şi dezvoltarea tehnologică | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 06 06 05 | Finalizarea programelor anterioare | | | | | | | |
| 06 06 05 01 | Finalizarea programelor (înainte de 2003) | 1.1 | — | p.m. | | | — | p.m. |
| 06 06 05 02 | Finalizarea celui de al şaselea program-cadru CE (2003-2006) | 1.1 | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | Articolul 06 06 05 — Total parţial | | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | Capitolul 06 06 — Total | | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |

Titlul Capitolul Articolul Postul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

06 06

Cercetarea în domeniul transporturilor

06 06 02

Cercetarea în domeniul transporturilor (inclusiv aeronautică)

06 06 02 01

Cercetarea în domeniul transporturilor (inclusiv aeronautică)

1.1

p.m.

10 542 392

p.m.

10 542 392

06 06 02 02

Cercetarea în domeniul transporturilor (inclusiv aeronautică) — Întreprinderea comună „Pile de combustie şi hidrogen”

1.1

2 656 000

2 305 982

2 656 000

2 305 982

06 06 02 03

Întreprinderea comună SESAR

1.1

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Articolul 06 06 02 — Total parţial

60 980 795

42 500 948

12 457 557

60 980 795

54 958 505

06 06 04

Credite provenite din contribuţiile unor părţi terţe (care nu fac parte din Spaţiul Economic European) la cercetarea şi dezvoltarea tehnologică

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

06 06 05

Finalizarea programelor anterioare

06 06 05 01

Finalizarea programelor (înainte de 2003)

1.1

—

p.m.

—

p.m.

06 06 05 02

Finalizarea celui de al şaselea program-cadru CE (2003-2006)

1.1

—

582 998

—

582 998

Articolul 06 06 05 — Total parţial

—

582 998

—

582 998

Capitolul 06 06 — Total

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Comentarii

Aceste comentarii se aplică tuturor liniilor bugetare din acest capitol.

Aceste credite vor fi folosite în cadrul celui de al şaptelea Program-cadru al Comunităţii Europene pentru activităţi de cercetare, de dezvoltare tehnologică şi demonstrative, care acoperă perioada 2007-2013.

Acest program va fi pus în aplicare cu scopul de a îndeplini obiectivele generale enunţate la articolul 179 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, va contribui la crearea unei societăţi a cunoaşterii bazate pe Spaţiul de Cercetare European, şi anume: sprijinirea cooperării transnaţionale la toate nivelurile în întreaga Uniune, sporirea dinamismului, a creativităţii şi a excelenţei cercetării europene până la limitele cunoaşterii, consolidarea resurselor umane din cercetare şi tehnologie în Europa din punct de vedere calitativ şi cantitativ, precum şi a capacităţilor de cercetare şi inovare în toată Europa şi asigurarea utilizării optime a acestora.

Sunt, de asemenea, înscrise la aceste articole şi posturi cheltuielile cu întâlnirile, conferinţele, atelierele şi seminarele ştiinţifice şi tehnologice la nivel înalt, de interes european, organizate de către Comisie, finanţarea analizelor şi a evaluărilor ştiinţifice şi tehnologice la nivel înalt efectuate în numele Uniunii în scopul descoperirii unor noi domenii de cercetare potrivite, printre altele, pentru acţiunea Uniunii, în cadrul Spaţiului de Cercetare European, şi măsuri de monitorizare şi difuzare a rezultatelor programelor, inclusiv măsuri stabilite de programe-cadru anterioare.

Aceste credite acoperă, de asemenea, cheltuielile administrative, inclusiv cheltuielile cu personalul, informarea, publicaţiile, funcţionarea tehnică şi administrativă, precum şi anumite alte cheltuieli privind infrastructura internă, generate de realizarea obiectivului acţiunii din care fac parte integrantă, inclusiv acţiunea şi măsurile necesare pentru pregătirea şi monitorizarea strategiei Uniunii privind cercetarea şi dezvoltarea tehnologică.

Participarea ţărilor terţe sau a institutelor din ţările terţe la cooperarea europeană în domeniul cercetării ştiinţifice şi tehnice este posibilă în cazul anumitor proiecte. Eventualele contribuţii financiare vor fi înscrise la posturile 6 0 1 3 şi 6 0 1 5 din situaţia veniturilor şi pot conduce la deschiderea de credite suplimentare în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul financiar.

Venituri provenite de la statele care iau parte la cooperarea europeană în domeniul cercetării ştiinţifice şi tehnice vor fi înscrise la postul 6 0 1 6 din situaţia veniturilor şi pot conduce la deschiderea de credite suplimentare în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul financiar.

Eventualele venituri provenite din contribuţiile ţărilor candidate sau, dacă este cazul, ale ţărilor potenţial candidate din Balcanii de Vest care participă la programele Uniunii, înscrise la postul 6 0 3 1 din situaţia veniturilor, pot conduce la deschiderea de credite suplimentare în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (e)-(g) din Regulamentul financiar.

Eventualele contribuţii ale organismelor externe la activităţi ale Uniunii vor fi înscrise la postul 6 0 3 3 din situaţia veniturilor şi pot conduce la deschiderea de credite suplimentare în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul financiar.

Credite suplimentare vor fi puse la dispoziţie la articolul 06 06 04.

Articolul 06 06 02 — Cercetarea în domeniul transporturilor (inclusiv aeronautică)

Postul 06 06 02 03 — Întreprinderea comună SESAR

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Comentarii

Acest credit este destinat să acopere faza de dezvoltare a programului SESAR pentru implantarea componentei tehnologice a politicii privind cerul unic european (SESAR), inclusiv funcţionarea Întreprinderii comune SESAR.

Contribuţiile statelor AELS în conformitate cu Acordul privind Spaţiul Economic European, în special articolul 82 şi Protocolul nr. 32, se adaugă creditelor înscrise la acest post. Cu titlu informativ, aceste sume provin din contribuţiile statelor AELS înscrise la articolul 6 3 0 din situaţia veniturilor care constituie venituri alocate în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (e)-(g) din Regulamentul financiar şi conduc la deschiderea de credite corespunzătoare şi la execuţie în cadrul anexei „Spaţiul Economic European” la prezenta parte din situaţia cheltuielilor din această secţiune, care face parte integrantă din bugetul general.

Temei juridic

Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al şaptelea program-cadru al Comunităţii Europene pentru activităţi de cercetare, de dezvoltare tehnologică şi demonstrative (2007-2013) (JO L 412, 30.12.2006, p. 1).

Regulamentul (CE) nr. 1906/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare şi a universităţilor la acţiuni din cel de al şaptelea Program-cadru şi de difuzare a rezultatelor activităţilor de cercetare (2007-2013) (JO L 391, 30.12.2006, p. 1).

Decizia 2006/971/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de al şaptelea Program-cadru al Comunităţii Europene pentru activităţi de cercetare, de dezvoltare tehnologică şi demonstrative (2007-2013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 86).

Regulamentul (CE) nr. 219/2007 al Consiliului din 27 februarie 2007 privind înfiinţarea unei întreprinderi comune pentru realizarea sistemului european de nouă generaţie pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) (JO L 64, 2.3.2007, p. 1).

Regulamentul (CE) nr. 1361/2008 al Consiliului din 16 decembrie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 219/2007 privind înfiinţarea unei întreprinderi comune pentru realizarea sistemului european de nouă generaţie pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) (JO L 352, 31.12.2008, p. 12).

TITLUL 08 — CERCETARE

Cifre

| Titlul Capitolul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 08 01 | Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Cercetare” | | 346 871 798 | 346 871 798 | -26 884 000 | -26 884 000 | 319 987 798 | 319 987 798 |
| 08 02 | Cooperare — Sănătate | 1 | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |
| 08 03 | Cooperare — Alimentaţie, agricultură şi pescuit şi biotehnologie | 1 | 363 076 419 | 323 404 000 | | | 363 076 419 | 323 404 000 |
| 08 04 | Cooperare — Nanoştiinţe, nanotehnologii, materiale şi noi tehnologii de producţie | 1 | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |
| 08 05 | Cooperare — Energie | 1 | 218 718 047 | 165 048 655 | | | 218 718 047 | 165 048 655 |
| 08 06 | Cooperare — Mediu (inclusiv schimbări climatice) | 1 | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |
| 08 07 | Cooperare — Transport (inclusiv aeronautică) | 1 | 560 200 746 | 444 884 572 | | | 560 200 746 | 444 884 572 |
| 08 08 | Cooperare — Știinţe socioeconomice şi ştiinţe umane | 1 | 112 677 988 | 67 955 934 | | | 112 677 988 | 67 955 934 |
| 08 09 | Cooperare — Mecanism de finanţare cu partajarea riscurilor (RSFF) | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 08 10 | Idei | 1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| 08 12 | Capacităţi — Infrastructuri de cercetare | 1 | 74 993 775 | 128 562 844 | | | 74 993 775 | 128 562 844 |
| 08 13 | Capacităţi — Cercetare în beneficiul întreprinderilor mici şi mijlocii (IMM-uri) | 1 | 274 436 455 | 236 286 122 | | | 274 436 455 | 236 286 122 |
| 08 14 | Capacităţi — Regiuni ale cunoaşterii | 1 | 27 351 639 | 19 269 599 | | | 27 351 639 | 19 269 599 |
| 08 15 | Capacităţi — Potenţial de cercetare | 1 | 74 266 567 | 56 254 471 | | | 74 266 567 | 56 254 471 |
| 08 16 | Capacităţi — Știinţa în societate | 1 | 63 656 771 | 40 164 131 | | | 63 656 771 | 40 164 131 |
| 08 17 | Capacităţi — Activităţi de cooperare internaţională | 1 | 39 858 805 | 27 329 402 | | | 39 858 805 | 27 329 402 |
| 08 18 | Capacităţi — Mecanism de finanţare cu partajarea riscurilor (RSFF) | 1 | 50 221 512 | 50 237 726 | | | 50 221 512 | 50 237 726 |
| 08 19 | Capacităţi — Sprijin pentru o dezvoltare coerentă a politicilor de cercetare | 1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| 08 20 | Euratom — Energia prin fuziune | 1 | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |
| 08 21 | Euratom — Fisiune nucleară și protecția împotriva radiațiilor | 1 | 56 086 380 | 54 244 745 | | | 56 086 380 | 54 244 745 |
| 08 22 | Finalizarea programelor-cadru anterioare şi a altor activităţi | 1 | p.m. | 31 815 789 | | | p.m. | 31 815 789 |
| 08 23 | Programul de cercetare al Fondului de cercetare pentru cărbune şi oţel | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Titlul 08 — Total | | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |

Titlul Capitolul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

08 01

Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Cercetare”

346 871 798

346 871 798

-26 884 000

-26 884 000

319 987 798

319 987 798

08 02

Cooperare — Sănătate

1

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

08 03

Cooperare — Alimentaţie, agricultură şi pescuit şi biotehnologie

1

363 076 419

323 404 000

363 076 419

323 404 000

08 04

Cooperare — Nanoştiinţe, nanotehnologii, materiale şi noi tehnologii de producţie

1

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

08 05

Cooperare — Energie

1

218 718 047

165 048 655

218 718 047

165 048 655

08 06

Cooperare — Mediu (inclusiv schimbări climatice)

1

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

08 07

Cooperare — Transport (inclusiv aeronautică)

1

560 200 746

444 884 572

560 200 746

444 884 572

08 08

Cooperare — Știinţe socioeconomice şi ştiinţe umane

1

112 677 988

67 955 934

112 677 988

67 955 934

08 09

Cooperare — Mecanism de finanţare cu partajarea riscurilor (RSFF)

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

08 10

Idei

1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

08 12

Capacităţi — Infrastructuri de cercetare

1

74 993 775

128 562 844

74 993 775

128 562 844

08 13

Capacităţi — Cercetare în beneficiul întreprinderilor mici şi mijlocii (IMM-uri)

1

274 436 455

236 286 122

274 436 455

236 286 122

08 14

Capacităţi — Regiuni ale cunoaşterii

1

27 351 639

19 269 599

27 351 639

19 269 599

08 15

Capacităţi — Potenţial de cercetare

1

74 266 567

56 254 471

74 266 567

56 254 471

08 16

Capacităţi — Știinţa în societate

1

63 656 771

40 164 131

63 656 771

40 164 131

08 17

Capacităţi — Activităţi de cooperare internaţională

1

39 858 805

27 329 402

39 858 805

27 329 402

08 18

Capacităţi — Mecanism de finanţare cu partajarea riscurilor (RSFF)

1

50 221 512

50 237 726

50 221 512

50 237 726

08 19

Capacităţi — Sprijin pentru o dezvoltare coerentă a politicilor de cercetare

1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

08 20

Euratom — Energia prin fuziune

1

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

08 21

Euratom — Fisiune nucleară și protecția împotriva radiațiilor

1

56 086 380

54 244 745

56 086 380

54 244 745

08 22

Finalizarea programelor-cadru anterioare şi a altor activităţi

1

p.m.

31 815 789

p.m.

31 815 789

08 23

Programul de cercetare al Fondului de cercetare pentru cărbune şi oţel

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Titlul 08 — Total

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

Comentarii

Aceste comentarii se aplică tuturor liniilor bugetare din prezentul titlu (cu excepția capitolului 08 22).

Aceste credite se vor utiliza în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1906/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiuni din cadrul celui de al şaptelea Program-cadru și de difuzare a rezultatelor cercetării (2007-2013) (JO L 391, 30.12.2006, p. 1) și Regulamentul (Euratom) nr. 1908/2006 al Consiliului din 19 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiuni din cadrul celui de al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (2007-2011) (JO L 400, 30.12.2006, p. 1).

Pentru toate creditele din prezentul titlu se va aplica definiția întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) utilizată pentru programele specifice orizontale pentru IMM-uri din același program-cadru. Definiția este următoarea: „O întreprindere mică și mijlocie eligibilă este o entitate juridică care se încadrează în definiția IMM prevăzută de Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei și nu este un centru de cercetare, un institut de cercetare, o organizație de cercetare sub contract sau o societate de consultanță”. Toate activitățile de cercetare efectuate în cadrul celui de al șaptelea Program-cadru vor fi realizate conform principiilor etice fundamentale [în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind cel de al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (JO L 412, 30.12.2006, p. 1)], inclusiv cerințele privind bunăstarea animalelor. Acest lucru va include, în special, principiile prevăzute la articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană și de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Se va ține cont în special de necesitatea consolidării eforturilor de îmbunătățire a participării și rolului femeilor în știință și cercetare.

Sunt, de asemenea, înscrise la aceste articole și posturi cheltuielile aferente reuniunilor, conferințelor, atelierelor și seminarelor științifice și tehnologice la nivel înalt și de interes european, organizate de către Comisie, finanțarea studiilor, a subvențiilor, a evaluărilor de programe specifice și programe-cadru și a analizelor și a evaluărilor științifice și tehnologice la nivel înalt efectuate în numele Uniunii în scopul descoperirii unor noi domenii de cercetare potrivite, inter alia, pentru acțiunea Uniunii, în cadrul Spațiului de Cercetare European și măsuri de monitorizare și difuzare a rezultatelor programelor, inclusiv pentru măsurile din cadrul programelor-cadru anterioare.

Aceste credite acoperă, de asemenea, cheltuielile administrative, inclusiv cheltuielile cu personalul, căruia i se aplică Statutul funcționarilor sau nu, informarea, publicațiile, funcționarea tehnică și administrativă și alte posturi de cheltuieli privind infrastructura internă, generate de realizarea obiectivului acțiunii din care fac parte integrantă, inclusiv pentru acțiunile și măsurile necesare pentru pregătirea și monitorizarea strategiei Uniunii privind cercetarea, dezvoltarea tehnologică și activități demonstrative.

Venituri rezultate din acorduri de cooperare între Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și Elveția sau din Acordul european multilateral pentru dezvoltarea fuziunii (AEDF) vor fi înscrise la posturile 6 0 1 1 și 6 0 1 2 din situația veniturilor și pot conduce la deschiderea de credite suplimentare în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul financiar.

Participarea țărilor terțe sau a institutelor din țările terțe la cooperarea europeană în domeniul cercetării științifice și tehnice este posibilă în cazul anumitor proiecte. Eventualele contribuții financiare vor fi înscrise la posturile 6 0 1 3 și 6 0 1 5 din situația veniturilor și pot conduce la deschiderea de credite suplimentare în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul financiar.

Veniturile statelor care participă la cooperarea europeană în domeniul cercetării științifice și tehnice vor fi înscrise la postul 6 0 1 6 din situația veniturilor și pot conduce la deschiderea de credite suplimentare în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul financiar.

Eventualele venituri provenite din contribuțiile țărilor candidate și, după caz, ale țărilor din Balcanii de Vest, potențial candidate în vederea participării la programele Uniunii înscrise la postul 6 0 3 1 din situația veniturilor pot conduce la deschiderea de credite suplimentare în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (e)-(g) din Regulamentul financiar.

Eventualele venituri din contribuția organismelor externe la activitățile Uniunii vor fi înscrise la postul 6 0 3 3 din situația veniturilor și pot conduce la deschiderea de credite suplimentare în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul financiar.

Deschiderea de credite suplimentare se va face la articolul 08 22 04.

Pentru a putea atinge obiectivul de 15 % de participare a IMM-urilor la activitățile finanțate de aceste credite, astfel cum este prevăzut în Decizia nr. 1982/2006/CE, sunt necesare mai multe acțiuni specifice. Proiectele care se califică în temeiul programelor specifice în favoarea IMM-urilor trebuie să fie, în momentul în care îndeplinesc cerințele (tematice), eligibile pentru finanțare în baza programului tematic.

CAPITOLUL 08 01 — CHELTUIELI ADMINISTRATIVE ÎN DOMENIUL DE POLITICĂ „CERCETARE”

Cifre

| Titlul Capitolul Articolul Postul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 08 01 | Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Cercetare” | | | | |
| 08 01 01 | Cheltuieli cu personalul în activitate din domeniul de politică
  „
  Cercetare
  ” | 5 | 8 879 594 | | 8 879 594 |
| 08 01 02 | Personal extern şi alte cheltuieli de gestiune în sprijinul domeniului de politică
  „
  Cercetare
  ” | | | | |
| 08 01 02 01 | Personal extern | 5 | 265 716 | | 265 716 |
| 08 01 02 11 | Alte cheltuieli de gestiune | 5 | 394 554 | | 394 554 |
| | Articolul 08 01 02 — Total parţial | | 660 270 | | 660 270 |
| 08 01 03 | Cheltuieli cu echipamentele și serviciile aferente tehnologiei informației și comunicațiilor pentru domeniul de politică
  „
  Cercetare
  ” | 5 | 561 934 | | 561 934 |
| 08 01 04 | Cheltuieli de sprijin pentru acțiunile din domeniul de politică
  „
  Cercetare
  ” | | | | |
| 08 01 04 30 | Agenția executivă a Consiliului European pentru Cercetare (ERCEA) | 1.1 | 39 000 000 | | 39 000 000 |
| 08 01 04 31 | Agenția Executivă pentru Cercetare (REA) | 1.1 | 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |
| 08 01 04 40 | Întreprinderea comună pentru ITER — Fuziune pentru Energie (F4E) — Cheltuieli de gestiune administrativă | 1.1 | 39 390 000 | | 39 390 000 |
| | Articolul 08 01 04 — Total parţial | | 127 690 000 | -3 915 000 | 123 775 000 |
| 08 01 05 | Cheltuieli de sprijin pentru acţiunile din domeniul de politică
  „
  Cercetare
  ” | | | | |
| 08 01 05 01 | Cheltuieli cu personalul de cercetare | 1.1 | 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |
| 08 01 05 02 | Personal de cercetare extern | 1.1 | 26 287 000 | | 26 287 000 |
| 08 01 05 03 | Alte cheltuieli de gestiune pentru cercetare | 1.1 | 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |
| | Articolul 08 01 05 — Total parţial | | 209 080 000 | -22 969 000 | 186 111 000 |
| | Capitolul 08 01 — Total | | 346 871 798 | -26 884 000 | 319 987 798 |

Titlul Capitolul Articolul Postul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

08 01

Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Cercetare”

08 01 01

Cheltuieli cu personalul în activitate din domeniul de politică
  „
  Cercetare
  ”

5

8 879 594

8 879 594

08 01 02

Personal extern şi alte cheltuieli de gestiune în sprijinul domeniului de politică
  „
  Cercetare
  ”

08 01 02 01

Personal extern

5

265 716

265 716

08 01 02 11

Alte cheltuieli de gestiune

5

394 554

394 554

Articolul 08 01 02 — Total parţial

660 270

660 270

08 01 03

Cheltuieli cu echipamentele și serviciile aferente tehnologiei informației și comunicațiilor pentru domeniul de politică
  „
  Cercetare
  ”

5

561 934

561 934

08 01 04

Cheltuieli de sprijin pentru acțiunile din domeniul de politică
  „
  Cercetare
  ”

08 01 04 30

Agenția executivă a Consiliului European pentru Cercetare (ERCEA)

1.1

39 000 000

39 000 000

08 01 04 31

Agenția Executivă pentru Cercetare (REA)

1.1

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

08 01 04 40

Întreprinderea comună pentru ITER — Fuziune pentru Energie (F4E) — Cheltuieli de gestiune administrativă

1.1

39 390 000

39 390 000

Articolul 08 01 04 — Total parţial

127 690 000

-3 915 000

123 775 000

08 01 05

Cheltuieli de sprijin pentru acţiunile din domeniul de politică
  „
  Cercetare
  ”

08 01 05 01

Cheltuieli cu personalul de cercetare

1.1

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

08 01 05 02

Personal de cercetare extern

1.1

26 287 000

26 287 000

08 01 05 03

Alte cheltuieli de gestiune pentru cercetare

1.1

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

Articolul 08 01 05 — Total parţial

209 080 000

-22 969 000

186 111 000

Capitolul 08 01 — Total

346 871 798

-26 884 000

319 987 798

Articolul 08 01 04 — Cheltuieli de sprijin pentru acțiunile din domeniul de politică „Cercetare”

Postul 08 01 04 31 — Agenția Executivă pentru Cercetare (REA)

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

Comentarii

Acest credit este destinat să acopere cheltuielile operaționale ale Agenției Executive pentru Cercetare, care rezultă din rolul agenției în gestionarea anumitor domenii din cadrul programelor specifice „Oameni”, „Capacități” și „Cooperare” în materie de cercetare.

Contribuțiile statelor AELS în conformitate cu Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 82 și Protocolul nr. 32, se adaugă creditelor înscrise la acest post. Cu titlu informativ, aceste sume provin din contribuțiile statelor AELS înscrise la articolul 6 3 0 din situația veniturilor care constituie venituri alocate în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (e)-(g) din Regulamentul financiar și conduc la deschiderea de credite corespunzătoare și la execuție în cadrul anexei „Spațiul Economic European” la prezenta parte din situația cheltuielilor din această secțiune, care face parte integrantă din bugetul general.

Schema de personal a agenției este prevăzută în partea intitulată „Schema de personal” din secțiunea III – Comisia (volumul 3).

Temei juridic

Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (JO L 412, 30.12.2006, p. 1).

Regulamentul (CE) nr. 1906/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiuni din cel de al șaptelea Program-cadru și de difuzare a rezultatelor activităților de cercetare (2007-2013) (JO L 391, 30.12.2006, p. 1).

Decizia 2006/971/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 86).

Decizia 2006/973/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Oameni” de punere în aplicare a celui de al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 269).

Decizia 2006/974/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Capacități” de punere în aplicare a celui de al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 299).

Acte de referinţă

Decizia 2008/46/CE a Comisiei din 14 decembrie 2007 privind înființarea „Agenției Executive pentru Cercetare” pentru gestionarea anumitor domenii din programele comunitare specifice în domeniul cercetării „Oameni”, „Capacități” și „Cooperare” în aplicarea Regulamentului (CE) nr. 58/2003 al Consiliului (JO L 11, 15.1.2008, p. 9)

Articolul 08 01 05 — Cheltuieli de sprijin pentru acţiunile din domeniul de politică „Cercetare”

Postul 08 01 05 01 — Cheltuieli cu personalul de cercetare

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

Postul 08 01 05 03 — Alte cheltuieli de gestiune pentru cercetare

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

CAPITOLUL 08 02 — COOPERARE — SĂNĂTATE

Cifre

| Titlul Capitolul Articolul Postul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 08 02 | Cooperare — Sănătate | | | | | | | |
| 08 02 01 | Cooperare — Sănătate | 1.1 | 799 767 530 | 737 750 113 | | | 799 767 530 | 737 750 113 |
| 08 02 02 | Cooperare — Sănătate — Întreprinderea comună pentru iniţiativa privind medicamentele inovatoare | 1.1 | 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |
| 08 02 03 | Cooperare — Sănătate — Cheltuieli de sprijin pentru Întreprinderea comună pentru iniţiativa privind medicamentele inovatoare | 1.1 | 4 240 000 | 4 190 897 | | | 4 240 000 | 4 190 897 |
| | Capitolul 08 02 — Total | | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |

Titlul Capitolul Articolul Postul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

08 02

Cooperare — Sănătate

08 02 01

Cooperare — Sănătate

1.1

799 767 530

737 750 113

799 767 530

737 750 113

08 02 02

Cooperare — Sănătate — Întreprinderea comună pentru iniţiativa privind medicamentele inovatoare

1.1

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

08 02 03

Cooperare — Sănătate — Cheltuieli de sprijin pentru Întreprinderea comună pentru iniţiativa privind medicamentele inovatoare

1.1

4 240 000

4 190 897

4 240 000

4 190 897

Capitolul 08 02 — Total

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

Articolul 08 02 02 — Cooperare — Sănătate — Întreprinderea comună pentru iniţiativa privind medicamentele inovatoare

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

Comentarii

Întreprinderea comună pentru iniţiativa privind medicamentele inovatoare contribuie la punerea în aplicare a celui de al şaptelea Program-cadru şi, în special, a temei „Sănătate” din programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de al şaptelea Program-cadru. Aceasta urmăreşte îmbunătăţirea eficienţei şi a eficacităţii procesului de dezvoltare a medicamentelor, având drept obiectiv pe termen lung producţia de medicamente inovatoare mai eficiente şi mai sigure în sectorul farmaceutic. Principalele sale sarcini sunt următoarele:

| — | sprijinirea „cercetării şi dezvoltării farmaceutice preconcurenţiale” din statele membre şi ţările asociate la cel de al şaptelea Program-cadru printr-o abordare coordonată, destinată să elimine piedicile identificate în procesul de dezvoltare a medicamentelor; |
| --- | --- |

—

sprijinirea „cercetării şi dezvoltării farmaceutice preconcurenţiale” din statele membre şi ţările asociate la cel de al şaptelea Program-cadru printr-o abordare coordonată, destinată să elimine piedicile identificate în procesul de dezvoltare a medicamentelor;

| — | sprijinirea punerii în aplicare a priorităţilor de cercetare prevăzute de agenda de cercetare a iniţiativei tehnologice comune privind medicamentele inovatoare („activităţi de cercetare”), în special prin acordarea de finanţări în urma unor cereri competitive de propuneri; |
| --- | --- |

—

sprijinirea punerii în aplicare a priorităţilor de cercetare prevăzute de agenda de cercetare a iniţiativei tehnologice comune privind medicamentele inovatoare („activităţi de cercetare”), în special prin acordarea de finanţări în urma unor cereri competitive de propuneri;

| — | asigurarea complementarităţii cu celelalte activităţi din cel de al şaptelea Program-cadru; |
| --- | --- |

—

asigurarea complementarităţii cu celelalte activităţi din cel de al şaptelea Program-cadru;

| — | constituirea unui parteneriat între sectorul public şi cel privat, destinat să sporească investiţiile în sectorul biofarmaceutic din statele membre şi din ţările asociate la cel de al şaptelea Program-cadru prin punerea în comun a resurselor şi prin încurajarea colaborării dintre sectorul public şi cel privat; |
| --- | --- |

—

constituirea unui parteneriat între sectorul public şi cel privat, destinat să sporească investiţiile în sectorul biofarmaceutic din statele membre şi din ţările asociate la cel de al şaptelea Program-cadru prin punerea în comun a resurselor şi prin încurajarea colaborării dintre sectorul public şi cel privat;

| — | promovarea implicării întreprinderilor mici şi mijlocii în activităţile sale, în conformitate cu obiectivele celui de al şaptelea Program-cadru. |
| --- | --- |

—

promovarea implicării întreprinderilor mici şi mijlocii în activităţile sale, în conformitate cu obiectivele celui de al şaptelea Program-cadru.

Contribuţiile statelor AELS în conformitate cu Acordul privind Spaţiul Economic European, în special articolul 82 şi Protocolul nr. 32, se adaugă creditelor înscrise la acest articol. Cu titlu informativ, aceste sume provin din contribuţiile statelor AELS înscrise la articolul 6 3 0 din situaţia veniturilor care constituie venituri alocate în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (e)-(g) din Regulamentul financiar şi conduc la deschiderea de credite corespunzătoare şi la execuţie în cadrul anexei „Spaţiul Economic European” la prezenta parte din situaţia cheltuielilor din această secţiune, care face parte integrantă din bugetul general.

Temei juridic

Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al şaptelea Program-cadru al Comunităţii Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică şi activităţi demonstrative (2007-2013) (JO L 412, 30.12.2006, p. 1).

Decizia 2006/971/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de al şaptelea Program-cadru al Comunităţii Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică şi activităţi demonstrative (2007-2013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 86).

Regulamentul (CE) nr. 73/2008 al Consiliului din 20 decembrie 2007 privind înfiinţarea Întreprinderii comune pentru punerea în aplicare a iniţiativei tehnologice comune privind medicamentele inovatoare (JO L 30, 4.2.2008, p. 38).

CAPITOLUL 08 04 — COOPERARE — NANOŞTIINŢE, NANOTEHNOLOGII, MATERIALE ŞI NOI TEHNOLOGII DE PRODUCŢIE

Cifre

| Titlul Capitolul Articolul Postul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 08 04 | Cooperare — Nanoştiinţe, nanotehnologii, materiale şi noi tehnologii de producţie | | | | | | | |
| 08 04 01 | Cooperare — Nanoștiințe, nanotehnologii, materiale și noi tehnologii de producție | 1.1 | 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |
| 08 04 02 | Cooperare — Nanoştiinţe, nanotehnologii, materiale şi noi tehnologii de producţie — Întreprinderea comună
  „
  Pile de combustie şi hidrogen
  ” | 1.1 | 8 792 000 | 7 107 722 | | | 8 792 000 | 7 107 722 |
| | Capitolul 08 04 — Total | | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |

Titlul Capitolul Articolul Postul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

08 04

Cooperare — Nanoştiinţe, nanotehnologii, materiale şi noi tehnologii de producţie

08 04 01

Cooperare — Nanoștiințe, nanotehnologii, materiale și noi tehnologii de producție

1.1

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

08 04 02

Cooperare — Nanoştiinţe, nanotehnologii, materiale şi noi tehnologii de producţie — Întreprinderea comună
  „
  Pile de combustie şi hidrogen
  ”

1.1

8 792 000

7 107 722

8 792 000

7 107 722

Capitolul 08 04 — Total

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

Articolul 08 04 01 — Cooperare — Nanoștiințe, nanotehnologii, materiale și noi tehnologii de producție

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

Comentarii

Acțiunile întreprinse în acest domeniu sunt destinate să contribuie la atingerea masei critice a capacităților necesare pentru dezvoltarea și folosirea, în special cu privire la ecoeficiență și reducerea emisiilor de substanțe periculoase în mediu, a tehnologiilor de vârf care constituie baza produselor, serviciilor și metodelor de producție în anii viitori, bazate în principal pe cunoștințe și inteligență.

Trebuie asigurate credite suficiente pentru cercetarea nano în legătură cu evaluarea riscurilor pentru sănătate și mediu, având în vedere că doar 5-10 % din cercetarea nano la nivel mondial este dedicată acestui scop.

Trebuie să se aloce credite bugetare suficiente pentru activitățile care promovează cercetarea și dezvoltarea de procese și practici care asigură eficiența resurselor, inclusiv ecodesignul, reutilizarea, reciclarea și cercetările privind substituirea substanțelor periculoase sau critice.

Sunt, de asemenea, imputate cheltuielile aferente reuniunilor, conferințelor, atelierelor și seminarelor științifice sau tehnologice la nivel înalt și de interes european, organizate de către Comisie, finanțarea studiilor, subvenții, monitorizări și evaluări de programe specifice, finanțarea secretariatului IMS, studiile și evaluările științifice sau tehnologice la nivel înalt, precum și acțiunile întreprinse în cadrul programelor-cadru anterioare.

Contribuțiile statelor AELS în conformitate cu Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 82 și Protocolul nr. 32, se adaugă creditelor înscrise la acest articol. Cu titlu informativ, aceste sume provin din contribuțiile statelor AELS înscrise la articolul 6 3 0 din situația veniturilor care constituie venituri alocate în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (e)-(g) din Regulamentul financiar și conduc la deschiderea de credite corespunzătoare și la execuție în cadrul anexei „Spațiul Economic European” la prezenta parte din situația cheltuielilor din această secțiune, care face parte integrantă din bugetul general.

Temei juridic

Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al şaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative (2007-2013) (JO L 412, 30.12.2006, p. 1).

Regulamentul (CE) nr. 1906/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiuni din cel de al şaptelea Program-cadru și de difuzare a rezultatelor activităților de cercetare (2007-2013) (JO L 391, 30.12.2006, p. 1).

Decizia 2006/971/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de al şaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative (2007-2013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 86).

CAPITOLUL 08 06 — COOPERARE — MEDIU (INCLUSIV SCHIMBĂRI CLIMATICE)

Cifre

| Titlul Capitolul Articolul Postul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 08 06 | Cooperare — Mediu (inclusiv schimbări climatice) | | | | | | | |
| 08 06 01 | Cooperare — Mediu (inclusiv schimbări climatice) | 1.1 | 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |
| 08 06 02 | Cooperare — Mediu — Întreprinderea comună
  „
  Pile de combustie şi hidrogen
  ” | 1.1 | 3 951 000 | 2 671 697 | | | 3 951 000 | 2 671 697 |
| | Capitolul 08 06 — Total | | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |

Titlul Capitolul Articolul Postul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

08 06

Cooperare — Mediu (inclusiv schimbări climatice)

08 06 01

Cooperare — Mediu (inclusiv schimbări climatice)

1.1

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

08 06 02

Cooperare — Mediu — Întreprinderea comună
  „
  Pile de combustie şi hidrogen
  ”

1.1

3 951 000

2 671 697

3 951 000

2 671 697

Capitolul 08 06 — Total

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

Articolul 08 06 01 — Cooperare — Mediu (inclusiv schimbări climatice)

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

Comentarii

Cercetările din domeniul mediului din cadrul celui de al şaptelea Program-cadru vor fi puse în aplicare sub tema „Mediu” (inclusiv schimbările climatice). Obiectivul constă în promovarea gestionării durabile a mediului natural şi uman şi a resurselor prin ameliorarea cunoştinţelor în materie de interacţiune între biosferă, ecosisteme şi activităţile umane şi prin elaborarea unor noi tehnologii, instrumente şi servicii, în scopul unei abordări integrate a aspectelor globale de mediu. Se va pune accentul pe prognoza schimbărilor climatice, a sistemelor ecologice, terestre şi oceanice, şi pe instrumente şi tehnologii de monitorizare, prevenire şi reducere a presiunilor de mediu şi a riscurilor, inclusiv asupra sănătăţii umane, precum şi de conservare a mediului natural şi a celui antropic.

Cercetările pe această temă vor contribui la punerea în aplicare de angajamente şi iniţiative internaţionale precum observarea Pământului (GEO). Mai mult decât atât, acestea vor sprijini nevoile de cercetare care rezultă din legislaţia şi politicile existente şi viitoare ale Uniunii, din strategiile tematice asociate şi din planurile de acţiune privind tehnologiile de mediu şi mediul şi sănătatea. Cercetările vor oferi şi progrese tehnologice care vor îmbunătăţi poziţia pe piaţă a întreprinderilor europene, în special a întreprinderilor mici şi mijlocii, în domenii precum tehnologiile de mediu.

Contribuţiile statelor AELS în conformitate cu Acordul privind Spaţiul Economic European, în special articolul 82 şi Protocolul nr. 32, se adaugă creditelor înscrise la acest articol. Cu titlu informativ, aceste sume provin din contribuţiile statelor AELS înscrise la articolul 6 3 0 din situaţia veniturilor care constituie venituri alocate în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (e)-(g) din Regulamentul financiar şi conduc la deschiderea de credite corespunzătoare şi la execuţie în cadrul anexei „Spaţiul Economic European” la prezenta parte din situaţia cheltuielilor din această secţiune, care face parte integrantă din bugetul general.

Temei juridic

Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al şaptelea Program-cadru al Comunităţii Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică şi activităţi demonstrative (2007-2013) (JO L 412, 30.12.2006, p. 1).

Regulamentul (CE) nr. 1906/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare şi a universităţilor la acţiuni din cel de al şaptelea Program-cadru şi de difuzare a rezultatelor activităţilor de cercetare (2007-2013) (JO L 391, 30.12.2006, p. 1).

Decizia 2006/971/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de al şaptelea Program-cadru al Comunităţii Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică şi activităţi demonstrative (2007-2013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 86).

CAPITOLUL 08 10 — IDEI

Cifre

| Titlul Capitolul Articolul Postul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 08 10 | Idei | | | | | | | |
| 08 10 01 | Idei | 1.1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| | Capitolul 08 10 — Total | | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Titlul Capitolul Articolul Postul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

08 10

Idei

08 10 01

Idei

1.1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Capitolul 08 10 — Total

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Articolul 08 10 01 — Idei

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Comentarii

Obiectivul general al activităților întreprinse în cadrul programului specific „Idei”, prin crearea Consiliului European pentru Cercetare, constă în identificarea celor mai bune echipe de cercetare din Europa și stimularea cercetării la limitele cunoașterii prin finanțarea unor proiecte cu grad mare de risc, multidisciplinare, evaluate numai pe baza criteriului de excelență, astfel cum acesta este evaluat inter pares la nivel european, în timp ce se încurajează, în special, crearea de reţele între grupurile de cercetători din diferite ţări pentru a promova dezvoltarea unei comunităţi ştiinţifice europene.

Contribuţiile statelor AELS în conformitate cu Acordul privind Spaţiul Economic European, în special articolul 82 şi Protocolul nr. 32, se adaugă creditelor înscrise la acest articol. Cu titlu informativ, aceste sume provin din contribuţiile statelor AELS înscrise la articolul 6 3 0 din situaţia veniturilor care constituie venituri alocate în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (e)-(g) din Regulamentul financiar şi conduc la deschiderea de credite corespunzătoare şi la execuţie în cadrul anexei „Spaţiul Economic European” la prezenta parte din situaţia cheltuielilor din această secţiune, care face parte integrantă din bugetul general.

De asemenea, acest credit va acoperi cheltuielile aferente veniturilor care duc la deschiderea de credite suplimentare provenind de la părţi terţe (care nu fac parte din Spaţiul Economic European) sau ţări terţe care participă la proiecte în domeniul cercetării şi al dezvoltării tehnologice.

Eventualele venituri înscrise la posturile 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 şi 6 0 3 3 din situaţia veniturilor pot conduce la deschiderea de credite suplimentare, în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul financiar.

Temei juridic

Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al şaptelea Program-cadru al Comunităţii Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică şi activităţi demonstrative (2007-2013) (JO L 412, 30.12.2006, p. 1).

Regulamentul (CE) nr. 1906/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare şi a universităţilor la acţiuni din cel de al şaptelea Program-cadru şi de difuzare a rezultatelor activităţilor de cercetare (2007-2013) (JO L 391, 30.12.2006, p. 1).

Decizia 2006/972/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Idei” de punere în aplicare a celui de al şaptelea Program-cadru al Comunităţii Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică şi activităţi demonstrative (2007-2013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 243).

CAPITOLUL 08 19 — CAPACITĂŢI — SPRIJIN PENTRU O DEZVOLTARE COERENTĂ A POLITICILOR DE CERCETARE

Cifre

| Titlul Capitolul Articolul Postul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 08 19 | Capacităţi — Sprijin pentru o dezvoltare coerentă a politicilor de cercetare | | | | | | | |
| 08 19 01 | Capacităţi — Sprijin pentru o dezvoltare coerentă a politicilor de cercetare | 1.1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| | Capitolul 08 19 — Total | | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Titlul Capitolul Articolul Postul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

08 19

Capacităţi — Sprijin pentru o dezvoltare coerentă a politicilor de cercetare

08 19 01

Capacităţi — Sprijin pentru o dezvoltare coerentă a politicilor de cercetare

1.1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Capitolul 08 19 — Total

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Articolul 08 19 01 — Capacităţi — Sprijin pentru o dezvoltare coerentă a politicilor de cercetare

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Comentarii

Intensificarea investiţiilor în cercetare şi dezvoltare până la atingerea obiectivului de 3 % şi îmbunătăţirea eficacităţii acestora reprezintă una din principalele priorităţi ale Strategiei Europa 2020. Prin urmare, dezvoltarea unui pachet coerent de politici pentru a eficientiza investiţiile publice şi private în domeniul cercetării este de interes major pentru autorităţile publice. Acţiunile întreprinse în cadrul acestei rubrici vor sprijini dezvoltarea unor politici de cercetare coerente şi eficace la nivel regional, naţional şi al Uniunii, prin furnizarea de informaţii structurate, de indicatori şi de analize, precum şi prin acţiuni destinate coordonării politicilor de cercetare, în special prin aplicarea metodei deschise de coordonare la politicile de cercetare.

Contribuţiile statelor AELS în conformitate cu Acordul privind Spaţiul Economic European, în special articolul 82 şi Protocolul nr. 32, se adaugă creditelor înscrise la acest articol. Cu titlu informativ, aceste sume provin din contribuţiile statelor AELS înscrise la articolul 6 3 0 din situaţia veniturilor care constituie venituri alocate în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (e)-(g) din Regulamentul financiar şi conduc la deschiderea de credite corespunzătoare şi la execuţie în cadrul anexei „Spaţiul Economic European” la prezenta parte din situaţia cheltuielilor din această secţiune, care face parte integrantă din bugetul general.

Temei juridic

Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al şaptelea Program-cadru al Comunităţii Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică şi activităţi demonstrative (2007-2013) (JO L 412, 30.12.2006, p. 1).

Regulamentul (CE) nr. 1906/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare şi a universităţilor la acţiuni din cel de al şaptelea Program-cadru şi de difuzare a rezultatelor activităţilor de cercetare (2007-2013) (JO L 391, 30.12.2006, p. 1).

Decizia 2006/974/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Capacităţi” de punere în aplicare a celui de al şaptelea Program-cadru al Comunităţii Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică şi activităţi demonstrative (2007-2013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 299).

CAPITOLUL 08 20 — EURATOM — ENERGIA PRIN FUZIUNE

Cifre

| Titlul Capitolul Articolul Postul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 08 20 | Euratom — Energia prin fuziune | | | | | | | |
| 08 20 01 | Euratom — Energia prin fuziune | 1.1 | 72 163 290 | 78 549 779 | | | 72 163 290 | 78 549 779 |
| 08 20 02 | Euratom — Întreprinderea comună europeană pentru ITER — Fuziune pentru energie (F4E) | 1.1 | 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |
| | Capitolul 08 20 — Total | | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |

Titlul Capitolul Articolul Postul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

08 20

Euratom — Energia prin fuziune

08 20 01

Euratom — Energia prin fuziune

1.1

72 163 290

78 549 779

72 163 290

78 549 779

08 20 02

Euratom — Întreprinderea comună europeană pentru ITER — Fuziune pentru energie (F4E)

1.1

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Capitolul 08 20 — Total

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

Articolul 08 20 02 — Euratom — Întreprinderea comună europeană pentru ITER — Fuziune pentru energie (F4E)

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Comentarii

Fuziunea oferă perspectiva unei surse aproape inepuizabile de energie nepoluantă; ITER este următorul pas important în evoluția către acest obiectiv final. În acest scop, organizația europeană pentru ITER și dezvoltarea energiei prin fuziune a fost înființată sub forma unei întreprinderi comune. Această Întreprindere comună pentru ITER și dezvoltarea energiei prin fuziune (Fuziune pentru energie) are sarcinile următoare:

| (a) | să ofere contribuția Euratom la organizația internațională ITER pentru energia prin fuziune; |
| --- | --- |

(a)

să ofere contribuția Euratom la organizația internațională ITER pentru energia prin fuziune;

| (b) | să ofere contribuția Euratom la activitățile din cadrul abordării extinse cu Japonia pentru realizarea rapidă a energiei prin fuziune; |
| --- | --- |

(b)

să ofere contribuția Euratom la activitățile din cadrul abordării extinse cu Japonia pentru realizarea rapidă a energiei prin fuziune;

| (c) | să pună în aplicare un program de activități în pregătirea construirii unui reactor de fuziune demonstrativ și a instalațiilor conexe, inclusiv Centrul internațional de iradiere a materialelor prin fuziune (IFMIF). |
| --- | --- |

(c)

să pună în aplicare un program de activități în pregătirea construirii unui reactor de fuziune demonstrativ și a instalațiilor conexe, inclusiv Centrul internațional de iradiere a materialelor prin fuziune (IFMIF).

Temei juridic

Decizia Consiliului din 25 septembrie 2006 privind încheierea, de către Comisie, a Acordului privind instituirea Organizației Internaționale pentru Energia de Fuziune ITER în vederea punerii în comun în aplicare a proiectului ITER, a Înțelegerii privind aplicarea provizorie a Acordului privind instituirea Organizației Internaționale pentru Energia de Fuziune ITER în vederea punerii în comun în aplicare a proiectului ITER și a Acordului privind privilegiile și imunitățile Organizației Internaționale pentru Energia de Fuziune ITER în vederea punerii în comun în aplicare a proiectului ITER.

Decizia 2006/943/Euratom a Comisiei din 17 noiembrie 2006 privind aplicarea provizorie a Acordului de instituire a Organizației Internaționale ITER pentru Energia de Fuziune în scopul punerii în aplicare comune a proiectului ITER și a Acordului privind privilegiile și imunitățile Organizației Internaționale ITER pentru Energia de Fuziune în vederea punerii în aplicare comune a proiectului ITER (JO L 358, 16.12.2006, p. 60).

Decizia 2006/970/Euratom a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activitățile de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2007-2011) (JO L 400, 30.12.2006, p. 60).

Regulamentul (Euratom) nr. 1908/2006 al Consiliului din 19 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților pentru punerea în aplicare a celui de al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice și de difuzare a rezultatelor din domeniul cercetării (2007-2011) (JO L 400, 30.12.2006, p. 1).

Decizia 2006/976/Euratom a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific de punere în aplicare a celui de al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activitățile de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2007-2011) (JO L 400, 30.12.2006, p. 404).

Decizia 2007/198/Euratom a Consiliului din 27 martie 2007 de înființare a Întreprinderii comune europene pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune, cu oferirea unor avantaje conexe (JO L 90, 30.3.2007, p. 58).

Decizia 2012/93/Euratom a Consiliului din 19 decembrie 2011 privind Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și formare în domeniul nuclear (2012-2013) (JO L 47, 18.2.2012, p. 25).

Regulamentul (Euratom) nr. 139/2012 al Consiliului din 19 decembrie 2011 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiunile indirecte în temeiul Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice și de diseminare a rezultatelor cercetării (2012-2013) (JO L 47, 18.2.2012, p. 1).

Decizia 2012/94/Euratom a Consiliului din 19 decembrie 2011 privind programul specific pentru punerea în aplicare, prin acțiuni indirecte, a Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013) (JO L 47, 18.2.2012, p. 33).

TITLUL 09 — REȚELE DE COMUNICARE, CONȚINUT ȘI TEHNOLOGIE

Cifre

| Titlul Capitolul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 09 01 | Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Rețele de comunicare, conținut și tehnologie” | | 127 323 333 | 127 323 333 | | | 127 323 333 | 127 323 333 |
| 09 02 | Cadru de reglementare pentru Agenda digitală | | 18 137 969 | 25 484 774 | | | 18 137 969 | 25 484 774 |
| 40 02 41 | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 | | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 |
| 09 03 | Adoptarea Tehnologiilor Informaţiei şi Comunicaţiilor | 1 | 144 265 000 | 132 209 900 | | | 144 265 000 | 132 209 900 |
| 09 04 | Cooperare — Tehnologiile informaţiei şi comunicaţiilor (TIC) | 1 | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |
| 09 05 | Capacităţi — Infrastructuri de cercetare | 1 | 37 403 000 | 53 948 802 | | | 37 403 000 | 53 948 802 |
| | Titlul 09 — Total | | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| | 40 01 40, 40 02 41


  Total + rezervă | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 508 097 196 | | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 548 909 877 |

Titlul Capitolul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

09 01

Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Rețele de comunicare, conținut și tehnologie”

127 323 333

127 323 333

127 323 333

127 323 333

09 02

Cadru de reglementare pentru Agenda digitală

18 137 969

25 484 774

18 137 969

25 484 774

40 02 41

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

09 03

Adoptarea Tehnologiilor Informaţiei şi Comunicaţiilor

1

144 265 000

132 209 900

144 265 000

132 209 900

09 04

Cooperare — Tehnologiile informaţiei şi comunicaţiilor (TIC)

1

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

09 05

Capacităţi — Infrastructuri de cercetare

1

37 403 000

53 948 802

37 403 000

53 948 802

Titlul 09 — Total

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

Total + rezervă

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

CAPITOLUL 09 04 — COOPERARE — TEHNOLOGIILE INFORMAŢIEI ŞI COMUNICAŢIILOR (TIC)

Cifre

| Titlul Capitolul Articolul Postul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 09 04 | Cooperare — Tehnologiile informaţiei şi comunicaţiilor (TIC) | | | | | | | |
| 09 04 01 | Sprijin pentru cooperarea în materie de cercetare în domeniul tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor (TIC — Cooperare) | | | | | | | |
| 09 04 01 01 | Sprijin pentru cooperarea în materie de cercetare în domeniul tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor (TIC — Cooperare) | 1.1 | 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |
| 09 04 01 02 | Cooperare — Tehnologiile informaţiei şi comunicaţiilor — Întreprinderea comună ARTEMIS | 1.1 | 65 000 000 | 19 016 953 | | | 65 000 000 | 19 016 953 |
| 09 04 01 03 | Cooperare — Tehnologiile informaţiei şi comunicaţiilor — Cheltuieli de sprijin pentru întreprinderea comună ARTEMIS | 1.1 | 911 793 | 901 234 | | | 911 793 | 901 234 |
| 09 04 01 04 | Cooperare — Tehnologiile informaţiei şi comunicaţiilor — Întreprinderea comună ENIAC | 1.1 | 110 000 000 | 35 143 790 | | | 110 000 000 | 35 143 790 |
| 09 04 01 05 | Cooperare — Tehnologiile informaţiei şi comunicaţiilor — Cheltuieli de sprijin pentru întreprinderea comună ENIAC | 1.1 | 429 142 | 424 172 | | | 429 142 | 424 172 |
| | Articolul 09 04 01 — Total parţial | | 1 483 700 335 | 1 157 865 792 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 198 678 473 |
| 09 04 02 | Credite provenite din contribuţiile unor terţe părţi (care nu fac parte din Spaţiul Economic European) la cercetarea şi dezvoltarea tehnologică | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 09 04 03 | Finalizarea programelor-cadru anterioare ale Comunităţii Europene (înainte de 2007) | 1.1 | — | 10 872 610 | | | — | 10 872 610 |
| | Capitolul 09 04 — Total | | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |

Titlul Capitolul Articolul Postul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

09 04

Cooperare — Tehnologiile informaţiei şi comunicaţiilor (TIC)

09 04 01

Sprijin pentru cooperarea în materie de cercetare în domeniul tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor (TIC — Cooperare)

09 04 01 01

Sprijin pentru cooperarea în materie de cercetare în domeniul tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor (TIC — Cooperare)

1.1

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

09 04 01 02

Cooperare — Tehnologiile informaţiei şi comunicaţiilor — Întreprinderea comună ARTEMIS

1.1

65 000 000

19 016 953

65 000 000

19 016 953

09 04 01 03

Cooperare — Tehnologiile informaţiei şi comunicaţiilor — Cheltuieli de sprijin pentru întreprinderea comună ARTEMIS

1.1

911 793

901 234

911 793

901 234

09 04 01 04

Cooperare — Tehnologiile informaţiei şi comunicaţiilor — Întreprinderea comună ENIAC

1.1

110 000 000

35 143 790

110 000 000

35 143 790

09 04 01 05

Cooperare — Tehnologiile informaţiei şi comunicaţiilor — Cheltuieli de sprijin pentru întreprinderea comună ENIAC

1.1

429 142

424 172

429 142

424 172

Articolul 09 04 01 — Total parţial

1 483 700 335

1 157 865 792

40 812 681

1 483 700 335

1 198 678 473

09 04 02

Credite provenite din contribuţiile unor terţe părţi (care nu fac parte din Spaţiul Economic European) la cercetarea şi dezvoltarea tehnologică

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

09 04 03

Finalizarea programelor-cadru anterioare ale Comunităţii Europene (înainte de 2007)

1.1

—

10 872 610

—

10 872 610

Capitolul 09 04 — Total

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

Articolul 09 04 01 — Sprijin pentru cooperarea în materie de cercetare în domeniul tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor (TIC — Cooperare)

Postul 09 04 01 01 — Sprijin pentru cooperarea în materie de cercetare în domeniul tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor (TIC — Cooperare)

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

Comentarii

Obiectivul celui de-al Șaptelea program-cadru al Comunităţii Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică şi activităţi demonstrative (2007-2013) şi al temei „Tehnologiile informaţiei şi comunicaţiilor” din cadrul programului specific „Cooperare” este de a îmbunătăţi competitivitatea industriei europene şi de a permite Europei să controleze şi să modeleze evoluţiile viitoare ale TIC, conform unei strategii europene pe termen lung în domeniul TIC, astfel încât să fie îndeplinite cerinţele societăţii şi ale economiei, iar standardele europene să contribuie la configurarea evoluţiilor globale în domeniul TIC, în loc să fie devansate de alte pieţe globale în dezvoltare.

Activităţile vor consolida baza ştiinţifică şi tehnologică a Europei şi îi vor asigura statutul de lider mondial în domeniul TIC, vor contribui la orientarea şi stimularea inovării prin utilizarea TIC şi vor garanta că progresul TIC este transformat rapid în avantaje pentru cetăţenii, întreprinderile, industria şi administraţiile publice din Europa.

Tema „TIC” stabileşte priorităţile cercetării strategice în jurul unor piloni de tehnologie fundamentali, asigură integrarea completă a tehnologiilor şi furnizează cunoştinţele şi mijloacele necesare pentru dezvoltarea unei game largi de aplicaţii TIC inovatoare.

Activităţile valorifică progresele industriale şi tehnologice din sectorul TIC şi îmbunătăţesc avantajul concurenţial al unor importante sectoare intensive în TIC – atât prin intermediul unor produse şi servicii inovatoare şi de mare valoare bazate pe TIC, cât şi prin procese organizaţionale noi sau îmbunătăţite în întreprinderi şi administraţii în egală măsură. Tema va sprijini, de asemenea, alte politici ale Uniunii prin mobilizarea TIC pentru a răspunde cerinţelor publicului şi ale societăţii.

Activităţile includ colaborarea şi schimburile de bune practici în vederea stabilirii de standarde comune pentru Uniune care să fie compatibile cu un standard global sau, eventual, să instituie un astfel de standard, precum şi acţiuni de relaţionare şi iniţiative de coordonare de programe la nivel naţional. Acest credit este destinat să acopere, de asemenea, costurile privind experţii independenţi care oferă asistenţă pentru evaluarea propunerilor şi revizuirea proiectelor, costurile aferente evenimentelor, reuniunilor, conferinţelor, atelierelor şi seminarelor de interes european organizate de Comisie, costurile aferente studiilor, analizelor şi evaluărilor, costurile aferente acţiunilor de monitorizare şi evaluare a programelor specifice şi a programelor-cadru, precum şi costurile aferente acţiunilor de monitorizare şi difuzare a rezultatelor programelor, inclusiv acţiunilor întreprinse în temeiul programelor-cadru anterioare.

Contribuţiile statelor AELS în conformitate cu Acordul privind Spaţiul Economic European, în special articolul 82 şi Protocolul nr. 32, se adaugă creditelor înscrise la acest post. Cu titlu informativ, aceste sume provin din contribuţiile statelor AELS înscrise la articolul 6 3 0 din situaţia veniturilor care constituie venituri alocate în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (e)-(g) din Regulamentul financiar şi conduc la deschiderea de credite corespunzătoare şi la execuţie în cadrul anexei „Spaţiul Economic European” la prezenta parte din situaţia cheltuielilor din această secţiune, care face parte integrantă din bugetul general.

O parte din acest credit este menită să susţină abordări comune la provocări globale de mare importanţă, cum ar fi o strategie TIC care nu numai să poată permite concurenţa cu pieţele TIC aflate în dezvoltare rapidă (spre exemplu cele din Asia), dar şi să poată impune un set de standarde pentru politica TIC la nivel mondial în interesul valorilor europene, prin punerea în comun a resurselor şi încurajarea schimburilor de bune practici pentru avansarea cercetării, a dezvoltării şi a inovaţiei în domeniul TIC. Măsurile vor avea ca obiectiv îmbunătăţirea eficacităţii acţiunilor comunităţii internaţionale şi vor veni în completarea mecanismelor existente şi a relaţiilor de cooperare de succes. Creditele vor fi utilizate pentru finanţarea iniţiativelor inovatoare între state europene şi ţări terţe. Domeniul de aplicare al acestor iniţiative va depăşi posibilităţile unei singure ţări şi va fi în avantajul UE şi al partenerilor săi în pregătirea rolului lor de stabilire a viitoarelor standarde în domeniul TIC. La executarea acestei acţiuni, Comisia va asigura o distribuţie echilibrată a subvenţiilor. Proiectul va permite iniţierea de parteneriate de cercetare la nivel mondial pentru sprijinirea inovării în domeniul TIC.

Temei juridic

Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al Şaptelea program-cadru al Comunităţii Europene pentru activităţi de cercetare, de dezvoltare tehnologică şi demonstrative (2007-2013) (JO L 412, 30.12.2006, p. 1).

Regulamentul (CE) nr. 1906/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare şi a universităţilor la acţiuni din cel de-al Şaptelea program-cadru şi de difuzare a rezultatelor activităţilor de cercetare (2007-2013) (JO L 391, 30.12.2006, p. 1).

Decizia 2006/971/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de-al Şaptelea program-cadru al Comunităţii Europene pentru activităţi de cercetare, de dezvoltare tehnologică şi demonstrative (20072013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 86).

TITLUL 10 — CERCETARE DIRECTĂ

Cifre

| Titlul Capitolul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 10 01 | Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Cercetare directă” | 1 | 350 080 000 | 350 080 000 | | | 350 080 000 | 350 080 000 |
| 10 02 | Credite operaţionale pentru cercetarea finanţată direct — Al şaptelea program-cadru (2007-2013) — UE | 1 | 33 089 156 | 30 721 154 | | | 33 089 156 | 30 721 154 |
| 10 03 | Credite operaţionale pentru cercetarea finanţată direct — Al Șaptelea program-cadru (2007-2011 şi 2012-2013) — Euratom | 1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 04 | Finalizarea programelor-cadru anterioare și alte activități | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 10 05 | Obligaţii istorice care rezultă din activităţile nucleare desfăşurate de către Centrul Comun de Cercetare în cadrul Tratatului Euratom | 1 | 30 900 000 | 29 204 688 | | | 30 900 000 | 29 204 688 |
| | Titlul 10 — Total | | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |

Titlul Capitolul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

10 01

Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Cercetare directă”

1

350 080 000

350 080 000

350 080 000

350 080 000

10 02

Credite operaţionale pentru cercetarea finanţată direct — Al şaptelea program-cadru (2007-2013) — UE

1

33 089 156

30 721 154

33 089 156

30 721 154

10 03

Credite operaţionale pentru cercetarea finanţată direct — Al Șaptelea program-cadru (2007-2011 şi 2012-2013) — Euratom

1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 04

Finalizarea programelor-cadru anterioare și alte activități

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

10 05

Obligaţii istorice care rezultă din activităţile nucleare desfăşurate de către Centrul Comun de Cercetare în cadrul Tratatului Euratom

1

30 900 000

29 204 688

30 900 000

29 204 688

Titlul 10 — Total

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

Comentarii

Aceste comentarii se aplică tuturor rubricilor bugetare din domeniul de politică Cercetare directă (cu excepția capitolului 10 05).

Creditele acoperă nu numai cheltuielile de funcționare și cu personalul statutar, ci și alte cheltuieli cu personalul, cheltuielile privind contractarea, infrastructura, informarea și publicațiile și orice alt tip de cheltuieli administrative care rezultă din acțiuni de cercetare și de dezvoltare tehnologică, inclusiv studii de explorare.

În conformitate cu articolul 21 din Regulamentul financiar, eventualele venituri înscrise la posturile 6 2 2 4 și 6 2 2 5 din situația veniturilor pot conduce la deschiderea de credite suplimentare.

Venituri diverse pot conduce la deschiderea de credite suplimentare care să fie utilizate la capitolul 10 02, 10 03 sau 10 04 sau la articolul 10 01 05, în funcție de destinația acestora.

Orice venit provenit din contribuțiile țărilor candidate și, dacă este cazul, ale țărilor potențial candidate din Balcanii de Vest care participă la programele Uniunii, înscrise la postul 6 0 3 1 din situația veniturilor, poate conduce la deschiderea de credite suplimentare în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (e)-(g) din Regulamentul financiar.

Este avută în vedere posibilitatea ca țări terțe sau organizații din țări terțe să participe la cooperarea europeană în domeniul cercetării științifice și tehnice în cazul unora dintre aceste proiecte. Orice contribuție financiară eventuală va fi înregistrată la postul 6 0 1 3 din situația veniturilor și va putea conduce la deschiderea de credite suplimentare în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul financiar.

Deschiderea de credite suplimentare se va face la articolele 10 02 02 și 10 03 02.

Creditele de la acest titlu acoperă cheltuielile cu personalul care lucrează în departamentele financiare și administrative ale Centrului Comun de Cercetare și cheltuielile aferente sprijinului de care au nevoie (aproximativ 15 % din cheltuieli).

CAPITOLUL 10 03 — CREDITE OPERAŢIONALE PENTRU CERCETAREA FINANŢATĂ DIRECT — AL ȘAPTELEA PROGRAM-CADRU (2007-2011 ŞI 2012-2013) — EURATOM

Cifre

| Titlul Capitolul Articolul Postul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 10 03 | Credite operaţionale pentru cercetarea finanţată direct — Al Șaptelea program-cadru (2007-2011 şi 2012-2013) — Euratom | | | | | | | |
| 10 03 01 | Activităţi în domeniul nuclear ale Centrului Comun de Cercetare (JRC) | 1.1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 03 02 | Credite provenite din contribuţiile unor părţi terţe (care nu fac parte din Spaţiul Economic European) la cercetarea şi dezvoltarea tehnologică | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Capitolul 10 03 — Total | | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Titlul Capitolul Articolul Postul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

10 03

Credite operaţionale pentru cercetarea finanţată direct — Al Șaptelea program-cadru (2007-2011 şi 2012-2013) — Euratom

10 03 01

Activităţi în domeniul nuclear ale Centrului Comun de Cercetare (JRC)

1.1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 03 02

Credite provenite din contribuţiile unor părţi terţe (care nu fac parte din Spaţiul Economic European) la cercetarea şi dezvoltarea tehnologică

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Capitolul 10 03 — Total

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Articolul 10 03 01 — Activităţi în domeniul nuclear ale Centrului Comun de Cercetare (JRC)

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Comentarii

Acest credit este destinat să acopere activităţile de asistenţă ştiinţifică şi tehnică şi de cercetare desfăşurate de către Centrul Comun de Cercetare în conformitate cu programul specific nuclear pentru următoarele teme:

| — | gestionarea deşeurilor nucleare, efectele asupra mediului, cunoştinţe de bază şi cercetarea privind dezafectarea; |
| --- | --- |

—

gestionarea deşeurilor nucleare, efectele asupra mediului, cunoştinţe de bază şi cercetarea privind dezafectarea;

| — | siguranţa nucleară; |
| --- | --- |

—

siguranţa nucleară;

| — | securitatea nucleară. |
| --- | --- |

—

securitatea nucleară.

Acesta acoperă activităţile necesare pentru îndeplinirea obligaţiilor de control în materie de siguranţă nucleară prevăzute în Titlul II Capitolul 7 din Tratatul Euratom şi a celor care rezultă din Tratatul de neproliferare şi aplicarea programului de sprijin al Comisiei în favoarea Agenţiei Internaţionale pentru Energie Atomică (AIEA).

Acesta acoperă cheltuielile specifice aferente activităţilor de cercetare şi de asistenţă în cauză (achiziţii de toate tipurile şi contracte). Acestea includ cheltuielile cu infrastructura ştiinţifică suportate direct pentru proiectele în cauză.

Acest credit este destinat, de asemenea, să acopere orice tip de cheltuieli privind activităţile de cercetare legate de activităţile din cadrul acestui articol încredinţate Centrului Comun de Cercetare în cadrul participării sale, pe bază de concurs, la acţiuni indirecte.

În conformitate cu articolul 21 şi articolul 183 alineatul (2) din Regulamentul financiar, eventualele venituri înscrise la posturile 6 2 2 3 şi 6 2 2 6 din situaţia veniturilor pot conduce la deschiderea de credite suplimentare.

Temei juridic

Decizia 2006/970/Euratom a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al Șaptelea program-cadru al Comunităţii Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru cercetare nucleară şi activităţi de formare (2007-2011) (JO L 400, 30.12.2006, p. 60).

Decizia 2006/977/Euratom a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific de pus în aplicare, prin acţiuni directe, de către Centrul Comun de Cercetare în temeiul celui de-al Șaptelea program-cadru al Comunităţii Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activităţi de cercetare şi de formare în domeniul nuclear (2007-2011) (JO L 400, 30.12.2006, p. 434).

Regulamentul (Euratom) nr. 1908/2006 al Consiliului din 19 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare şi a universităţilor pentru punerea în aplicare a celui de-al Șaptelea program-cadru al Comunităţii Europene a Energiei Atomice şi de difuzare a rezultatelor din domeniul cercetării (2007-2011) (JO L 400, 30.12.2006, p. 1).

Decizia 2012/93/Euratom a Consiliului din 19 decembrie 2011 privind Programul-cadru al Comunităţii Europene a Energiei Atomice pentru activităţi de cercetare şi formare în domeniul nuclear (2012-2013) (JO L 47, 18.2.2012, p. 25).

Regulamentul (Euratom) nr. 139/2012al Consiliului din 19 decembrie 2011 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare şi a universităţilor la acţiunile indirecte în temeiul Programului-cadru al Comunităţii Europene a Energiei Atomice şi de diseminare a rezultatelor cercetării (2012-2013) (JO L 47, 18.2.2012, p. 1).

Decizia 2012/95/Euratom a Consiliului din 19 decembrie 2011 privind programul specific pentru punerea în aplicare de către Centrul Comun de Cercetare, prin acţiuni directe, a Programului-cadru al Comunităţii Europene a Energiei Atomice pentru activităţi de cercetare şi de formare în domeniul nuclear (2012-2013) (JO L 47, 18.2.2012, p. 40).

TITLUL 13 — POLITICĂ REGIONALĂ

Cifre

| Titlul Capitolul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 13 01 | Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Politica regională” | | 88 792 579 | 88 792 579 | | | 88 792 579 | 88 792 579 |
| 13 03 | Fondul european de dezvoltare regională şi alte intervenţii la nivel regional | 1 | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 | | | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 |
| 13 04 | Fondul de coeziune | 1 | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 | | | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 |
| 13 05 | Intervenţii de preaderare legate de politicile structurale | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |
| 13 06 | Fondul de solidaritate | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| | Titlul 13 — Total | | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |

Titlul Capitolul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

13 01

Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Politica regională”

88 792 579

88 792 579

88 792 579

88 792 579

13 03

Fondul european de dezvoltare regională şi alte intervenţii la nivel regional

1

30 639 878 699

31 410 089 436

30 639 878 699

31 410 089 436

13 04

Fondul de coeziune

1

12 499 800 000

11 414 497 449

12 499 800 000

11 414 497 449

13 05

Intervenţii de preaderare legate de politicile structurale

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

13 06

Fondul de solidaritate

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Titlul 13 — Total

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

CAPITOLUL 13 05 — INTERVENŢII DE PREADERARE LEGATE DE POLITICILE STRUCTURALE

Cifre

| Titlul Capitolul Articolul Postul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 13 05 | Intervenţii de preaderare legate de politicile structurale | | | | | | | |
| 13 05 01 | Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA) — Finalizarea proiectelor anterioare (2000-2006) | | | | | | | |
| 13 05 01 01 | Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA) — Finalizarea altor proiecte anterioare (2000-2006) | 4 | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 01 02 | Instrumentul pentru politici structurale de preaderare — Finalizarea asistenţei de preaderare pentru opt ţări solicitante | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Articolul 13 05 01 — Total parţial | | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 02 | Instrumentul de asistenţă pentru preaderare (IPA) — Componenta
  „
  Dezvoltare regională
  ” | 4 | 462 000 000 | 172 734 477 | | | 462 000 000 | 172 734 477 |
| 13 05 03 | Instrument de asistenţă pentru preaderare (IPA) — Componenta
  „
  Cooperare transfrontalieră
  ”
  (CTF) | | | | | | | |
| 13 05 03 01 | Cooperare transfrontalieră (CTF) — Contribuţie din subrubrica 1-b | 1.2 | 51 491 401 | 50 000 000 | | | 51 491 401 | 50 000 000 |
| 13 05 03 02 | Cooperarea transfrontalieră (CTF) şi participarea ţărilor candidate şi potenţial candidate la programele transnaţionale şi interregionale de cooperare finanţate prin fondurile structurale — Contribuţie din rubrica 4 | 4 | 36 279 051 | 34 675 735 | | | 36 279 051 | 34 675 735 |
| | Articolul 13 05 03 — Total parţial | | 87 770 452 | 84 675 735 | | | 87 770 452 | 84 675 735 |
| | Capitolul 13 05 — Total | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |

Titlul Capitolul Articolul Postul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

13 05

Intervenţii de preaderare legate de politicile structurale

13 05 01

Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA) — Finalizarea proiectelor anterioare (2000-2006)

13 05 01 01

Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA) — Finalizarea altor proiecte anterioare (2000-2006)

4

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 01 02

Instrumentul pentru politici structurale de preaderare — Finalizarea asistenţei de preaderare pentru opt ţări solicitante

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Articolul 13 05 01 — Total parţial

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 02

Instrumentul de asistenţă pentru preaderare (IPA) — Componenta
  „
  Dezvoltare regională
  ”

4

462 000 000

172 734 477

462 000 000

172 734 477

13 05 03

Instrument de asistenţă pentru preaderare (IPA) — Componenta
  „
  Cooperare transfrontalieră
  ”
  (CTF)

13 05 03 01

Cooperare transfrontalieră (CTF) — Contribuţie din subrubrica 1-b

1.2

51 491 401

50 000 000

51 491 401

50 000 000

13 05 03 02

Cooperarea transfrontalieră (CTF) şi participarea ţărilor candidate şi potenţial candidate la programele transnaţionale şi interregionale de cooperare finanţate prin fondurile structurale — Contribuţie din rubrica 4

4

36 279 051

34 675 735

36 279 051

34 675 735

Articolul 13 05 03 — Total parţial

87 770 452

84 675 735

87 770 452

84 675 735

Capitolul 13 05 — Total

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

Articolul 13 05 01 — Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA) — Finalizarea proiectelor anterioare (2000-2006)

Comentarii

Asistenţa acordată prin Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA) a fost destinată să ajute ţările candidate din Europa Centrală şi de Est în vederea aderării acestora la Uniune. ISPA a fost utilizat pentru a ajuta ţările beneficiare să respecte acquis-ul Uniunii în domeniile mediului şi transporturilor.

Postul 13 05 01 01 — Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA) — Finalizarea altor proiecte anterioare (2000-2006)

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

Comentarii

Acest credit este destinat să acopere asistenţa financiară din cadrul ISPA şi asistenţa tehnică oferită în afara Comisiei care este necesară pentru punerea în aplicare în ţările candidate din Europa Centrală şi de Est.

Indiferent de beneficiar, nu se autorizează cheltuielile administrative la acest post.

Temei juridic

Regulamentul (CE) nr. 1266/1999 al Consiliului din 21 iunie 1999 privind coordonarea asistenţei acordate statelor candidate în cadrul strategiei de preaderare (JO L 161, 26.6.1999, p. 68).

Regulamentul (CE) nr. 1267/1999 al Consiliului din 21 iunie 1999 de stabilire a unui instrument structural de preaderare (JO L 161, 26.6.1999, p. 73).

Regulamentul (CE) nr. 2257/2004 al Consiliului din 20 decembrie 2004 de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 3906/89, (CE) nr. 1267/1999, (CE) nr. 1268/1999 şi (CE) nr. 2666/2000 pentru a lua în considerare statutul de ţară candidată al Croaţiei (JO L 389, 30.12.2004, p. 1).

CAPITOLUL 13 06 — FONDUL DE SOLIDARITATE

Cifre

| Titlul Capitolul Articolul Postul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 13 06 | Fondul de solidaritate | | | | | | | |
| 13 06 01 | Fondul de solidaritate al Uniunii Europene — State membre | 3.2 | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| 13 06 02 | Fondul de solidaritate al Uniunii Europene — Țări aflate în negocieri de aderare | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Capitolul 13 06 — Total | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Titlul Capitolul Articolul Postul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

13 06

Fondul de solidaritate

13 06 01

Fondul de solidaritate al Uniunii Europene — State membre

3.2

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

13 06 02

Fondul de solidaritate al Uniunii Europene — Țări aflate în negocieri de aderare

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Capitolul 13 06 — Total

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Articolul 13 06 01 — Fondul de solidaritate al Uniunii Europene — State membre

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Comentarii

Acest articol este destinat să înregistreze creditele care provin din mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în caz de catastrofe importante în statele membre. Asistenţa în cauză ar trebui oferită în principal în caz de catastrofe naturale, dar şi în cazuri justificate de urgenţa situaţiei, statelor membre afectate, stabilindu-se un termen până la care asistenţa financiară trebuie utilizată şi impunându-se statelor beneficiare obligaţia de a justifica modul în care a fost utilizată asistenţa primită. Asistenţa primită care este compensată ulterior cu plăţi de la părţi terţe conform principiului „poluatorul plăteşte” sau care a depăşit nivelul evaluării finale a daunelor ar trebui recuperată.

Alocarea creditelor se decide printr-un buget rectificativ care are ca unic scop mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene.

Temei juridic

Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (JO L 311, 14.11.2002, p. 3).

Acte de referinţă

Propunerea de Regulament al Parlamentului European şi al Consiliului, prezentată de Comisie la 6 aprilie 2005, privind instituirea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene [COM(2005)0108].

Acordul interinstituţional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu şi Comisie privind disciplina bugetară şi buna gestiune financiară (JO C 139, 14.6.2006, p. 1).

TITLUL 15 — EDUCAȚIE ȘI CULTURĂ

Cifre

| Titlul Capitolul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 15 01 | Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Educaţie şi cultură” | | 123 603 923 | 123 603 923 | | | 123 603 923 | 123 603 923 |
| 15 02 | Învățare pe tot parcursul vieții, inclusiv multilingvism | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 | | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 |
| 15 04 | Dezvoltarea cooperării culturale şi în domeniul audiovizual în Europa | | 175 715 000 | 159 896 411 | | | 175 715 000 | 159 896 411 |
| 15 05 | Încurajarea şi promovarea cooperării în domeniul tineretului şi sporturilor | 3 | 149 539 000 | 130 166 227 | | | 149 539 000 | 130 166 227 |
| 15 07 | Oameni — Program pentru mobilitatea cercetătorilor | 1 | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |
| | Titlul 15 — Total | | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |

Titlul Capitolul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

15 01

Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Educaţie şi cultură”

123 603 923

123 603 923

123 603 923

123 603 923

15 02

Învățare pe tot parcursul vieții, inclusiv multilingvism

1 417 215 664

1 379 114 216

1 417 215 664

1 379 114 216

15 04

Dezvoltarea cooperării culturale şi în domeniul audiovizual în Europa

175 715 000

159 896 411

175 715 000

159 896 411

15 05

Încurajarea şi promovarea cooperării în domeniul tineretului şi sporturilor

3

149 539 000

130 166 227

149 539 000

130 166 227

15 07

Oameni — Program pentru mobilitatea cercetătorilor

1

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

Titlul 15 — Total

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

CAPITOLUL 15 07 — OAMENI — PROGRAM PENTRU MOBILITATEA CERCETĂTORILOR

Cifre

| Titlul Capitolul Articolul Postul | Rubrică | CF | Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 15 07 | Oameni — Program pentru mobilitatea cercetătorilor | | | | | | | |
| 15 07 77 | Oameni | 1.1 | 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |
| 15 07 78 | Credite provenite din contribuţiile unor părţi terţe (care nu fac parte din Spaţiul Economic European) la cercetarea şi dezvoltarea tehnologică | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 15 07 79 | Proiect-pilot — Parteneriate în materie de cunoaştere | 1.1 | p.m. | 499 900 | | | p.m. | 499 900 |
| | Capitolul 15 07 — Total | | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |

Titlul Capitolul Articolul Postul

Rubrică

CF

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

15 07

Oameni — Program pentru mobilitatea cercetătorilor

15 07 77

Oameni

1.1

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

15 07 78

Credite provenite din contribuţiile unor părţi terţe (care nu fac parte din Spaţiul Economic European) la cercetarea şi dezvoltarea tehnologică

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

15 07 79

Proiect-pilot — Parteneriate în materie de cunoaştere

1.1

p.m.

499 900

p.m.

499 900

Capitolul 15 07 — Total

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

Articolul 15 07 77 — Oameni

Cifre

| Buget 2013 | Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013 | Sumă nouă |
| --- | --- | --- |
| Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi | Angajamente | Plăţi |
| 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |

Buget 2013

Proiectul de buget rectificativ nr 9/2013

Sumă nouă

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

Angajamente

Plăţi

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

Comentarii

Europa trebuie să devină mai atractivă pentru cercetători, pentru a spori capacitatea şi performanţa acesteia în domeniile cercetării şi progresului tehnologic şi, în acelaşi timp, pentru a consolida şi a dezvolta în continuare Spaţiul european de cercetare. În contextul unei concurenţe crescânde la nivel mondial, este necesară dezvoltarea unei pieţe europene a muncii deschise şi competitive pentru cercetători, cu perspective de carieră variate şi atractive.

Valoarea adăugată a sprijinului acordat prin programul specific „Oameni” (pus în aplicare prin Acţiunile „Marie Curie”, prin acţiunea „Noaptea cercetătorilor” şi prin acţiunea EURAXESS) constă în promovarea mobilităţii internaţionale, interdisciplinare şi intersectoriale a cercetătorilor, ca motor esenţial pentru inovare în Europa. Acţiunile „Marie Curie” promovează, de asemenea, creşterea cooperării între sectorul educaţiei, al cercetării şi întreprinderile din diferite ţări în domeniul formării profesionale şi al evoluţiei carierei cercetătorilor, urmărind extinderea gamei de competenţe a acestora şi pregătirea lor în vederea locurilor de muncă viitoare. Acţiunile „Marie Curie” contribuie la consolidarea unui parteneriat mai strâns între sectorul educaţiei şi întreprinderi în scopul de a îmbunătăţi schimbul de cunoştinţe şi de a favoriza adaptarea programelor doctorale în funcţie de necesităţile industriei. Promovând condiţii de încadrare în muncă în concordanţă cu Carta europeană a cercetătorilor şi cu codul aferent acesteia, acţiunile contribuie la creşterea atractivităţii carierei de cercetător în Europa.

Contribuţiile statelor AELS în conformitate cu Acordul privind Spaţiul Economic European, în special articolul 82 şi Protocolul nr. 32, se adaugă creditelor înscrise la acest articol. Cu titlu informativ, aceste sume provin din contribuţiile statelor AELS înscrise la articolul 6 3 0 din situaţia veniturilor care constituie venituri alocate în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (e)-(g) din Regulamentul financiar şi conduc la deschiderea de credite corespunzătoare şi la execuţie în cadrul anexei „Spaţiul Economic European” la prezenta parte din situaţia cheltuielilor din această secţiune, care face parte integrantă din bugetul general

De asemenea, acest credit va acoperi cheltuielile aferente veniturilor care duc la deschiderea de credite suplimentare provenind de la părţi terţe (care nu fac parte din Spaţiul Economic European) sau ţări terţe care participă la proiecte în domeniul cercetării şi al dezvoltării tehnologice.

Eventualele venituri înscrise la posturile 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 şi 6 0 3 3 din situaţia veniturilor pot conduce la deschiderea de credite suplimentare, în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul financiar.

Temei juridic

Regulamentul (CE) nr. 1906/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare şi a universităţilor la acţiuni din cel de-al Șaptelea program-cadru şi de difuzare a rezultatelor activităţilor de cercetare (2007-2013) (JO L 391, 30.12.2006, p. 1).

Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al Șaptelea program-cadru al Comunităţii Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică şi activităţi demonstrative (2007-2013) (JO L 412, 30.12.2006, p. 1).

Decizia 2006/973/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Oameni” de punere în aplicare a celui de-al Șaptelea program-cadru al Comunităţii Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică şi activităţi demonstrative (2007-2013) (JO L 400, 30.12.2006, p. 269).

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/203 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/203

---

P7_TA(2013)0475

Mobilizarea Fondului de solidaritate al UE – secetă şi incendii forestiere în România, inundaţii în Germania, Austria şi Republica Cehă

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene, în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (secetă și incendii forestiere în România și inundații în Germania, Austria și Republica Cehă) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

(2016/C 436/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0692 – C7-0343/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0692 – C7-0343/2013),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 26, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 26,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată în cursul reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008 privind Fondul de solidaritate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată în cursul reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008 privind Fondul de solidaritate,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0369/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0369/2013),

| 1. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

1.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului de solidaritate al UE

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2014/95/UE.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/204

---

P7_TA(2013)0476

Mobilizarea instrumentului de flexibilitate pentru a completa finanțarea în cadrul bugetului general al UE pentru 2013 în favoarea Fondului social european în vederea creşterii alocărilor acordate Franţei, Italiei şi Spaniei

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

(2016/C 436/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (1),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 7/2013 prezentat de Comisie la 25 iulie 2013 (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 7/2013 prezentat de Comisie la 25 iulie 2013 (COM(2013)0557),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (2), în special punctul 27, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (2), în special punctul 27,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0559 – C7-0235/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0559 – C7-0235/2013),

| — | având în vedere poziția Consiliului adoptată la 7 octombrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția Consiliului adoptată la 7 octombrie 2013,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0370/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0370/2013),

| A. | întrucât, după examinarea tuturor posibilităților de realocare a creditelor de la rubrica 1b, este necesară mobilizarea Instrumentului de flexibilitate; |
| --- | --- |

A.

întrucât, după examinarea tuturor posibilităților de realocare a creditelor de la rubrica 1b, este necesară mobilizarea Instrumentului de flexibilitate;

| B. | întrucât Comisia a propus mobilizarea Instrumentului de flexibilitate pentru a completa finanțarea din bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013 cu 134 049 037 EUR peste plafonul de la rubrica 1b, pentru finanțarea Fondului social european (FSE) cu scopul de a majora alocările pentru Franța, Italia și Spania pentru 2013, cu 150 milioane EUR, |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia a propus mobilizarea Instrumentului de flexibilitate pentru a completa finanțarea din bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013 cu 134 049 037 EUR peste plafonul de la rubrica 1b, pentru finanțarea Fondului social european (FSE) cu scopul de a majora alocările pentru Franța, Italia și Spania pentru 2013, cu 150 milioane EUR,

| 1. | ia act de propunerea Comisiei de a depăși plafonul de la rubrica 1b pentru 2013 cu 134 049 037 EUR, cu scopul de a majora alocările din FSE pentru Franța, Italia și Spania pentru 2013, cu 150 milioane EUR și de a mobiliza Instrumentul de flexibilitate în consecință; |
| --- | --- |

1.

ia act de propunerea Comisiei de a depăși plafonul de la rubrica 1b pentru 2013 cu 134 049 037 EUR, cu scopul de a majora alocările din FSE pentru Franța, Italia și Spania pentru 2013, cu 150 milioane EUR și de a mobiliza Instrumentul de flexibilitate în consecință;

| 2. | este de acord cu mobilizarea Instrumentului de flexibilitate cu până la 134 049 037 EUR în credite de angajament, pentru finanțarea acestor alocări suplimentare la rubrica 1b; |
| --- | --- |

2.

este de acord cu mobilizarea Instrumentului de flexibilitate cu până la 134 049 037 EUR în credite de angajament, pentru finanțarea acestor alocări suplimentare la rubrica 1b;

| 3. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 66, 8.3.2013.

(2)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2014/94/UE.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/206

---

P7_TA(2013)0477

Sistemele europene de radionavigație prin satelit ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind implementarea și operarea sistemelor europene de radionavigație prin satelit (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0814), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0814),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 172 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0464/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 172 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0464/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea din 11 septembrie 2013 , de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea din 11 septembrie 2013 , de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru bugete și al Comisiei pentru transport și turism (A7-0321/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru bugete și al Comisiei pentru transport și turism (A7-0321/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 179.

---

P7_TC1-COD(2011)0392

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare şi exploatarea sistemelor europene de radionavigaţie prin satelit şi de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 876/2002 al Consiliului şi a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European şi al Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1285/2013.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei

privind

GRUPUL INTERINSTITUȚIONAL PENTRU GALILEO (GIP)

| 1. | Având în vedere importanța, unicitatea și complexitatea programelor europene GNSS, proprietatea Comunității asupra sistemelor rezultate în urma programelor, finanțarea completă de la bugetul comunitar a programelor pentru perioada 2014-2020, Parlamentul European, Consiliul și Comisia Europeană recunosc necesitatea unei cooperări strânse între cele trei instituții. |
| --- | --- |

1.

Având în vedere importanța, unicitatea și complexitatea programelor europene GNSS, proprietatea Comunității asupra sistemelor rezultate în urma programelor, finanțarea completă de la bugetul comunitar a programelor pentru perioada 2014-2020, Parlamentul European, Consiliul și Comisia Europeană recunosc necesitatea unei cooperări strânse între cele trei instituții.

| 2. | Un Grup interinstituțional pentru Galileo (GIP) se va întruni în vederea facilitării exercitării de către fiecare instituție a competențelor proprii. În acest scop, se va institui GIP pentru a urmări îndeaproape:






  (a) | progresele înregistrate în aplicarea programelor europene GNSS, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a acordurilor privind achizițiile și contractele, în special cu privire la ESA; |
| --- | --- | --- |

2.

Un Grup interinstituțional pentru Galileo (GIP) se va întruni în vederea facilitării exercitării de către fiecare instituție a competențelor proprii. În acest scop, se va institui GIP pentru a urmări îndeaproape:

(a)

progresele înregistrate în aplicarea programelor europene GNSS, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a acordurilor privind achizițiile și contractele, în special cu privire la ESA;

| (b) | acordurile internaționale cu țări terțe fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(b)

acordurile internaționale cu țări terțe fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| (c) | pregătirea piețelor de radionavigație prin satelit; |
| --- | --- |

(c)

pregătirea piețelor de radionavigație prin satelit;

| (d) | eficiența acordurilor privind guvernanța; precum și |
| --- | --- |

(d)

eficiența acordurilor privind guvernanța; precum și

| (e) | revizuirea anuală a programului de lucru. |
| --- | --- |

(e)

revizuirea anuală a programului de lucru.

| 3. | În conformitate cu normele existente, GIP va respecta necesitatea discreției, în special având în vedere natura confidențială și delicată a anumitor date. |
| --- | --- |

3.

În conformitate cu normele existente, GIP va respecta necesitatea discreției, în special având în vedere natura confidențială și delicată a anumitor date.

| 4. | Comisia va ține seama de opiniile exprimate de GIP. |
| --- | --- |

4.

Comisia va ține seama de opiniile exprimate de GIP.

| 5. | GIP va fi compus din șapte reprezentanți, dintre care:






  — | trei reprezentanți ai Consiliului; |
| --- | --- | --- |

5.

GIP va fi compus din șapte reprezentanți, dintre care:

—

trei reprezentanți ai Consiliului;

| — | trei reprezentanți ai PE; |
| --- | --- |

—

trei reprezentanți ai PE;

| — | un reprezentant al Comisiei;
  și se va întruni periodic (în principiu de patru ori pe an). |
| --- | --- |

—

un reprezentant al Comisiei;

și se va întruni periodic (în principiu de patru ori pe an).

| 6. | GIP nu aduce atingere responsabilităților deja stabilite sau relațiilor interinstituționale. |
| --- | --- |

6.

GIP nu aduce atingere responsabilităților deja stabilite sau relațiilor interinstituționale.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/208

---

P7_TA(2013)0478

Asistenţa macrofinanciară acordată Iordaniei ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei asistențe macrofinanciare pentru Regatul Hașemit al Iordaniei (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0242), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0242),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0119/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 29 octombrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 29 octombrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru afaceri externe, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0335/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru afaceri externe, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0335/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2013)0128

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea de asistență macrofinanciară pentru Regatul Hașemit al Iordaniei

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 1351/2013/UE.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/209

---

P7_TA(2013)0479

Acordul dintre UE și Rusia privind precursorii de droguri ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Federația Rusă privind precursorii de droguri (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 436/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12221/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12221/2013),

| — | având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Federația Rusă privind precursorii de droguri (08178/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Federația Rusă privind precursorii de droguri (08178/2013),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0308/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0308/2013),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0342/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0342/2013),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Federației Ruse. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Federației Ruse.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/210

---

P7_TA(2013)0480

Statele terţe şi organizaţiile cu care Europol încheie acorduri *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2009/935/JAI în ceea ce privește lista statelor terțe și organizațiilor cu care Europol încheie acorduri (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

(Consultare)

(2016/C 436/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (16229/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (16229/2012),

| — | având în vedere Decizia 2009/371/JAI a Consiliului din 6 aprilie 2009 privind înființarea Oficiului European de Poliție (Europol) (1), în special articolul 26 alineatul (1) litera (a), în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2009/371/JAI a Consiliului din 6 aprilie 2009 privind înființarea Oficiului European de Poliție (Europol) (1), în special articolul 26 alineatul (1) litera (a), în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0011/2013),

| — | având în vedere Decizia 2009/934/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de adoptare a normelor de punere în aplicare care reglementează relațiile Europol cu partenerii, inclusiv schimbul de date cu caracter personal și de informații clasificate (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2009/934/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de adoptare a normelor de punere în aplicare care reglementează relațiile Europol cu partenerii, inclusiv schimbul de date cu caracter personal și de informații clasificate (2),

| — | având în vedere Decizia 2009/935/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de stabilire a listei statelor terțe și organizațiilor cu care Europol încheie acorduri (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2009/935/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de stabilire a listei statelor terțe și organizațiilor cu care Europol încheie acorduri (3),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0351/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0351/2013),

| 1. | respinge proiectul de decizie a Consiliului; |
| --- | --- |

1.

respinge proiectul de decizie a Consiliului;

| 2. | invită Consiliul să nu adopte decizia, întrucât Comisia a propus recent un nou regulament privind Europol [comunicarea Comisiei din 27 martie 2013 referitoare la propunerea de regulament privind Agenția Uniunii Europene pentru cooperare și formare în materie de aplicare a legii (Europol) și de abrogare a Deciziilor 2009/371/JAI și 2005/681/JAI (COM(2013)0173)], în temeiul căruia se modifică dispozițiile și procedura de încheiere a acordurilor cu statele terțe și organizațiile; prin urmare, nu ar mai trebui modificate măsurile de punere în aplicare a Deciziei 2009/371/JAI; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să nu adopte decizia, întrucât Comisia a propus recent un nou regulament privind Europol [comunicarea Comisiei din 27 martie 2013 referitoare la propunerea de regulament privind Agenția Uniunii Europene pentru cooperare și formare în materie de aplicare a legii (Europol) și de abrogare a Deciziilor 2009/371/JAI și 2005/681/JAI (COM(2013)0173)], în temeiul căruia se modifică dispozițiile și procedura de încheiere a acordurilor cu statele terțe și organizațiile; prin urmare, nu ar mai trebui modificate măsurile de punere în aplicare a Deciziei 2009/371/JAI;

| 3. | invită directorul și Consiliul de administrație al Europol să se abțină, în cazul adoptării proiectului de decizie, de la inițierea oricărei negocieri privind acorduri operaționale cu oricare dintre țările menționate în proiectul de decizie, întrucât în cazul câtorva din acestea nu există un nivel corespunzător de protecție a datelor, iar respectarea dreptului fundamental la protecția datelor cu caracter personal nu poate fi garantată; subliniază că orice schimb de date cu caracter personal cu țări terțe sau cu organizații internaționale trebuie să ofere garanții stricte de protejare a vieții private și a drepturilor fundamentale. |
| --- | --- |

3.

invită directorul și Consiliul de administrație al Europol să se abțină, în cazul adoptării proiectului de decizie, de la inițierea oricărei negocieri privind acorduri operaționale cu oricare dintre țările menționate în proiectul de decizie, întrucât în cazul câtorva din acestea nu există un nivel corespunzător de protecție a datelor, iar respectarea dreptului fundamental la protecția datelor cu caracter personal nu poate fi garantată; subliniază că orice schimb de date cu caracter personal cu țări terțe sau cu organizații internaționale trebuie să ofere garanții stricte de protejare a vieții private și a drepturilor fundamentale.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și Europol poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și Europol poziția Parlamentului.

---

(1)  JO L 121, 15.5.2009, p. 37.

(2)  JO L 325, 11.12.2009, p. 6.

(3)  JO L 325, 11.12.2009, p. 12.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/211

---

P7_TA(2013)0481

Cadrul juridic aplicabil unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 723/2009 privind cadrul juridic comunitar aplicabil unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

(Consultare)

(2016/C 436/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2012)0682), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2012)0682),

| — | având în vedere articolele 187 și 188 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C7-0421/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 187 și 188 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C7-0421/2012),

| — | având în vedere articolul 55 și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0331/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0331/2013),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/212

---

P7_TA(2013)0482

Dispoziții comune privind fondurile europene ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0615) și propunerile modificate (COM(2012)0496, COM(2013)0146 și COM(2013)0246), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0615) și propunerile modificate (COM(2012)0496, COM(2013)0146 și COM(2013)0246),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0107/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0107/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Camera Deputaților a Italiei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Camera Deputaților a Italiei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012, 12 decembrie 2012 și 22 mai 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012, 12 decembrie 2012 și 22 mai 2013 (1),

| — | având în vedere avizele Comitetului Regiunilor din 3 mai 2012 și din 29 noiembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comitetului Regiunilor din 3 mai 2012 și din 29 noiembrie 2012 (2),

| — | având în vedere avizele Curții de Conturi din 15 decembrie 2011, din 13 decembrie 2012 și 18 iulie 2013 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Curții de Conturi din 15 decembrie 2011, din 13 decembrie 2012 și 18 iulie 2013 (3),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 18 noiembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 18 noiembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, Comisiei pentru pescuit, Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0274/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, Comisiei pentru pescuit, Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0274/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarațiile comune, anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarațiile comune, anexate la prezenta rezoluție;

| 3. | ia act de declarațiile Comisiei și ale Consiliului anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

ia act de declarațiile Comisiei și ale Consiliului anexate la prezenta rezoluție;

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 5. | încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 191, 29.6.2012, p. 30, JO C 44, 15.2.2013, p. 76 și JO C 271, 19.9.2013, p. 101.

(2)  JO C 225, 27.7.2012, p. 58 și JO C 17, 19.1.2013, p. 56.

(3)  JO C 47, 17.2.2012, p. 1, JO C 13, 16.1.2013, p. 1 și JO C 267, 17.9.2013, p. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0276

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind revizuirea Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în materie de reconstituire a creditelor

Parlamentul European, Consiliul și Comisia sunt de acord să includă în revizuirea Regulamentului financiar Regulamentului financiar, vizând alinierea Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului la cadrul financiar multianual 2014-2020, și dispoziții necesare pentru aplicarea mecanismelor de alocare a rezervei de performanță și referitor la executarea instrumentelor financiare de la articolul 33a39 (Inițiativa IMM) în temeiul regulamentului de stabilire a dispozițiilor comune aplicabile fondurilor structurale și de investiții europene (ESIF) privind reconstituirea de:

| i. | credite angajate pentru programe referitor la rezerva de performanță și care au fost dezangajate ca rezultat al faptului că prioritățile din aceste programe nu au fost realizate; și |
| --- | --- |

i.

credite angajate pentru programe referitor la rezerva de performanță și care au fost dezangajate ca rezultat al faptului că prioritățile din aceste programe nu au fost realizate; și

| ii. | credite ce au fost angajate pentru programe dedicate menționate la articolul 33a39 alineatul (4) litera (b) și care a trebuit dezangajate întrucât participarea unui stat membru la instrumentul financiar a trebuit întreruptă. |
| --- | --- |

ii.

credite ce au fost angajate pentru programe dedicate menționate la articolul 33a39 alineatul (4) litera (b) și care a trebuit dezangajate întrucât participarea unui stat membru la instrumentul financiar a trebuit întreruptă.

Declarația comună a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei privind articolul 1

În cazul în care se impun și alte derogări justificate de la regulile comune, pentru a se ține cont de caracteristicile specifice ale EMFF și FEADR, Parlamentul European, Consiliul și Comisia Europeană se angajează să permită astfel de derogări, aducând modificările necesare regulamentului de stabilire a dispozițiilor comune aplicabile fondurilor structurale și de investiții europene (ESIF).

Declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului privind excluderea oricăror măsuri retroactive în ceea ce privește aplicarea articolului 5 alineatul (3)

Parlamentul European și Consiliul convin următoarele:

| — | în ceea ce privește aplicarea articolelor 14 alineatul (2), 15 alineatul (1) și 26 alineatul (2) din Regulamentul de stabilire a dispozițiilor comune aplicabile fondurilor structurale și de investiții europene, acțiunile întreprinse de statele membre pentru implicarea partenerilor menționați la articolul 5 alineatul (1) în pregătirea acordului de parteneriat și a programelor menționate la articolul 5 alineatul (2) includ toate acțiunile desfășurate în mod concret de statele membre, indiferent de momentul în care survin, precum și acțiunile desfășurate de acestea înainte de intrarea în vigoare a respectivului regulament și înainte de data intrării în vigoare a actului delegat pentru un cod de conduită european adoptat în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din același regulament, în cursul etapelor pregătitoare ale unei proceduri de programare a unui stat membru, cu condiția îndeplinirii obiectivelor principiului de parteneriat stabilit în acest regulament. În acest context, statele membre, în conformitate cu competențele lor naționale și regionale, vor decide cu privire atât la conținutul acordului de parteneriat propus, cât și al proiectelor de program propuse, în conformitate cu dispozițiile pertinente din respectivul regulament și cu normele specifice fondului; |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește aplicarea articolelor 14 alineatul (2), 15 alineatul (1) și 26 alineatul (2) din Regulamentul de stabilire a dispozițiilor comune aplicabile fondurilor structurale și de investiții europene, acțiunile întreprinse de statele membre pentru implicarea partenerilor menționați la articolul 5 alineatul (1) în pregătirea acordului de parteneriat și a programelor menționate la articolul 5 alineatul (2) includ toate acțiunile desfășurate în mod concret de statele membre, indiferent de momentul în care survin, precum și acțiunile desfășurate de acestea înainte de intrarea în vigoare a respectivului regulament și înainte de data intrării în vigoare a actului delegat pentru un cod de conduită european adoptat în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din același regulament, în cursul etapelor pregătitoare ale unei proceduri de programare a unui stat membru, cu condiția îndeplinirii obiectivelor principiului de parteneriat stabilit în acest regulament. În acest context, statele membre, în conformitate cu competențele lor naționale și regionale, vor decide cu privire atât la conținutul acordului de parteneriat propus, cât și al proiectelor de program propuse, în conformitate cu dispozițiile pertinente din respectivul regulament și cu normele specifice fondului;

| — | actul delegat de stabilire a unui cod de conduită european, adoptat în conformitate cu articolul 5 alineatul (3), nu va produce, în niciun caz, nici direct și nici indirect, efecte retroactive, în special cu privire la procedura de aprobare a acordului de parteneriat și a programelor, deoarece legiuitorii UE nu intenționează să-i confere Comisiei puterea de a respinge aprobarea acordului de parteneriat și a programelor numai și exclusiv pe baza vreunei neconformități cu codul de conduită european adoptat în conformitate cu articolul 5 alineatul (3); |
| --- | --- |

—

actul delegat de stabilire a unui cod de conduită european, adoptat în conformitate cu articolul 5 alineatul (3), nu va produce, în niciun caz, nici direct și nici indirect, efecte retroactive, în special cu privire la procedura de aprobare a acordului de parteneriat și a programelor, deoarece legiuitorii UE nu intenționează să-i confere Comisiei puterea de a respinge aprobarea acordului de parteneriat și a programelor numai și exclusiv pe baza vreunei neconformități cu codul de conduită european adoptat în conformitate cu articolul 5 alineatul (3);

| — | Parlamentul European și Consiliul invită Comisia să le pună la dispoziție proiectul textului actului delegat de adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (3) cât mai curând posibil, cel târziu până la data la care Consiliul adoptă acordul politic cu privire la Regulamentul de stabilire a dispozițiilor comune aplicabile fondurilor structurale și de investiții europene sau data la care Parlamentul European votează în plen pe proiectul de raport referitor la regulamentul respectiv, în funcție de care dintre acestea este mai apropiată. |
| --- | --- |

—

Parlamentul European și Consiliul invită Comisia să le pună la dispoziție proiectul textului actului delegat de adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (3) cât mai curând posibil, cel târziu până la data la care Consiliul adoptă acordul politic cu privire la Regulamentul de stabilire a dispozițiilor comune aplicabile fondurilor structurale și de investiții europene sau data la care Parlamentul European votează în plen pe proiectul de raport referitor la regulamentul respectiv, în funcție de care dintre acestea este mai apropiată.

Declarația comună a Consiliului și a Comisiei cu privire la articolul 145 alineatul (7)

Consiliul și Comisia confirmă faptul că, în sensul articolului 145 alineatul (7), trimiterea la termenul „legislația aplicabilă” în legătură cu evaluarea deficiențelor grave care afectează funcționarea eficace a sistemelor de gestiune și control include interpretarea acestuia de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene, de Tribunalul Uniunii Europene, sau de Comisie (inclusiv prin intermediul notelor interpretative), aplicabilă la data la care au fost înaintate Comisiei declarațiile de gestiune, rapoartele anuale de control și opiniile de audit relevante.

Declarația Parlamentului European cu privire la aplicarea articolului 5

Parlamentul European ia act de informațiile transmise la 19 decembrie 2012 de către Președinție ca urmare a dezbaterilor COREPER prin care statele membre și-au exprimat intenția să integreze încă în perioada pregătitoare a programării, pe cât posibil, principiile proiectului de regulament de stabilire a dispozițiilor comune aplicabile fondurilor structurale și de investiții europene, astfel cum se prezintă proiectul de regulament la momentul transmiterii informaţiilor respective, privind programarea strategică, inclusiv spiritul și conținutul principiului de parteneriat, astfel cum este prevăzut la articolul 5.

Declarația Comisiei cu privire la articolul 22

| 1. | Comisia consideră că scopul principal al cadrului de performanță este să stimuleze crearea efectivă a unor programe în vederea obținerii rezultatelor planificate și că, pentru aceasta, ar trebui aplicate măsurile de la alineatele (6) și (7). |
| --- | --- |

1.

Comisia consideră că scopul principal al cadrului de performanță este să stimuleze crearea efectivă a unor programe în vederea obținerii rezultatelor planificate și că, pentru aceasta, ar trebui aplicate măsurile de la alineatele (6) și (7).

| 2. | În cazul în care Comisia suspendă plățile intermediare, parțial sau integral, aferente unei priorități în conformitate cu alineatul (6), statul membru poate continua să prezinte cereri de plată în legătură că prioritatea respectivă pentru a se evita dezangajarea plăților în cadrul programului, în conformitate cu articolul 86. |
| --- | --- |

2.

În cazul în care Comisia suspendă plățile intermediare, parțial sau integral, aferente unei priorități în conformitate cu alineatul (6), statul membru poate continua să prezinte cereri de plată în legătură că prioritatea respectivă pentru a se evita dezangajarea plăților în cadrul programului, în conformitate cu articolul 86.

| 3. | Comisia confirmă că va aplica dispozițiile de la articolul 22 alineatul (7) astfel încât să nu se producă o dublă pierdere de fonduri pentru îndeplinirea insuficientă a țintelor legată de absorbția slabă a fondurilor în cadrul unei priorități. În cazul în care angajamentele pentru un program au fost anulate în urma aplicării articolelor 86-88, iar valoarea sprijinului pentru prioritatea respectivă a fost redusă în consecință sau în cazul în care suma alocată priorității nu a fost utilizată în totalitate înainte de încheierea perioadei de programare, țintele relevante stabilite în cadrul de performanță sunt ajustate pro-rata în scopul aplicării articolului 22 alineatul (7). |
| --- | --- |

3.

Comisia confirmă că va aplica dispozițiile de la articolul 22 alineatul (7) astfel încât să nu se producă o dublă pierdere de fonduri pentru îndeplinirea insuficientă a țintelor legată de absorbția slabă a fondurilor în cadrul unei priorități. În cazul în care angajamentele pentru un program au fost anulate în urma aplicării articolelor 86-88, iar valoarea sprijinului pentru prioritatea respectivă a fost redusă în consecință sau în cazul în care suma alocată priorității nu a fost utilizată în totalitate înainte de încheierea perioadei de programare, țintele relevante stabilite în cadrul de performanță sunt ajustate pro-rata în scopul aplicării articolului 22 alineatul (7).

Declarația Comisiei referitoare la textul de compromis cu privire la indicatori

Comisia confirmă că își va finaliza documentele de orientare cu privire la indicatorii comuni pentru FEDER, FSE, Fondul de coeziune și cooperarea teritorială europeană, în consultare cu rețelele de evaluare respective, care cuprind experți naționali în domeniul evaluării, în termen de 3 luni de la adoptarea regulamentelor. Respectivele documente de orientare vor cuprinde definiții pentru fiecare indicator comun, precum și metodologii de colectare și raportare a datelor privind indicatorii comuni.

Declarație a Comisiei privind modificarea acordurilor de parteneriat și a programelor având în vedere articolul 23

Comisia consideră că, fără a aduce atingere articolului 23 alineatele (4) și (5), poate, după caz, face observații la propunerile de modificare a acordurilor de parteneriat și a programelor prezentate de statele membre în temeiul articolului 23 alineatul (4), mai ales în cazurile în care acestea nu corespund cu răspunsurile anterioare prezentate de respectivele state membre în temeiul articolului 23 alineatul (3) și, în orice caz, în temeiul articolelor 16 și 30. Comisia consideră că termenul de trei luni pentru adoptarea deciziei de aprobare a modificărilor acordului de parteneriat și programelor relevante astfel cum se prevede la articolul 23 alineatul (5) curge de la prezentarea propunerilor de modificare în temeiul alineatului (4) cu condiția ca acestea să respecte în mod adecvat observațiile formulate de Comisie.

Declarația Comisiei privind impactul acordului la care au ajuns colegiuitorii cu privire la rezerva de performanță și la nivelurile de prefinanțare a plafoanelor de plată

Comisia consideră că creditele de plată suplimentare, care ar putea fi necesare în perioada 2014-2020 ca urmare a modificărilor introduse cu privire la rezerva de performanță și la prefinanțare, rămân limitate.

Consecințele ar trebui să poată fi gestionate fără probleme dacă se respectă proiectul de regulament privind CFM.

Fluctuațiile anuale ale nivelului global al plăților, inclusiv cele generate de modificările menționate, vor fi gestionate prin utilizarea marjei globale pentru angajamente și a instrumentelor speciale convenite în proiectul de regulament privind CFM.

Comisia va monitoriza îndeaproape situația și își va prezenta analiza ca parte a evaluării intermediare.”

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/216

---

P7_TA(2013)0483

Fondul social european ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0607/2), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0607/2),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 164 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0327/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 164 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0327/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 22 februarie 2012 (1) și din 22 mai 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 22 februarie 2012 (1) și din 22 mai 2013 (2),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 mai 2012 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 mai 2012 (3),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 14 noiembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 14 noiembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru dezvoltare regională, Comisiei pentru cultură și educație, precum și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0250/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru dezvoltare regională, Comisiei pentru cultură și educație, precum și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0250/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 143, 22.5.2012, p. 82.

(2)  JO C 271, 19.9.2013, p. 101.

(3)  JO C 225, 27.7.2012, p. 127.

---

P7_TC1-COD(2011)0268

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1304/2013.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/217

---

P7_TA(2013)0484

Fondul european de dezvoltare regională şi obiectivul referitor la investițiile pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile specifice aplicabile Fondului european de dezvoltare regională și obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0614),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 178 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0328/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 178 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0328/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 mai 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 mai 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 18 noiembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 18 noiembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru transport și turism (A7-0268/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru transport și turism (A7-0268/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 191, 29.6.2012, p. 44.

(2)  JO C 225, 27.7.2012, p. 114.

---

P7_TC1-COD(2011)0275

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1301/2013.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarație comună a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea articolului 6 din Regulamentul FEDER, a articolului 15 din Regulamentul CTE și a articolului 4 din Regulamentul privind Fondul de coeziune

Parlamentul European și Consiliul iau act de asigurările oferite de Comisie legiuitorului Uniunii cum că indicatorii comuni de realizare pentru Regulamentul FEDER, Regulamentul CTE și Regulamentul privind Fondul de coeziune care urmează să fie incluși într-o anexă la fiecare regulament în parte reprezintă rezultatul unui proces de pregătire îndelungat în care sunt implicați experți de evaluare atât din partea Comisiei, cât și din partea statelor membre și, în principiu, se presupune că aceștia vor rămâne stabili.

Declarația Comisiei

Comisia împărtășește obiectivul exprimat de Parlamentul European privind simplificarea procedurilor de acordare a ajutoarelor de stat în ceea ce privește ajutoarele de funcționare acordate întreprinderilor din regiunile ultraperiferice care au legătură cu compensarea costurilor suplimentare rezultate în astfel de regiuni ca urmare a situației lor economice și sociale specifice.

În conformitate cu propunerea pentru viitorul Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare (GBER), astfel cum a fost recent publicat de serviciile Comisiei (1), ajutoarele de funcționare destinate compensării anumitor costuri suplimentare pe care le au beneficiarii stabiliți în aceste regiuni (2) ar urma să fie considerate compatibile cu piața internă, sub rezerva condițiilor menționate în acesta, și ar fi, prin urmare, scutite de la notificarea prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din TFUE. Comisia consideră că astfel se pune o bază solidă pentru obținerea simplificării urmărite și va ține seama pe deplin de toate observațiile primite de la statele membre în cadrul procesului de consultare aflat în curs de derulare în vederea adoptării regulamentului în 2014.

---

(1)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_gber/index_en.html

(2)  Costurile de transport ale bunurilor produse în regiunile ultraperiferice, alte costuri de producție și de funcționare în afară de costurile de transport.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/219

---

P7_TA(2013)0485

Fondul european de dezvoltare regională și obiectivul de cooperare teritorială europeană ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0611),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 178 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0326/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 178 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0326/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 19 iulie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 19 iulie 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 18 noiembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 18 noiembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru bugete, al Comisiei pentru control bugetar, precum și cel al Comisiei pentru transport și turism (A7-0280/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru bugete, al Comisiei pentru control bugetar, precum și cel al Comisiei pentru transport și turism (A7-0280/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului, anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului, anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 191, 29.6.2012, p. 49.

(2)  JO C 277, 13.9.2012, p. 96.

---

P7_TC1-COD(2011)0273

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1299/2013.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarație comună a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea articolului 6 din Regulamentul FEDER, a articolului 15 din Regulamentul CTE și a articolului 4 din Regulamentul privind Fondul de coeziune

Parlamentul European și Consiliul iau act de asigurările oferite de Comisie legiuitorului Uniunii cum că indicatorii comuni de realizare pentru Regulamentul FEDER, Regulamentul CTE și Regulamentul privind Fondul de coeziune care urmează să fie incluși într-o anexă la fiecare regulament în parte reprezintă rezultatul unui proces de pregătire îndelungat în care sunt implicați experți de evaluare atât din partea Comisiei, cât și din partea statelor membre și, în principiu, se presupune că aceștia vor rămâne stabili.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/221 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/221

---

P7_TA(2013)0486

Fondul de coeziune ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/41)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0612), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0612),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0325/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0325/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 mai 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 mai 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 18 noiembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 18 noiembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru transport și turism (A7-0270/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru transport și turism (A7-0270/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului, anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului, anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 191, 29.6.2012, p. 38.

(2)  JO C 225, 27.7.2012, p. 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0274

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1300/2013.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarație comună a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea articolului 6 din Regulamentul FEDER, a articolului 15 din Regulamentul CTE și a articolului 4 din Regulamentul privind Fondul de coeziune

Parlamentul European și Consiliul iau act de asigurările oferite de Comisie legiuitorului Uniunii cum că indicatorii comuni de realizare pentru Regulamentul FEDER, Regulamentul CTE și Regulamentul privind Fondul de coeziune care urmează să fie incluși într-o anexă la fiecare regulament în parte reprezintă rezultatul unui proces de pregătire îndelungat în care sunt implicați experți de evaluare atât din partea Comisiei, cât și din partea statelor membre și, în principiu, se presupune că aceștia vor rămâne stabili.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/223

---

P7_TA(2013)0487

Gruparea europeană de cooperare teritorială ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și punerii în aplicare a unor astfel de grupări (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/42)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0610/2), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0610/2),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 175 alineatul (3), articolul 209 alineatul (1) și articolul (212) alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0324/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 175 alineatul (3), articolul 209 alineatul (1) și articolul (212) alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0324/2011),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 175 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 175 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 15 februarie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 15 februarie 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 19 septembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 19 septembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0309/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0309/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | Aprobă declarațiile comune ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

Aprobă declarațiile comune ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, anexate la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 191, 29.6.2012, p.53.

(2)  JO C 113, 18.4.2012, p.22.

---

P7_TC1-COD(2011)0272

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării a unor astfel de grupări

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1302/2013.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația comună a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei în legătură cu o mai bună conștientizare și cu articolele 4 și 4a din Regulamentul privind GECT

Parlamentul European, Consiliul și Comisia convin să depună eforturi mai bine coordonate pentru o mai bună conștientizare între și în interiorul instituțiilor și statelor membre, în scopul ameliorării vizibilității posibilităților de a utiliza GECT ca instrument opțional disponibil pentru cooperarea teritorială în toate domeniile de politică ale Uniunii.

În acest context, Parlamentul European, Consiliul și Comisia invită statele membre în special să întreprindă acțiuni adecvate de coordonare și comunicare în cadrul autorităților naționale și între autoritățile din diferite state membre, cu scopul de a garanta proceduri clare, eficiente și transparente de autorizare a GECT noi în termenele stabilite.

Declarația comună a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei în legătură cu articolul 1 alineatul (9) din Regulamentul privind GECT

Parlamentul European, Consiliul și Comisia convin ca, atunci când aplică articolul 9 alineatul (2) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 1082/2006, astfel cum a fost modificat, statele membre se străduiesc ca, la evaluarea normelor de aplicat membrilor personalului GECT în modul propus în proiectul de convenție, să analizeze diferitele opțiuni de regim de serviciu la dispoziția GECT, fie în dreptul privat sau dreptul public.

Atunci când contractele de muncă pentru membrii GECT sunt reglementate de dreptul privat, statele membre țin seama și de legislația pertinentă a Uniunii, cum ar fi Regulamentul (CE) nr. 593/2008 al PE și al Consiliului din 17 iunie 2008 privind legea aplicabilă obligațiilor contractuale Roma I), precum și practica juridică în materie a celorlalte state membre reprezentate în GECT.

Parlamentul European, Consiliul și Comisia înțeleg, de asemenea, că atunci când contractele de muncă pentru membrii personalului GECT sunt reglementate de dreptul public, normele de drept public național vor fi acelea ale statului membru în care este situat organismul GECT în cauză. Normele de drept public național ale statului membru în care este înregistrată GECT se pot însă aplica membrilor personalului GECT deja supuși acestor norme înainte de a fi devenit membri ai personalului GECT.

Declarația comună a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei în legătură cu rolul Comitetului Regiunilor în cadrul Platformei GECT

Parlamentul European, Consiliul și Comisia iau act de activitatea meritorie desfășurată de Comitetul Regiunilor în cadrul Platformei GECT pe care o supraveghează și încurajează Comitetul Regiunilor să urmărească în continuare activitățile GECT existente și a celor în curs de constituire, să organizeze un schimb de bune practici și să identifice aspectele comune.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/225 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/225

---

P7_TA(2013)0488

Echilibrul de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/43)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0614),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 157 alineatul (3) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0382/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 157 alineatul (3) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0382/2012),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate, prezentate de Camera Deputaţilor din Cehia, Camera Superioară a Parlamentului Ţărilor de Jos, Camera Inferioară a Parlamentului Ţărilor de Jos, Seimul Poloniei, Senatul Poloniei, Parlamentul Suediei, Camera Comunelor din Regatul Unit și Camera Lorzilor din Regatul Unit, în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,; |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate, prezentate de Camera Deputaţilor din Cehia, Camera Superioară a Parlamentului Ţărilor de Jos, Camera Inferioară a Parlamentului Ţărilor de Jos, Seimul Poloniei, Senatul Poloniei, Parlamentul Suediei, Camera Comunelor din Regatul Unit și Camera Lorzilor din Regatul Unit, în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,;

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri juridice și ale Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, în temeiul articolului 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri juridice și ale Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, în temeiul articolului 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, ale Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, ale Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0340/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, ale Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, ale Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0340/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2012)0299

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe

(Text cu relevanţă pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 157 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Egalitatea între femei și bărbați reprezintă una dintre valorile fundamentale ale Uniunii și unul dintre obiectivele sale principale, după cum se specifică la articolul 2 și la articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). În conformitate cu articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea urmărește, în toate acțiunile sale, să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei. Articolul 157 alineatul (3) din TFUE oferă un temei juridic pentru adoptarea unor măsuri la nivelul Uniunii menite să asigure punerea în aplicare a principiului egalității șanselor și al egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește munca și locul de muncă. |
| --- | --- |

(1)

Egalitatea între femei și bărbați reprezintă una dintre valorile fundamentale ale Uniunii și unul dintre obiectivele sale principale, după cum se specifică la articolul 2 și la articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). În conformitate cu articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea urmărește, în toate acțiunile sale, să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei. Articolul 157 alineatul (3) din TFUE oferă un temei juridic pentru adoptarea unor măsuri la nivelul Uniunii menite să asigure punerea în aplicare a principiului egalității șanselor și al egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește munca și locul de muncă.

| (2) | Principiul de acțiune pozitivă și importanța acestuia în realizarea unei egalități efective între femei și bărbați sunt recunoscute la articolul 157 alineatul (4) din TFUE și la articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”), care prevede că egalitatea între femei și bărbați trebuie asigurată în toate domeniile și că principiul egalității nu exclude menținerea sau adoptarea unor măsuri care prevăd avantaje specifice în favoarea sexului subreprezentat. |
| --- | --- |

(2)

Principiul de acțiune pozitivă și importanța acestuia în realizarea unei egalități efective între femei și bărbați sunt recunoscute la articolul 157 alineatul (4) din TFUE și la articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”), care prevede că egalitatea între femei și bărbați trebuie asigurată în toate domeniile și că principiul egalității nu exclude menținerea sau adoptarea unor măsuri care prevăd avantaje specifice în favoarea sexului subreprezentat.

| (2a) | Pentru a asigura egalitatea de gen la locul de muncă, trebuie să existe un model de gen echilibrat al procesului decizional la toate nivelurile din cadrul unei societăți, trebuind luate măsuri care să garanteze în același timp eliminarea disparităților salariale de gen care contribuie semnificativ la feminizarea sărăciei. [AM 1] |
| --- | --- |

(2a)

Pentru a asigura egalitatea de gen la locul de muncă, trebuie să existe un model de gen echilibrat al procesului decizional la toate nivelurile din cadrul unei societăți, trebuind luate măsuri care să garanteze în același timp eliminarea disparităților salariale de gen care contribuie semnificativ la feminizarea sărăciei. [AM 1]

| (3) | În Recomandarea 84/635/CEE a Consiliului (3) se recomanda statelor membre să ia măsuri pentru a garanta că acțiunea pozitivă cuprinde, în măsura posibilităților, acțiunile cu efect asupra participării active a femeilor în cadrul organelor de decizie. În Recomandarea 96/694/CE a Consiliului (4) se recomanda statelor membre să încurajeze sectorul privat să sporească prezența femeilor la toate nivelurile procesului decizional, în special prin adoptarea unor planuri de promovare a egalității și a unor programe de acțiune pozitivă sau în cadrul unor astfel de planuri și programe. |
| --- | --- |

(3)

În Recomandarea 84/635/CEE a Consiliului (3) se recomanda statelor membre să ia măsuri pentru a garanta că acțiunea pozitivă cuprinde, în măsura posibilităților, acțiunile cu efect asupra participării active a femeilor în cadrul organelor de decizie. În Recomandarea 96/694/CE a Consiliului (4) se recomanda statelor membre să încurajeze sectorul privat să sporească prezența femeilor la toate nivelurile procesului decizional, în special prin adoptarea unor planuri de promovare a egalității și a unor programe de acțiune pozitivă sau în cadrul unor astfel de planuri și programe.

| (4) | În ultimii ani, Comisia a prezentat o serie de rapoarte în care se face un bilanț al diversității de gen în procesul de luare a deciziilor economice (5). Comisia a încurajat societățile cotate la bursă din Uniune să mărească numărul de femei

  membri ai sexului subreprezentat
  din organele de conducere, prin adoptarea unor măsuri de autoreglementare, și să își asume angajamente voluntare concrete în această privință (6). În comunicarea sa intitulată „O cartă a femeii” (7) din 5 martie 2010, Comisia a subliniat faptul că femeile continuă să nu aibă acces deplin la exercitarea în comun a puterii și la procesul decizional în viața politică și economică, reafirmându-și angajamentul de a face uz de competențele sale pentru promovarea unei reprezentări mai echitabile a femeilor și a bărbaților în posturi de răspundere. În comunicarea sa intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 20102015” (8), Comisia a stabilit că măsurile de consolidare a echilibrului de gen în procesul decizional constituie una dintre sarcinile sale prioritare. [AM 2] |
| --- | --- |

(4)

În ultimii ani, Comisia a prezentat o serie de rapoarte în care se face un bilanț al diversității de gen în procesul de luare a deciziilor economice (5). Comisia a încurajat societățile cotate la bursă din Uniune să mărească numărul de femei

  membri ai sexului subreprezentat
  din organele de conducere, prin adoptarea unor măsuri de autoreglementare, și să își asume angajamente voluntare concrete în această privință (6). În comunicarea sa intitulată „O cartă a femeii” (7) din 5 martie 2010, Comisia a subliniat faptul că femeile continuă să nu aibă acces deplin la exercitarea în comun a puterii și la procesul decizional în viața politică și economică, reafirmându-și angajamentul de a face uz de competențele sale pentru promovarea unei reprezentări mai echitabile a femeilor și a bărbaților în posturi de răspundere. În comunicarea sa intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 20102015” (8), Comisia a stabilit că măsurile de consolidare a echilibrului de gen în procesul decizional constituie una dintre sarcinile sale prioritare. [AM 2]

| (5) | În Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (2011-2020), adoptat la 7 martie 2011, Consiliul a constatat că politicile în materie de egalitate de gen sunt vitale pentru creșterea economică, pentru prosperitate și pentru competitivitate, și-a reafirmat angajamentul de a elimina decalajele de gen, în vederea îndeplinirii obiectivelor fixate în Strategia Europa 2020, în special în trei domenii deosebit de relevante pentru egalitatea de gen, și anume ocuparea forței de muncă, educația și incluziunea socială, și a recomandat insistent întreprinderea unor acțiuni menite să promoveze participarea în mod egal a femeilor și a bărbaților la procesul decizional la toate nivelurile și în toate domeniile, în vederea valorificării depline a tuturor talentelor
  , cunoștințelor și ideilor
  disponibile
  , îmbogățind astfel diversitatea resurselor umane și îmbunătățind perspectivele de afaceri
  . [AM 3] |
| --- | --- |

(5)

În Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (2011-2020), adoptat la 7 martie 2011, Consiliul a constatat că politicile în materie de egalitate de gen sunt vitale pentru creșterea economică, pentru prosperitate și pentru competitivitate, și-a reafirmat angajamentul de a elimina decalajele de gen, în vederea îndeplinirii obiectivelor fixate în Strategia Europa 2020, în special în trei domenii deosebit de relevante pentru egalitatea de gen, și anume ocuparea forței de muncă, educația și incluziunea socială, și a recomandat insistent întreprinderea unor acțiuni menite să promoveze participarea în mod egal a femeilor și a bărbaților la procesul decizional la toate nivelurile și în toate domeniile, în vederea valorificării depline a tuturor talentelor
  , cunoștințelor și ideilor
  disponibile
  , îmbogățind astfel diversitatea resurselor umane și îmbunătățind perspectivele de afaceri
  . [AM 3]

| (6) | În Rezoluția
  sa
  din 6 iulie 2011 referitoare la femei și conducerea întreprinderilor (9), Parlamentul European a îndemnat întreprinderile să ia măsurile necesare pentru ca prezența femeilor în rândul membrilor organelor de conducere să atingă pragul critic de 30 % până în 2015 și de 40 % până în 2020. Acesta a invitat Comisia, în cazul în care măsurile adoptate de întreprinderi și de statele membre se dovedesc a fi inadecvate, să propună un act legislativ în acest sens până în 2012, în care să fie prevăzute și cote
  , care urmează să fie aplicate temporar și care să servească drept catalizator pentru schimbări și reforme rapide vizând eliminarea inegalităților de gen și a stereotipurilor persistente din procesul decizional economic
  . Parlamentul European a reiterat această solicitare de legiferare în Rezoluția
  sa
  din 13 martie 2012 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană – 2011 (10). [AM 4] |
| --- | --- |

(6)

În Rezoluția
  sa
  din 6 iulie 2011 referitoare la femei și conducerea întreprinderilor (9), Parlamentul European a îndemnat întreprinderile să ia măsurile necesare pentru ca prezența femeilor în rândul membrilor organelor de conducere să atingă pragul critic de 30 % până în 2015 și de 40 % până în 2020. Acesta a invitat Comisia, în cazul în care măsurile adoptate de întreprinderi și de statele membre se dovedesc a fi inadecvate, să propună un act legislativ în acest sens până în 2012, în care să fie prevăzute și cote
  , care urmează să fie aplicate temporar și care să servească drept catalizator pentru schimbări și reforme rapide vizând eliminarea inegalităților de gen și a stereotipurilor persistente din procesul decizional economic
  . Parlamentul European a reiterat această solicitare de legiferare în Rezoluția
  sa
  din 13 martie 2012 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană – 2011 (10). [AM 4]

| (6a) | Instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii, precum Banca Centrală Europeană, ar trebui să ofere un exemplu în ceea ce privește egalitatea de gen în cadrul procesului decizional, între altele prin stabilirea de obiective în ceea ce privește reprezentarea echilibrată a ambelor sexe la toate nivelurile. Ar trebui să se pună în aplicare și să fie monitorizate fără întârziere norme stricte privind recrutarea internă și externă pentru toate instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii. Este necesar să se acorde o atenție deosebită politicilor de recrutare pentru pozițiile de conducere. Instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii ar trebui să publice fiecare câte un raport anual în care să prezinte eforturile depuse în acest scop. [AM 5] |
| --- | --- |

(6a)

Instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii, precum Banca Centrală Europeană, ar trebui să ofere un exemplu în ceea ce privește egalitatea de gen în cadrul procesului decizional, între altele prin stabilirea de obiective în ceea ce privește reprezentarea echilibrată a ambelor sexe la toate nivelurile. Ar trebui să se pună în aplicare și să fie monitorizate fără întârziere norme stricte privind recrutarea internă și externă pentru toate instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii. Este necesar să se acorde o atenție deosebită politicilor de recrutare pentru pozițiile de conducere. Instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii ar trebui să publice fiecare câte un raport anual în care să prezinte eforturile depuse în acest scop. [AM 5]

| (7) | Utilizarea eficientă a capitalului uman constituie cel mai important factor hotărâtor pentru competitivitatea
  , dezvoltarea și creșterea
  unei economii, fiind esențială pentru soluționarea problemelor demografice ale Uniunii, pentru concurarea cu succes într-o economie globalizată și pentru asigurarea unui avantaj comparativ față de țările terțe. Numărul femeilor cu înalte pregătiri și calificări se află într-o creștere constantă, după cum o demonstrează faptul că 60 % din absolvenții de universitate sunt femei. Faptul că aceste rezerve continuă să nu fie utilizate
  pentru numirip


  entru numirile în funcții de conducere
  și de
  decizie
  din cadrul întreprinderilor

  la nivel economic

  ar însemna
  că nu se fructifică pe deplin capitalul uman calificat. [AM 6] |
| --- | --- |

(7)

Utilizarea eficientă a capitalului uman constituie cel mai important factor hotărâtor pentru competitivitatea
  , dezvoltarea și creșterea
  unei economii, fiind esențială pentru soluționarea problemelor demografice ale Uniunii, pentru concurarea cu succes într-o economie globalizată și pentru asigurarea unui avantaj comparativ față de țările terțe. Numărul femeilor cu înalte pregătiri și calificări se află într-o creștere constantă, după cum o demonstrează faptul că 60 % din absolvenții de universitate sunt femei. Faptul că aceste rezerve continuă să nu fie utilizate
  pentru numirip


  entru numirile în funcții de conducere
  și de
  decizie
  din cadrul întreprinderilor

  la nivel economic

  ar însemna
  că nu se fructifică pe deplin capitalul uman calificat. [AM 6]

| (7a) | Societățile și întreprinderile ar trebui să ia în considerare crearea unei componente de femei pregătite pentru ocuparea unor poziții în organele de conducere și de management, încurajând, sprijinind și dezvoltând talentele femeilor la toate nivelurile și pe tot parcursul carierelor lor. [AM 7] |
| --- | --- |

(7a)

Societățile și întreprinderile ar trebui să ia în considerare crearea unei componente de femei pregătite pentru ocuparea unor poziții în organele de conducere și de management, încurajând, sprijinind și dezvoltând talentele femeilor la toate nivelurile și pe tot parcursul carierelor lor. [AM 7]

| (7b) | Pentru a asigura promovarea egalității de gen, statele membre ar trebui să instituie dispoziții prin care bărbații și femeile să își poată combina viața profesională cu viața de familie, incluzând în special regimuri flexibile și sprijin în favoarea celor care au responsabilități de îngrijire. [AM 8] |
| --- | --- |

(7b)

Pentru a asigura promovarea egalității de gen, statele membre ar trebui să instituie dispoziții prin care bărbații și femeile să își poată combina viața profesională cu viața de familie, incluzând în special regimuri flexibile și sprijin în favoarea celor care au responsabilități de îngrijire. [AM 8]

| (7c) | Realizarea egalității de gen în ansamblul societății presupune stabilirea unor drepturi academice și profesionale egale pentru bărbați și femei, precum și a unor responsabilități familiale, de îngrijire a copiilor și îndeplinire a sarcinilor domestice partajate. Faptul că femeile sunt de obicei responsabile pentru marea majoritate a treburilor de familie și a sarcinilor casnice poate împiedica accesul acestora la poziții profesionale înalte. Participarea activă și implicarea bărbaților în viața de familie este crucială pentru atingerea unui echilibru între viața profesională și cea privată și pentru crearea de oportunități egale de carieră atât pentru bărbați, cât și pentru femei. O atenție deosebită ar trebui acordată combaterii stereotipurilor de gen, politicilor învechite și inflexibile de angajare, precum și prevederilor inadecvate privind concediul parental. Ar trebui stabilite măsuri care să permită femeilor și bărbaților să combine vieța de familie cu viața profesională dacă doresc acest lucru. Statele membre ar trebui încurajate să asigure implementarea unor elemente vizând bunăstarea socială, cum ar fi indemnizații pentru concediul parental atât pentru femei cât și pentru bărbați, dispoziții extinse pentru îngrijirea copiilor, precum și oportunități de concediu parental partajat. [AM 9] |
| --- | --- |

(7c)

Realizarea egalității de gen în ansamblul societății presupune stabilirea unor drepturi academice și profesionale egale pentru bărbați și femei, precum și a unor responsabilități familiale, de îngrijire a copiilor și îndeplinire a sarcinilor domestice partajate. Faptul că femeile sunt de obicei responsabile pentru marea majoritate a treburilor de familie și a sarcinilor casnice poate împiedica accesul acestora la poziții profesionale înalte. Participarea activă și implicarea bărbaților în viața de familie este crucială pentru atingerea unui echilibru între viața profesională și cea privată și pentru crearea de oportunități egale de carieră atât pentru bărbați, cât și pentru femei. O atenție deosebită ar trebui acordată combaterii stereotipurilor de gen, politicilor învechite și inflexibile de angajare, precum și prevederilor inadecvate privind concediul parental. Ar trebui stabilite măsuri care să permită femeilor și bărbaților să combine vieța de familie cu viața profesională dacă doresc acest lucru. Statele membre ar trebui încurajate să asigure implementarea unor elemente vizând bunăstarea socială, cum ar fi indemnizații pentru concediul parental atât pentru femei cât și pentru bărbați, dispoziții extinse pentru îngrijirea copiilor, precum și oportunități de concediu parental partajat. [AM 9]

| (8) | La nivel de întreprindere, este pe deplin recunoscut faptul că prezența femeilor în organele de conducere îmbunătățește guvernanța corporativă, deoarece performanța echipei și calitatea procesului decizional sunt sporite datorită unei mentalități mai diversificate și colective, care încorporează o gamă mai largă de perspective
  , precum și un model de afaceri mai proactiv care
  permite, astfel, luarea unor decizii mai echilibrate
  , astfel încât să reflecte mai bine realitățile sociale și nevoile consumatorilor
  . Numeroase studii au arătat că există o corelare pozitivă între diversitatea de gen a conducerii de vârf a unei întreprinderi și performanța financiară și profitabilitatea acesteia. Îmbunătățirea reprezentării femeilor în cadrul organelor de conducere ale societăților cotate la bursă din Uniune
  , având în vedere responsabilitatea economică și socială semnificativă a acestor societăți,
  poate avea, așadar, un impact pozitiv asupra performanței societăților respective.
  Ar trebui așadar introduse și consolidate măsuri de încurajare a promovării femeilor la toate nivelele conducerii. [AM 10] |
| --- | --- |

(8)

La nivel de întreprindere, este pe deplin recunoscut faptul că prezența femeilor în organele de conducere îmbunătățește guvernanța corporativă, deoarece performanța echipei și calitatea procesului decizional sunt sporite datorită unei mentalități mai diversificate și colective, care încorporează o gamă mai largă de perspective
  , precum și un model de afaceri mai proactiv care
  permite, astfel, luarea unor decizii mai echilibrate
  , astfel încât să reflecte mai bine realitățile sociale și nevoile consumatorilor
  . Numeroase studii au arătat că există o corelare pozitivă între diversitatea de gen a conducerii de vârf a unei întreprinderi și performanța financiară și profitabilitatea acesteia. Îmbunătățirea reprezentării femeilor în cadrul organelor de conducere ale societăților cotate la bursă din Uniune
  , având în vedere responsabilitatea economică și socială semnificativă a acestor societăți,
  poate avea, așadar, un impact pozitiv asupra performanței societăților respective.
  Ar trebui așadar introduse și consolidate măsuri de încurajare a promovării femeilor la toate nivelele conducerii. [AM 10]

| (8a) | Numirea femeilor în cadrul organelor de conducere este împiedicată de o serie de factori specifici, care pot fi eliminați nu doar prin sancțiuni, ci și prin inițiative de educare și stimulente care promovează bunele practici. În primul rând, este esențial ca, în școlile de afaceri și universități să se evidențieze beneficiile pe care le aduce egalitatea de gen competitivității întreprinderilor. De asemenea, trebuie să se încurajeze o înnoire cu regularitate a membrilor consiliului pentru a permite rotația acestora și să se stabilească măsuri pozitive care să stimuleze și să recunoască statele și întreprinderile care adoptă o abordare mai decisivă a acestei schimbări a organelor de decizie la cel mai înalt nivel în domeniul economic al Uniunii. În final, fiscalitatea și achizițiile publice constituie instrumente adecvate pentru favorizarea unui progres efectiv către o constituire mai echilibrată din perspectiva genului a organelor de conducere. [AM 11] |
| --- | --- |

(8a)

Numirea femeilor în cadrul organelor de conducere este împiedicată de o serie de factori specifici, care pot fi eliminați nu doar prin sancțiuni, ci și prin inițiative de educare și stimulente care promovează bunele practici. În primul rând, este esențial ca, în școlile de afaceri și universități să se evidențieze beneficiile pe care le aduce egalitatea de gen competitivității întreprinderilor. De asemenea, trebuie să se încurajeze o înnoire cu regularitate a membrilor consiliului pentru a permite rotația acestora și să se stabilească măsuri pozitive care să stimuleze și să recunoască statele și întreprinderile care adoptă o abordare mai decisivă a acestei schimbări a organelor de decizie la cel mai înalt nivel în domeniul economic al Uniunii. În final, fiscalitatea și achizițiile publice constituie instrumente adecvate pentru favorizarea unui progres efectiv către o constituire mai echilibrată din perspectiva genului a organelor de conducere. [AM 11]

| (9) | În prezent, se constată, de asemenea, că egalitatea pe piața forței de muncă poate îmbunătăți în mod substanțial creșterea economică. Prezența sporită a femeilor în organele de conducere ale societăților cotate la bursă din Uniune are un efect pozitiv asupra femeilor numite în astfel de posturi și, în plus, contribuie la atragerea talentelor femeilor în întreprindere și la sporirea prezenței femeilor la toate nivelurile de conducere și în cadrul personalului. Prin urmare, un nivel mai ridicat de reprezentare a femeilor în organele de conducere ale întreprinderilor are

  ar trebui să aibă
  un impact pozitiv asupra eliminării decalajelor de gen în ceea ce privește atât ocuparea unui loc de muncă, cât și remunerația. Valorificarea pe deplin a talentelor femeilor ar constitui o îmbunătățire semnificativă în ceea ce privește randamentul educației atât pentru persoanele fizice, cât și pentru sectorul public. Subreprezentarea femeilor în organele de conducere ale societăților cotate la bursă din Uniune constituie pentru economiile statelor membre în general o ocazie ratată de a realiza o creștere durabilă pe termen lung. [AM 12] |
| --- | --- |

(9)

În prezent, se constată, de asemenea, că egalitatea pe piața forței de muncă poate îmbunătăți în mod substanțial creșterea economică. Prezența sporită a femeilor în organele de conducere ale societăților cotate la bursă din Uniune are un efect pozitiv asupra femeilor numite în astfel de posturi și, în plus, contribuie la atragerea talentelor femeilor în întreprindere și la sporirea prezenței femeilor la toate nivelurile de conducere și în cadrul personalului. Prin urmare, un nivel mai ridicat de reprezentare a femeilor în organele de conducere ale întreprinderilor are

  ar trebui să aibă
  un impact pozitiv asupra eliminării decalajelor de gen în ceea ce privește atât ocuparea unui loc de muncă, cât și remunerația. Valorificarea pe deplin a talentelor femeilor ar constitui o îmbunătățire semnificativă în ceea ce privește randamentul educației atât pentru persoanele fizice, cât și pentru sectorul public. Subreprezentarea femeilor în organele de conducere ale societăților cotate la bursă din Uniune constituie pentru economiile statelor membre în general o ocazie ratată de a realiza o creștere durabilă pe termen lung. [AM 12]

| (10) | În ciuda legislației existente a Uniunii, prin care se vizează prevenirea și combaterea discriminării sexuale, a recomandărilor Consiliului, prin care se vizează în mod special sporirea prezenței femeilor în procesul de luare a deciziilor economice, și a acțiunilor întreprinse la nivelul Uniunii în scopul încurajării măsurilor de autoreglementare, femeile continuă să fie puternic depășite numeric de bărbați

  subreprezentate
  în cele mai înalte organe de decizie ale întreprinderilor din întreaga Uniune. În sectorul privat și, în special, în cadrul societăților cotate la bursă, acest dezechilibru de gen este deosebit de semnificativ și acut
  , în timp ce anumite instituții, organisme, oficii și agenții ale Uniunii, precum Banca Centrală Europeană, demonstrează, de asemenea, un dezechilibru de gen profund problematic
  . Principalul indicator utilizat de Comisie în ceea ce privește reprezentarea din perspectiva genului în organele de conducere ale întreprinderilor arată că proporția femeilor implicate în procesul decizional la cel mai înalt nivel rămâne foarte scăzută. În ianuarie 2012, femeile au ocupat, în medie, numai 13,7 % din posturile disponibile în organele de conducere ale celor mai mari societăți cotate la bursă din statele membre. Numai 15 % din administratorii neexecutivi erau femei
  , ceea ce indică în mod clar un deficit democratic și o reprezentare neloială și discriminatorie a femeilor, încălcându-se principiile Uniunii privind egalitatea de șanse și de tratament pentru ambele sexe în ceea ce privește munca și locul de muncă
  . [AM 13] |
| --- | --- |

(10)

În ciuda legislației existente a Uniunii, prin care se vizează prevenirea și combaterea discriminării sexuale, a recomandărilor Consiliului, prin care se vizează în mod special sporirea prezenței femeilor în procesul de luare a deciziilor economice, și a acțiunilor întreprinse la nivelul Uniunii în scopul încurajării măsurilor de autoreglementare, femeile continuă să fie puternic depășite numeric de bărbați

  subreprezentate
  în cele mai înalte organe de decizie ale întreprinderilor din întreaga Uniune. În sectorul privat și, în special, în cadrul societăților cotate la bursă, acest dezechilibru de gen este deosebit de semnificativ și acut
  , în timp ce anumite instituții, organisme, oficii și agenții ale Uniunii, precum Banca Centrală Europeană, demonstrează, de asemenea, un dezechilibru de gen profund problematic
  . Principalul indicator utilizat de Comisie în ceea ce privește reprezentarea din perspectiva genului în organele de conducere ale întreprinderilor arată că proporția femeilor implicate în procesul decizional la cel mai înalt nivel rămâne foarte scăzută. În ianuarie 2012, femeile au ocupat, în medie, numai 13,7 % din posturile disponibile în organele de conducere ale celor mai mari societăți cotate la bursă din statele membre. Numai 15 % din administratorii neexecutivi erau femei
  , ceea ce indică în mod clar un deficit democratic și o reprezentare neloială și discriminatorie a femeilor, încălcându-se principiile Uniunii privind egalitatea de șanse și de tratament pentru ambele sexe în ceea ce privește munca și locul de muncă
  . [AM 13]

| (11) | Proporția femeilor în organele de conducere ale întreprinderilor progresează într-un ritm foarte lent, creșterea anuală medie în ultimii ani fiind de numai 0,6 %. Rata de îmbunătățire a variat de la un stat membru la altul și a produs rezultate extrem de divergente. Progrese mult mai semnificative au fost observate în state membre în care au fost introduse măsuri

  precum Franța, care a stabilit anul 2017 ca termen-limită pentru îndeplinirea obiectivelor pe care le urmărește prezenta directivă, atingând în mai puțin de doi ani obiectivul de 20 % stabilit pentru anul 2014, sau Norvegia, care a reușit să atingă obiectivul de 40 % în trei ani. În ambele cazuri, rezultatele se datorează măsurilor
  obligatorii. Este probabil ca discrepanțele accentuate dintre statele membre să se mărească în continuare, având în vedere abordările foarte diferite adoptate de statele membre pentru sporirea prezenței femeilor în organele de conducere. [AM 14] |
| --- | --- |

(11)

Proporția femeilor în organele de conducere ale întreprinderilor progresează într-un ritm foarte lent, creșterea anuală medie în ultimii ani fiind de numai 0,6 %. Rata de îmbunătățire a variat de la un stat membru la altul și a produs rezultate extrem de divergente. Progrese mult mai semnificative au fost observate în state membre în care au fost introduse măsuri

  precum Franța, care a stabilit anul 2017 ca termen-limită pentru îndeplinirea obiectivelor pe care le urmărește prezenta directivă, atingând în mai puțin de doi ani obiectivul de 20 % stabilit pentru anul 2014, sau Norvegia, care a reușit să atingă obiectivul de 40 % în trei ani. În ambele cazuri, rezultatele se datorează măsurilor
  obligatorii. Este probabil ca discrepanțele accentuate dintre statele membre să se mărească în continuare, având în vedere abordările foarte diferite adoptate de statele membre pentru sporirea prezenței femeilor în organele de conducere. [AM 14]

| (11a) | Statele membre ar trebui să adopte strategii care să se îndrepte către o schimbare socioculturală în abordarea lor vizând echilibrul de gen, prin utilizarea de mijloace versatile pentru a încuraja participarea femeilor la ierarhia la nivel de conducere și prin inițierea de către angajatori a unor abordări și acțiuni proactive. Aceste mijloace ar putea include, printre altele, promovarea de programe de lucru flexibile și încurajarea locurilor de muncă favorabile vieții familiale prin asigurarea accesului la îngrijire de zi. [AM 15] |
| --- | --- |

(11a)

Statele membre ar trebui să adopte strategii care să se îndrepte către o schimbare socioculturală în abordarea lor vizând echilibrul de gen, prin utilizarea de mijloace versatile pentru a încuraja participarea femeilor la ierarhia la nivel de conducere și prin inițierea de către angajatori a unor abordări și acțiuni proactive. Aceste mijloace ar putea include, printre altele, promovarea de programe de lucru flexibile și încurajarea locurilor de muncă favorabile vieții familiale prin asigurarea accesului la îngrijire de zi. [AM 15]

| (12) | Reglementarea izolată și divergentă sau absența unei reglementări la nivel național referitoare la echilibrul de gen în organele de conducere ale societăților cotate la bursă determină nu numai apariția unor discrepanțe în ceea ce privește numărul de femei în rândul administratorilor executivi și neexecutivi, ci și a unor rate diferite de îmbunătățire în statele membre, și, în plus, ridică obstacole în calea pieței interne, prin impunerea unor cerințe de guvernanță corporativă divergente societăților europene cotate la bursă. Aceste diferențe existente la nivelul cerințelor legale și de autoreglementare aplicabile componenței organelor de conducere pot genera complicații practice pentru societățile cotate la bursă care desfășoară activități transfrontaliere, îndeosebi atunci când înființează filiale sau când realizează fuziuni și achiziții, precum și pentru candidații la posturile disponibile în organele de conducere.
  Cu toate acestea, prezenta directivă ar trebui să fie pusă în aplicare indiferent de mijloacele diferite prin care administratorii neexecutivi sunt aleși pentru a servi în cadrul consiliilor societăților Uniunii. [AM 16] |
| --- | --- |

(12)

Reglementarea izolată și divergentă sau absența unei reglementări la nivel național referitoare la echilibrul de gen în organele de conducere ale societăților cotate la bursă determină nu numai apariția unor discrepanțe în ceea ce privește numărul de femei în rândul administratorilor executivi și neexecutivi, ci și a unor rate diferite de îmbunătățire în statele membre, și, în plus, ridică obstacole în calea pieței interne, prin impunerea unor cerințe de guvernanță corporativă divergente societăților europene cotate la bursă. Aceste diferențe existente la nivelul cerințelor legale și de autoreglementare aplicabile componenței organelor de conducere pot genera complicații practice pentru societățile cotate la bursă care desfășoară activități transfrontaliere, îndeosebi atunci când înființează filiale sau când realizează fuziuni și achiziții, precum și pentru candidații la posturile disponibile în organele de conducere.
  Cu toate acestea, prezenta directivă ar trebui să fie pusă în aplicare indiferent de mijloacele diferite prin care administratorii neexecutivi sunt aleși pentru a servi în cadrul consiliilor societăților Uniunii. [AM 16]

| (12a) | Dezechilibrele de gen în cadrul societăților sunt mai mari la nivelele superioare. În plus, multe dintre femeile reprezentate la nivelul superior al managementului se găsesc în domenii cum ar fi resursele umane și comunicarea, în timp ce bărbații de la un nivel superior de conducere sunt mult mai susceptibili de a fi angajați în managementul general sau în „managementul de linie” din cadrul societății. Deoarece bazinul principal de recrutare pentru posturile din consiliile de administrație este format în mare parte din candidații cu experiență de conducere, este vital să crească numărul de femei ce avansează în funcțiile de management din cadrul societăților. [AM 17] |
| --- | --- |

(12a)

Dezechilibrele de gen în cadrul societăților sunt mai mari la nivelele superioare. În plus, multe dintre femeile reprezentate la nivelul superior al managementului se găsesc în domenii cum ar fi resursele umane și comunicarea, în timp ce bărbații de la un nivel superior de conducere sunt mult mai susceptibili de a fi angajați în managementul general sau în „managementul de linie” din cadrul societății. Deoarece bazinul principal de recrutare pentru posturile din consiliile de administrație este format în mare parte din candidații cu experiență de conducere, este vital să crească numărul de femei ce avansează în funcțiile de management din cadrul societăților. [AM 17]

| (12b) | Unul dintre factorii principali care permit prezentei directive să fie implementată corect este aplicarea eficientă a criteriilor de selecție a administratorilor neexecutivi, ce ar trebui stabilite în avans și cu transparență deplină, și luarea în considerație a competențelor candidaților în mod egal, indiferent de genul acestora. [AM 18] |
| --- | --- |

(12b)

Unul dintre factorii principali care permit prezentei directive să fie implementată corect este aplicarea eficientă a criteriilor de selecție a administratorilor neexecutivi, ce ar trebui stabilite în avans și cu transparență deplină, și luarea în considerație a competențelor candidaților în mod egal, indiferent de genul acestora. [AM 18]

| (12c) | În contextul îmbătrânirii populației și al crizei de competențe, nefolosirea potențialului furnizat de jumătate din populația Uniunii pentru ocuparea de poziții în consiliile de administrație ar putea încetini oportunitățile de dezvoltare ale economiei Uniunii și refacerea structurilor sale financiare. Dacă jumătate din rezerva de talente nu este luată în considerație pentru funcțiile de conducere, procesul și calitatea în sine a numirilor pot fi compromise, ceea ce ar conduce la creșterea neîncrederii în structurile de putere ale mediului de afaceri și ar putea conduce la o scădere a utilizării eficiente a capitalului uman disponibil. Includerea sistematică de candidați corespunzători, bărbați și femei, garantează că noii membri ai consiliului sunt aleși din rândul celor mai buni candidați, atât bărbați, cât și femei, și că structura societății este reflectată în mod adecvat la nivelul decizional al întreprinderilor. [AM 19] |
| --- | --- |

(12c)

În contextul îmbătrânirii populației și al crizei de competențe, nefolosirea potențialului furnizat de jumătate din populația Uniunii pentru ocuparea de poziții în consiliile de administrație ar putea încetini oportunitățile de dezvoltare ale economiei Uniunii și refacerea structurilor sale financiare. Dacă jumătate din rezerva de talente nu este luată în considerație pentru funcțiile de conducere, procesul și calitatea în sine a numirilor pot fi compromise, ceea ce ar conduce la creșterea neîncrederii în structurile de putere ale mediului de afaceri și ar putea conduce la o scădere a utilizării eficiente a capitalului uman disponibil. Includerea sistematică de candidați corespunzători, bărbați și femei, garantează că noii membri ai consiliului sunt aleși din rândul celor mai buni candidați, atât bărbați, cât și femei, și că structura societății este reflectată în mod adecvat la nivelul decizional al întreprinderilor. [AM 19]

| (13) | Lipsa de transparență a procedurilor de selecție și a criteriilor de calificare în ceea ce privește posturile din organele de conducere, existentă în majoritatea statelor membre, reprezintă un obstacol semnificativ în calea unei mai mari diversități de gen în rândul membrilor organelor de conducere și are efecte negative atât asupra carierei candidaților la astfel de posturi și a liberei circulații a acestora, precum și asupra deciziilor investitorilor. Această lipsă de transparență împiedică potențialii candidați la un post într-un organ de conducere să își depună candidatura pentru un post de conducere în care calificările lor ar fi cele mai cerute și să conteste deciziile de numire care favorizează un anumit gen, limitându-le astfel libera circulație în cadrul pieței interne. Pe de altă parte, investitorii au diferite strategii de investiții care presupun informații referitoare, de asemenea, la expertiza și la competențele membrilor organelor de conducere. O mai mare transparență a criteriilor de calificare și a procedurii de selecție a membrilor organelor de conducere le permite investitorilor să evalueze mai bine strategia de afaceri a unei întreprinderi și să ia decizii în cunoștință de cauză.
  În consecință, procesul de numire în cadrul consiliilor de administrație trebuie să fie clar și transparent, iar competențele candidaților să fie considerate în mod egal, indiferent de gen. [AM 20] |
| --- | --- |

(13)

Lipsa de transparență a procedurilor de selecție și a criteriilor de calificare în ceea ce privește posturile din organele de conducere, existentă în majoritatea statelor membre, reprezintă un obstacol semnificativ în calea unei mai mari diversități de gen în rândul membrilor organelor de conducere și are efecte negative atât asupra carierei candidaților la astfel de posturi și a liberei circulații a acestora, precum și asupra deciziilor investitorilor. Această lipsă de transparență împiedică potențialii candidați la un post într-un organ de conducere să își depună candidatura pentru un post de conducere în care calificările lor ar fi cele mai cerute și să conteste deciziile de numire care favorizează un anumit gen, limitându-le astfel libera circulație în cadrul pieței interne. Pe de altă parte, investitorii au diferite strategii de investiții care presupun informații referitoare, de asemenea, la expertiza și la competențele membrilor organelor de conducere. O mai mare transparență a criteriilor de calificare și a procedurii de selecție a membrilor organelor de conducere le permite investitorilor să evalueze mai bine strategia de afaceri a unei întreprinderi și să ia decizii în cunoștință de cauză.
  În consecință, procesul de numire în cadrul consiliilor de administrație trebuie să fie clar și transparent, iar competențele candidaților să fie considerate în mod egal, indiferent de gen. [AM 20]

| (14) | Prezenta directivă nu vizează armonizarea detaliată a legislațiilor naționale în domeniul procedurilor de selecție și al criteriilor de calificare pentru posturile din organele de conducere, însă, pentru realizarea unui echilibru de gen în rândul administratorilor neexecutivi, este necesar să se introducă standarde minime în ceea ce privește obligația societăților cotate la bursă, care nu dispun de o reprezentare echilibrată a femeilor și a bărbaților, de a lua decizii de numire a administratorilor neexecutivi pe baza unei
  proceduri de selecție transparente și clar definite și a unei
  evaluări comparative obiective a calificărilor candidaților din punctul de vedere al adecvării, al competențelor și al rezultatelor profesionale. Numai o măsură
  obligatorie
  la nivelul Uniunii poate contribui în mod eficace la asigurarea unor condiții echitabile de concurență pe întregul teritoriul Uniunii și la evitarea complicațiilor practice în viața întreprinderilor. [AM 21] |
| --- | --- |

(14)

Prezenta directivă nu vizează armonizarea detaliată a legislațiilor naționale în domeniul procedurilor de selecție și al criteriilor de calificare pentru posturile din organele de conducere, însă, pentru realizarea unui echilibru de gen în rândul administratorilor neexecutivi, este necesar să se introducă standarde minime în ceea ce privește obligația societăților cotate la bursă, care nu dispun de o reprezentare echilibrată a femeilor și a bărbaților, de a lua decizii de numire a administratorilor neexecutivi pe baza unei
  proceduri de selecție transparente și clar definite și a unei
  evaluări comparative obiective a calificărilor candidaților din punctul de vedere al adecvării, al competențelor și al rezultatelor profesionale. Numai o măsură
  obligatorie
  la nivelul Uniunii poate contribui în mod eficace la asigurarea unor condiții echitabile de concurență pe întregul teritoriul Uniunii și la evitarea complicațiilor practice în viața întreprinderilor. [AM 21]

| (15) | În Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii (11) s-a confirmat faptul că o mai mare participare a femeilor pe piața forței de muncă este o condiție prealabilă pentru stimularea creșterii economice și pentru soluționarea problemelor demografice în Europa. Unul dintre obiectivele principale stabilite în această strategie constă în atingerea, până în 2020, a unei rate de ocupare de 75 % pentru femei și bărbați cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani, acest obiectiv putând fi îndeplinit numai dacă există un angajament clar de a asigura egalitatea de gen
  și de a elimina diferențele persistente de remunerare între femei și bărbați
  și dacă se depun mai multe eforturi pentru eliminarea tuturor obstacolelor din calea participării femeilor pe piața forței de muncă
  , inclusiv a fenomenului actual al „plafonului de sticlă”
  . Criza economică actuală a accentuat nevoia tot mai mare a Europei de a se baza pe cunoștințe, competențe și inovare și de a valorifica pe deplin talentele disponibile
  , atât ale bărbaților, cât și ale femeilor
  . Se preconizează că măsurile de consolidare a participării femeilor la procesul de luare a deciziilor economice, în special în cadrul organelor de conducere, va avea efecte colaterale pozitive asupra ocupării forței de muncă feminine în întreprinderile în cauză și la nivelul întregii economii. [AM 22] |
| --- | --- |

(15)

În Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii (11) s-a confirmat faptul că o mai mare participare a femeilor pe piața forței de muncă este o condiție prealabilă pentru stimularea creșterii economice și pentru soluționarea problemelor demografice în Europa. Unul dintre obiectivele principale stabilite în această strategie constă în atingerea, până în 2020, a unei rate de ocupare de 75 % pentru femei și bărbați cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani, acest obiectiv putând fi îndeplinit numai dacă există un angajament clar de a asigura egalitatea de gen
  și de a elimina diferențele persistente de remunerare între femei și bărbați
  și dacă se depun mai multe eforturi pentru eliminarea tuturor obstacolelor din calea participării femeilor pe piața forței de muncă
  , inclusiv a fenomenului actual al „plafonului de sticlă”
  . Criza economică actuală a accentuat nevoia tot mai mare a Europei de a se baza pe cunoștințe, competențe și inovare și de a valorifica pe deplin talentele disponibile
  , atât ale bărbaților, cât și ale femeilor
  . Se preconizează că măsurile de consolidare a participării femeilor la procesul de luare a deciziilor economice, în special în cadrul organelor de conducere, va avea efecte colaterale pozitive asupra ocupării forței de muncă feminine în întreprinderile în cauză și la nivelul întregii economii. [AM 22]

| (15a) | Realizarea acestor obiective are o importanță vitală pentru competitivitatea economiei europene, pentru favorizarea inovării și pentru integrarea unor competențe profesionale mai numeroase și mai adecvate la nivelul organelor de conducere. De aceea, Uniunea a declarat egalitatea pe piața muncii și echilibrul progresiv de gen în cadrul organelor de conducere drept obiective europene ale deceniului în materie de egalitate și va studia procedurile pentru evidențierea progresului atins în acest domeniu. [AM 23] |
| --- | --- |

(15a)

Realizarea acestor obiective are o importanță vitală pentru competitivitatea economiei europene, pentru favorizarea inovării și pentru integrarea unor competențe profesionale mai numeroase și mai adecvate la nivelul organelor de conducere. De aceea, Uniunea a declarat egalitatea pe piața muncii și echilibrul progresiv de gen în cadrul organelor de conducere drept obiective europene ale deceniului în materie de egalitate și va studia procedurile pentru evidențierea progresului atins în acest domeniu. [AM 23]

| (16) | Prin urmare, Uniunea ar trebui să își propună să mărească prezența femeilor în organele de conducere ale întreprinderilor atât

  din toate statele membre
  , pentru a stimula creșterea economică
  , pentru a încuraja mobilitatea forței de muncă, pentru a consolida
  competitivitatea întreprinderilor europene cât și pentru a asigura o egalitate de gen efectivă pe piața forței de muncă. Acest obiectiv ar trebui să fie realizat cu ajutorul unor cerințe minime în domeniul acțiunii pozitive, sub forma unor măsuri obligatorii care să vizeze atingerea unui obiectiv cantitativ în ceea ce privește structura pe gen a organelor de conducere ale societăților cotate la bursă, având în vedere faptul că statele membre și alte țări care au optat pentru această metodă sau pentru metode similare au obținut cele mai bune rezultate în reducerea gradului de subreprezentare a femeilor în procesul de luare a deciziilor economice. [AM 24] |
| --- | --- |

(16)

Prin urmare, Uniunea ar trebui să își propună să mărească prezența femeilor în organele de conducere ale întreprinderilor atât

  din toate statele membre
  , pentru a stimula creșterea economică
  , pentru a încuraja mobilitatea forței de muncă, pentru a consolida
  competitivitatea întreprinderilor europene cât și pentru a asigura o egalitate de gen efectivă pe piața forței de muncă. Acest obiectiv ar trebui să fie realizat cu ajutorul unor cerințe minime în domeniul acțiunii pozitive, sub forma unor măsuri obligatorii care să vizeze atingerea unui obiectiv cantitativ în ceea ce privește structura pe gen a organelor de conducere ale societăților cotate la bursă, având în vedere faptul că statele membre și alte țări care au optat pentru această metodă sau pentru metode similare au obținut cele mai bune rezultate în reducerea gradului de subreprezentare a femeilor în procesul de luare a deciziilor economice. [AM 24]

| (16a) | Societățile cotate ar trebui să dezvolte o politică de gen pentru a realiza o reprezentare de gen mai echilibrată în întreaga societate în cauză. Această politică poate include o descriere a măsurilor relevante puse în aplicare în societatea respectivă, cum ar fi nominalizarea atât a unui candidat, cât și a unei candidate pentru poziții importante, sisteme de mentorat și de consiliere pentru evoluția profesională pentru femei și strategii de resurse umane pentru a încuraja o recrutare diversă. În plus, politica de gen poate include oferirea unor condiții de lucru flexibile pentru toți angajații, de exemplu, asistență pentru concediu parental, precum și asistență pentru întreținerea gospodăriei și îngrijirea copiilor. Fiecare societate poate selecta politicile cele mai potrivite pentru activitățile sale și ar trebui să ia măsuri active pentru a mări proporția genului subreprezentat în conducerea societății. [AM 25] |
| --- | --- |

(16a)

Societățile cotate ar trebui să dezvolte o politică de gen pentru a realiza o reprezentare de gen mai echilibrată în întreaga societate în cauză. Această politică poate include o descriere a măsurilor relevante puse în aplicare în societatea respectivă, cum ar fi nominalizarea atât a unui candidat, cât și a unei candidate pentru poziții importante, sisteme de mentorat și de consiliere pentru evoluția profesională pentru femei și strategii de resurse umane pentru a încuraja o recrutare diversă. În plus, politica de gen poate include oferirea unor condiții de lucru flexibile pentru toți angajații, de exemplu, asistență pentru concediu parental, precum și asistență pentru întreținerea gospodăriei și îngrijirea copiilor. Fiecare societate poate selecta politicile cele mai potrivite pentru activitățile sale și ar trebui să ia măsuri active pentru a mări proporția genului subreprezentat în conducerea societății. [AM 25]

| (17) | Societățile cotate la bursele de valori se bucură de o importanță economică deosebită, de vizibilitate și de impact pe piață în ansamblul său. Măsurile prevăzute în prezenta directivă ar trebui să se aplice, prin urmare, societăților cotate la bursă, definite ca societăți comerciale care își au sediul într-un stat membru și ale căror valori mobiliare pot fi tranzacționate pe o piață reglementată în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 14 din Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12), în unul sau mai multe state membre. Aceste întreprinderi servesc drept model economiei în ansamblu, practicile lor fiind, în mod normal, urmate și de alte tipuri de întreprinderi. Caracterul public al societăților cotate la bursă justifică reglementarea mai intensă a acestora în interes public.
  [AM 26] |
| --- | --- |

(17)

Societățile cotate la bursele de valori se bucură de o importanță economică deosebită, de vizibilitate și de impact pe piață în ansamblul său. Măsurile prevăzute în prezenta directivă ar trebui să se aplice, prin urmare, societăților cotate la bursă, definite ca societăți comerciale care își au sediul într-un stat membru și ale căror valori mobiliare pot fi tranzacționate pe o piață reglementată în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 14 din Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12), în unul sau mai multe state membre. Aceste întreprinderi servesc drept model economiei în ansamblu, practicile lor fiind, în mod normal, urmate și de alte tipuri de întreprinderi. Caracterul public al societăților cotate la bursă justifică reglementarea mai intensă a acestora în interes public.
  [AM 26]

| (18) | Prezenta directivă nu ar trebui să se aplice microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) astfel cum sunt definite în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (13), chiar dacă sunt cotate la bursă.
  Cu toate acestea, statele membre ar trebui să aplice politici de sprijinire și de stimulare a IMM-urilor pentru a îmbunătăți în mod semnificativ echilibrul de gen la toate nivelurile de conducere și în consiliile de administrație. [AM 27] |
| --- | --- |

(18)

Prezenta directivă nu ar trebui să se aplice microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) astfel cum sunt definite în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (13), chiar dacă sunt cotate la bursă.
  Cu toate acestea, statele membre ar trebui să aplice politici de sprijinire și de stimulare a IMM-urilor pentru a îmbunătăți în mod semnificativ echilibrul de gen la toate nivelurile de conducere și în consiliile de administrație. [AM 27]

| (19) | Societățile cotate la bursă din statele membre utilizează diverse sisteme de administrare, principala distincție făcându-se între sistemul cu două niveluri de administrare („sistem dualist”) care dispune atât de un consiliu de administrație cât și de un consiliu de supraveghere, și sistemul cu un singur nivel de administrare („sistem unitar”) în care funcțiile de administrare și de supraveghere sunt asigurate de un singur consiliu. Există, de asemenea, sisteme mixte, care prezintă caracteristici ale ambelor sisteme sau care oferă întreprinderilor posibilitatea de a alege între diferite modele. Măsurile prevăzute în prezenta directivă ar trebui să se aplice tuturor sistemelor de administrare din statele membre. |
| --- | --- |

(19)

Societățile cotate la bursă din statele membre utilizează diverse sisteme de administrare, principala distincție făcându-se între sistemul cu două niveluri de administrare („sistem dualist”) care dispune atât de un consiliu de administrație cât și de un consiliu de supraveghere, și sistemul cu un singur nivel de administrare („sistem unitar”) în care funcțiile de administrare și de supraveghere sunt asigurate de un singur consiliu. Există, de asemenea, sisteme mixte, care prezintă caracteristici ale ambelor sisteme sau care oferă întreprinderilor posibilitatea de a alege între diferite modele. Măsurile prevăzute în prezenta directivă ar trebui să se aplice tuturor sistemelor de administrare din statele membre.

| (20) | În toate sistemele de administrare se face distincția între administratorii executivi, care sunt implicați în gestionarea curentă a întreprinderii, și administratorii neexecutivi, care nu sunt implicați în gestionarea curentă dar îndeplinesc o funcție de supraveghere. Obiectivele cantitative prevăzute în prezenta directivă ar trebui să se aplice numai administratorilor neexecutivi în vederea realizării unui raport echilibrat între necesitatea de a spori diversitatea de gen în organele de conducere și necesitatea de a reduce la minimum amestecul în gestionarea curentă a unei întreprinderi. Dat fiind că administratorii neexecutivi îndeplinesc sarcini de supraveghere, este, de asemenea, mai ușor să se recruteze candidați calificați din afara întreprinderii și, într-o mare măsură, din afara sectorului specific în care funcționează întreprinderea respectivă – un considerent cu relevanță pentru acele sectoare ale economiei în care membrii unui anumit sex sunt în mod special subreprezentați în cadrul personalului. |
| --- | --- |

(20)

În toate sistemele de administrare se face distincția între administratorii executivi, care sunt implicați în gestionarea curentă a întreprinderii, și administratorii neexecutivi, care nu sunt implicați în gestionarea curentă dar îndeplinesc o funcție de supraveghere. Obiectivele cantitative prevăzute în prezenta directivă ar trebui să se aplice numai administratorilor neexecutivi în vederea realizării unui raport echilibrat între necesitatea de a spori diversitatea de gen în organele de conducere și necesitatea de a reduce la minimum amestecul în gestionarea curentă a unei întreprinderi. Dat fiind că administratorii neexecutivi îndeplinesc sarcini de supraveghere, este, de asemenea, mai ușor să se recruteze candidați calificați din afara întreprinderii și, într-o mare măsură, din afara sectorului specific în care funcționează întreprinderea respectivă – un considerent cu relevanță pentru acele sectoare ale economiei în care membrii unui anumit sex sunt în mod special subreprezentați în cadrul personalului.

| (21) | În mai multe state membre, o anumită proporție din administratorii neexecutivi pot sau trebuie să fie numiți sau aleși de către personalul întreprinderii respective și/sau de către organizațiile de salariați, în conformitate cu prevederile legale sau cu practicile din țara respectivă. Obiectivele cantitative prevăzute în prezenta directivă ar trebui să se aplice tuturor administratorilor neexecutivi, inclusiv reprezentanților salariaților. Procedurile practice pentru asigurarea îndeplinirii acestor obiective ar trebuie definite însă de statele membre în cauză, dat fiind că unii administratori neexecutivi sunt reprezentanți ai salariaților.

  Prezenta directivă ar trebui să țină cont de diversitatea procedurilor de selecție și particularitățile naționale care există în statele membre. [AM 28] |
| --- | --- |

(21)

În mai multe state membre, o anumită proporție din administratorii neexecutivi pot sau trebuie să fie numiți sau aleși de către personalul întreprinderii respective și/sau de către organizațiile de salariați, în conformitate cu prevederile legale sau cu practicile din țara respectivă. Obiectivele cantitative prevăzute în prezenta directivă ar trebui să se aplice tuturor administratorilor neexecutivi, inclusiv reprezentanților salariaților. Procedurile practice pentru asigurarea îndeplinirii acestor obiective ar trebuie definite însă de statele membre în cauză, dat fiind că unii administratori neexecutivi sunt reprezentanți ai salariaților.

  Prezenta directivă ar trebui să țină cont de diversitatea procedurilor de selecție și particularitățile naționale care există în statele membre. [AM 28]

| (22) | Societățile cotate la bursă din Uniune ar trebui să ie prevăzute proceduri adecvate pentru a putea să îndeplinească obiective specifice în ceea ce privește structura pe gen a organelor lor de conducere

  urmărească atingerea obiectivului ca cel puțin 40 % dintre administratorii neexecutivi să fie membri ai sexului subreprezentat până la 1 ianuarie 2020. În vederea atingerii acestui obiectiv,
  societățile cotate la bursă în care membrii sexului subreprezentat dețin mai puțin de 40 % din posturile de administrator neexecutiv în cadrul organelor de conducere ar trebui să facă

  fie obligate să deruleze procedura de preselecție sau selecție pentru
  numirile în posturile respective pe baza unei analize comparative a calificărilor fiecărui candidat, efectuată după criterii prestabilite, clare, formulate cu neutralitate și lipsite de ambiguitate, în vederea realizării proporției menționate cel mai târziu la 1 ianuarie 2020. Prin urmare, directiva stabilește obiectivul ca, până la data respectivă, cel puțin 40 % din posturile de administrator neexecutiv să fie ocupate de membri ai sexului subreprezentat. Acest obiectiv se referă în principiu numai la diversitatea de gen în general în rândul administratorilor neexecutivi și nu interferează cu alegerea concretă a administratorilor dintr-o listă amplă de candidați bărbați și femei în fiecare caz individual. În special, acesta nu exclude niciun candidat anume la un post de administrator și nici nu impune vreun administrator anume întreprinderilor sau acționarilor. Prin urmare, decizia de alegere a membrilor adecvați ai organului de conducere aparține în continuare întreprinderilor și acționarilor. [AM 29] |
| --- | --- |

(22)

Societățile cotate la bursă din Uniune ar trebui să ie prevăzute proceduri adecvate pentru a putea să îndeplinească obiective specifice în ceea ce privește structura pe gen a organelor lor de conducere

  urmărească atingerea obiectivului ca cel puțin 40 % dintre administratorii neexecutivi să fie membri ai sexului subreprezentat până la 1 ianuarie 2020. În vederea atingerii acestui obiectiv,
  societățile cotate la bursă în care membrii sexului subreprezentat dețin mai puțin de 40 % din posturile de administrator neexecutiv în cadrul organelor de conducere ar trebui să facă

  fie obligate să deruleze procedura de preselecție sau selecție pentru
  numirile în posturile respective pe baza unei analize comparative a calificărilor fiecărui candidat, efectuată după criterii prestabilite, clare, formulate cu neutralitate și lipsite de ambiguitate, în vederea realizării proporției menționate cel mai târziu la 1 ianuarie 2020. Prin urmare, directiva stabilește obiectivul ca, până la data respectivă, cel puțin 40 % din posturile de administrator neexecutiv să fie ocupate de membri ai sexului subreprezentat. Acest obiectiv se referă în principiu numai la diversitatea de gen în general în rândul administratorilor neexecutivi și nu interferează cu alegerea concretă a administratorilor dintr-o listă amplă de candidați bărbați și femei în fiecare caz individual. În special, acesta nu exclude niciun candidat anume la un post de administrator și nici nu impune vreun administrator anume întreprinderilor sau acționarilor. Prin urmare, decizia de alegere a membrilor adecvați ai organului de conducere aparține în continuare întreprinderilor și acționarilor. [AM 29]

| (22a) | Obiectivul de 40 % se referă în principiu numai la diversitatea de gen în general în rândul administratorilor neexecutivi și nu interferează cu alegerea concretă a administratorilor dintr-o listă amplă de candidați bărbați și femei în fiecare caz în parte. În special, nu exclude niciun candidat anume la un post de administrator și nici nu impune un anumit administrator întreprinderilor sau acționarilor. Prin urmare, decizia de alegere a membrilor adecvați ai organului de conducere aparține în continuare întreprinderilor și acționarilor. [AM 30] |
| --- | --- |

(22a)

Obiectivul de 40 % se referă în principiu numai la diversitatea de gen în general în rândul administratorilor neexecutivi și nu interferează cu alegerea concretă a administratorilor dintr-o listă amplă de candidați bărbați și femei în fiecare caz în parte. În special, nu exclude niciun candidat anume la un post de administrator și nici nu impune un anumit administrator întreprinderilor sau acționarilor. Prin urmare, decizia de alegere a membrilor adecvați ai organului de conducere aparține în continuare întreprinderilor și acționarilor. [AM 30]

| (22b) | Societățile cotate la bursă ar trebui să ia în considerare instituirea unor programe de formare și de mentorat pentru sexul subreprezentat, ca unul din instrumentele de realizare a echilibrului de gen, dacă în bazinul de selecție disponibil pentru recrutarea în posturi de conducere există o disparitate de gen clară. [AM 31] |
| --- | --- |

(22b)

Societățile cotate la bursă ar trebui să ia în considerare instituirea unor programe de formare și de mentorat pentru sexul subreprezentat, ca unul din instrumentele de realizare a echilibrului de gen, dacă în bazinul de selecție disponibil pentru recrutarea în posturi de conducere există o disparitate de gen clară. [AM 31]

| (23) | Statele membre exercită o influență dominantă asupra societăților cotate la bursă care sunt întreprinderi publice în sensul articolului 2 litera (b) din Directiva 2006/111/CE a Comisiei (14). Dată fiind această influență dominantă, statele membre dispun de instrumentele necesare pentru a genera schimbări într-un ritm mai rapid. Prin urmare, pentru îndeplinirea obiectivului ca cel puțin 40 % din administratorii neexecutivi să fie membri ai sexului subreprezentat ar trebui fixată o dată mai apropiată
  , respectând mecanismele adecvate stabilite de statele membre în conformitate cu prezenta directivă
  . [AM 32] |
| --- | --- |

(23)

Statele membre exercită o influență dominantă asupra societăților cotate la bursă care sunt întreprinderi publice în sensul articolului 2 litera (b) din Directiva 2006/111/CE a Comisiei (14). Dată fiind această influență dominantă, statele membre dispun de instrumentele necesare pentru a genera schimbări într-un ritm mai rapid. Prin urmare, pentru îndeplinirea obiectivului ca cel puțin 40 % din administratorii neexecutivi să fie membri ai sexului subreprezentat ar trebui fixată o dată mai apropiată
  , respectând mecanismele adecvate stabilite de statele membre în conformitate cu prezenta directivă
  . [AM 32]

| (23a) | Dată fiind natura lor, întreprinderile publice, indiferent dacă sunt cotate la bursă sau nu, ar trebui să servească drept model pentru sectorul privat. Prin urmare, Comisia ar trebui să evalueze situația în statele membre, precum și dacă întreprinderile publice care nu se încadrează în definiția unui IMM pot fi introduse în domeniul de aplicare al prezentei directive la un moment dat în viitor. [AM 33] |
| --- | --- |

(23a)

Dată fiind natura lor, întreprinderile publice, indiferent dacă sunt cotate la bursă sau nu, ar trebui să servească drept model pentru sectorul privat. Prin urmare, Comisia ar trebui să evalueze situația în statele membre, precum și dacă întreprinderile publice care nu se încadrează în definiția unui IMM pot fi introduse în domeniul de aplicare al prezentei directive la un moment dat în viitor. [AM 33]

| (23b) | Comisia ar trebui să colecteze și să analizeze cifrele și datele referitoare la raportul de gen în întreprinderi mari, care nu sunt cotate la bursă și care au, de asemenea, o importanță deosebită pentru economie. Ca urmare, ar trebui derulată o evaluare a impactului pentru a dobândi o privire de ansamblu asupra situației din alte întreprinderi mari din statele membre și pentru a verifica dacă sunt necesare măsuri la nivelul Uniunii pentru a le include la un moment dat în viitor în domeniul de aplicare al prezentei directive. În același timp, Comisia ar trebui să prezinte clarificări referitoare la opțiunile aduse în discuție, întrucât, datorită particularităților naționale, pot fi necesare sisteme speciale pentru aceste întreprinderi. [AM 34] |
| --- | --- |

(23b)

Comisia ar trebui să colecteze și să analizeze cifrele și datele referitoare la raportul de gen în întreprinderi mari, care nu sunt cotate la bursă și care au, de asemenea, o importanță deosebită pentru economie. Ca urmare, ar trebui derulată o evaluare a impactului pentru a dobândi o privire de ansamblu asupra situației din alte întreprinderi mari din statele membre și pentru a verifica dacă sunt necesare măsuri la nivelul Uniunii pentru a le include la un moment dat în viitor în domeniul de aplicare al prezentei directive. În același timp, Comisia ar trebui să prezinte clarificări referitoare la opțiunile aduse în discuție, întrucât, datorită particularităților naționale, pot fi necesare sisteme speciale pentru aceste întreprinderi. [AM 34]

| (24) | Pentru determinarea numărului de posturi de administrator neexecutiv necesare pentru atingerea obiectivului este nevoie de specificații suplimentare deoarece, pentru majoritatea dimensiunilor unei structuri de conducere, din punct de vedere matematic nu este posibil decât fie să se depășească cota exactă de 40 %, fie să se rămână sub aceasta. Prin urmare, numărul de posturi de conducere necesare pentru îndeplinirea obiectivului ar trebui să fie numărul cel mai apropiat de 40 %. În același timp, pentru a se evita orice discriminare a sexului inițial suprareprezentat, societățile cotate la bursă nu ar trebui să fie obligate să numească membri ai sexului subreprezentat în jumătate sau în mai mult de jumătate din posturile de administrator neexecutiv. Astfel, de exemplu,

  Dacă consiliul neexecutiv este compus numai din trei membri, matematic este imposibil să se depășească o proporție de 40 % pentru ambele genuri. În consecință, în astfel de cazuri,
  membrii sexului subreprezentat ar trebui să dețină cel puțin un post într-un organ de conducere alcătuit din trei sau patru administratori neexecutivi, cel puțin două posturi într-un organ de conducere alcătuit din cinci sau șase administratori neexecutivi și cel puțin trei posturi într-un organ de conducere alcătuit din șapte sau opt administratori neexecutivi. [AM 35] |
| --- | --- |

(24)

Pentru determinarea numărului de posturi de administrator neexecutiv necesare pentru atingerea obiectivului este nevoie de specificații suplimentare deoarece, pentru majoritatea dimensiunilor unei structuri de conducere, din punct de vedere matematic nu este posibil decât fie să se depășească cota exactă de 40 %, fie să se rămână sub aceasta. Prin urmare, numărul de posturi de conducere necesare pentru îndeplinirea obiectivului ar trebui să fie numărul cel mai apropiat de 40 %. În același timp, pentru a se evita orice discriminare a sexului inițial suprareprezentat, societățile cotate la bursă nu ar trebui să fie obligate să numească membri ai sexului subreprezentat în jumătate sau în mai mult de jumătate din posturile de administrator neexecutiv. Astfel, de exemplu,

  Dacă consiliul neexecutiv este compus numai din trei membri, matematic este imposibil să se depășească o proporție de 40 % pentru ambele genuri. În consecință, în astfel de cazuri,
  membrii sexului subreprezentat ar trebui să dețină cel puțin un post într-un organ de conducere alcătuit din trei sau patru administratori neexecutivi, cel puțin două posturi într-un organ de conducere alcătuit din cinci sau șase administratori neexecutivi și cel puțin trei posturi într-un organ de conducere alcătuit din șapte sau opt administratori neexecutivi. [AM 35]

| (25) | În jurisprudența (15) privind acțiunea pozitivă și compatibilitatea acesteia cu principiul nediscriminării pe criterii de sex (prevăzut acum și la articolul 21 din Cartă), Curtea de Justiție a Uniunii Europene a acceptat că, în anumite cazuri, prioritatea la ocuparea unui post sau la promovare poate fi acordată sexului subreprezentat, cu condiția ca acel candidat al sexului subreprezentat să aibă aceleași calificări precum concurentul său de sex opus din punctul de vedere al adecvării, al competențelor și al rezultatelor profesionale, ca prioritatea să nu fie automată și necondiționată, ci să poată să nu fie acordată dacă, din motive specifice unui anumit candidat de sex opus, balanța înclină în favoarea candidatului respectiv, și ca actul de candidatură al fiecărui candidat să fie supus unei evaluări obiective, care ține seama de toate criteriile specifice fiecărui candidat. |
| --- | --- |

(25)

În jurisprudența (15) privind acțiunea pozitivă și compatibilitatea acesteia cu principiul nediscriminării pe criterii de sex (prevăzut acum și la articolul 21 din Cartă), Curtea de Justiție a Uniunii Europene a acceptat că, în anumite cazuri, prioritatea la ocuparea unui post sau la promovare poate fi acordată sexului subreprezentat, cu condiția ca acel candidat al sexului subreprezentat să aibă aceleași calificări precum concurentul său de sex opus din punctul de vedere al adecvării, al competențelor și al rezultatelor profesionale, ca prioritatea să nu fie automată și necondiționată, ci să poată să nu fie acordată dacă, din motive specifice unui anumit candidat de sex opus, balanța înclină în favoarea candidatului respectiv, și ca actul de candidatură al fiecărui candidat să fie supus unei evaluări obiective, care ține seama de toate criteriile specifice fiecărui candidat.

| (26) | În conformitate cu această jurisprudență, statele membre ar trebui să garanteze că selecția candidaților cu cele mai bune calificări pentru posturile de administrator neexecutiv se bazează pe o analiză comparativă a calificărilor fiecărui candidat, efectuată după criterii prestabilite, clare, formulate cu neutralitate și lipsite de ambiguitate. Ca exemple de tipuri de criterii de selecție, care ar putea fi aplicate de întreprinderi, pot fi amintite experiența profesională în sarcinile de administrare și/sau supraveghere specifice,
  experiența internațională, multidisciplinaritatea,
  cunoștințele în domenii specifice relevante, cum ar fi finanțele, controlul sau gestionarea resurselor umane, competențele de conducere și de comunicare și aptitudinile de creare a unor rețele de contacte. Trebuie să se acorde prioritate candidatului din sexul subreprezentat dacă respectivul candidat are aceleași calificări precum candidatul de sex opus din punctul de vedere al adecvării, al competențelor și al rezultatelor profesionale și dacă, în urma unei evaluări obiective, care ține seama de toate criteriile specifice fiecărui candidat, balanța nu înclină în favoarea candidatului de sex opus. [AM 36] |
| --- | --- |

(26)

În conformitate cu această jurisprudență, statele membre ar trebui să garanteze că selecția candidaților cu cele mai bune calificări pentru posturile de administrator neexecutiv se bazează pe o analiză comparativă a calificărilor fiecărui candidat, efectuată după criterii prestabilite, clare, formulate cu neutralitate și lipsite de ambiguitate. Ca exemple de tipuri de criterii de selecție, care ar putea fi aplicate de întreprinderi, pot fi amintite experiența profesională în sarcinile de administrare și/sau supraveghere specifice,
  experiența internațională, multidisciplinaritatea,
  cunoștințele în domenii specifice relevante, cum ar fi finanțele, controlul sau gestionarea resurselor umane, competențele de conducere și de comunicare și aptitudinile de creare a unor rețele de contacte. Trebuie să se acorde prioritate candidatului din sexul subreprezentat dacă respectivul candidat are aceleași calificări precum candidatul de sex opus din punctul de vedere al adecvării, al competențelor și al rezultatelor profesionale și dacă, în urma unei evaluări obiective, care ține seama de toate criteriile specifice fiecărui candidat, balanța nu înclină în favoarea candidatului de sex opus. [AM 36]

| (27) | Metodele de recrutare
  , de selecție
  și de numire a administratorilor diferă de la un stat membru la altul și de la o întreprindere la alta. Acestea pot presupune preselectarea candidaților care urmează să fie prezentați adunării acționarilor, efectuată, de exemplu, de către un comitet de numire, numirea directă a administratorilor de către un anumit acționar sau supunerea la vot a unui candidat sau a unei liste de candidați în cadrul adunării acționarilor.
  Prezenta directivă respectă diversitatea procedurilor de selecție, care ar trebui să se bazeze pe transparență și pe merite, insistând totodată asupra realizării obiectivului de creștere a participării sexului subreprezentat în organele de conducere.
  Cerințele referitoare la selecția candidaților ar trebui să fie îndeplinite în etapa corespunzătoare a procesului de selecție, în conformitate cu legislația națională și cu statutul respectivelor societăți cotate la bursă. În acest sens, prezenta directivă stabilește numai o armonizare minimă a

  permite diversitatea
  procedurilor de selecție făcând posibilă aplicarea condițiilor prevăzute în jurisprudența Curții de Justiție, în vederea atingerii obiectivului unei reprezentări mai echilibrate a femeilor și a bărbaților în organele de conducere ale societăților cotate la bursă.
  Dispozițiile prezentei directive nu interferează în mod nejustificat cu gestionarea cotidiană a societăților, acestea păstrându-și libertatea de a selecta candidații, pe baza calificărilor sau a altor considerente obiective relevante. [AM 37] |
| --- | --- |

(27)

Metodele de recrutare
  , de selecție
  și de numire a administratorilor diferă de la un stat membru la altul și de la o întreprindere la alta. Acestea pot presupune preselectarea candidaților care urmează să fie prezentați adunării acționarilor, efectuată, de exemplu, de către un comitet de numire, numirea directă a administratorilor de către un anumit acționar sau supunerea la vot a unui candidat sau a unei liste de candidați în cadrul adunării acționarilor.
  Prezenta directivă respectă diversitatea procedurilor de selecție, care ar trebui să se bazeze pe transparență și pe merite, insistând totodată asupra realizării obiectivului de creștere a participării sexului subreprezentat în organele de conducere.
  Cerințele referitoare la selecția candidaților ar trebui să fie îndeplinite în etapa corespunzătoare a procesului de selecție, în conformitate cu legislația națională și cu statutul respectivelor societăți cotate la bursă. În acest sens, prezenta directivă stabilește numai o armonizare minimă a

  permite diversitatea
  procedurilor de selecție făcând posibilă aplicarea condițiilor prevăzute în jurisprudența Curții de Justiție, în vederea atingerii obiectivului unei reprezentări mai echilibrate a femeilor și a bărbaților în organele de conducere ale societăților cotate la bursă.
  Dispozițiile prezentei directive nu interferează în mod nejustificat cu gestionarea cotidiană a societăților, acestea păstrându-și libertatea de a selecta candidații, pe baza calificărilor sau a altor considerente obiective relevante. [AM 37]

| (27a) | Atunci când preselecția candidaților se bazează pe proceduri de alegeri sau de vot, de exemplu de către lucrători sau reprezentanții acestora, procedurile desfășurate de-a lungul întregului proces ar trebui să fie ajustate pentru a contribui la atingerea obiectivului unui echilibru de gen mai pronunțat în structurile de conducere în ansamblu, asigurându-se în același timp că genul administratorului ales în cadrul procedurii respective nu este în niciun caz stabilit dinainte. [AM 38] |
| --- | --- |

(27a)

Atunci când preselecția candidaților se bazează pe proceduri de alegeri sau de vot, de exemplu de către lucrători sau reprezentanții acestora, procedurile desfășurate de-a lungul întregului proces ar trebui să fie ajustate pentru a contribui la atingerea obiectivului unui echilibru de gen mai pronunțat în structurile de conducere în ansamblu, asigurându-se în același timp că genul administratorului ales în cadrul procedurii respective nu este în niciun caz stabilit dinainte. [AM 38]

| (28) | Prezenta directivă își propune să consolideze echilibrul de gen în rândul administratorilor societăților cotate la bursele de valori și, astfel, să contribuie la transpunerea în practică a principiului egalității de tratament între bărbați și femei, care este recunoscut ca drept fundamental al Uniunii. Prin urmare, societățile cotate la bursă ar trebui să aibă obligația de a face cunoscute, la cererea unui candidat respins, atât criteriile de calificare care au stat la baza selecției, cât și evaluarea comparativă obiectivă a acestor criterii și, după caz, considerațiile care au înclinat balanța în favoarea unui candidat care nu este membru al sexului subreprezentat. Aceste restrângeri ale dreptului la respectarea vieții private în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, recunoscut la articolele 7 și 8 din Cartă, și obligația societăților cotate la bursă de a furniza aceste informații, la cerere, candidatului respins, sunt necesare și, în conformitate cu principiul proporționalității, corespund efectiv unor obiective de interes general recunoscute. Prin urmare, aceste restrângeri sunt conforme cu cerințele prevăzute la articolul 52 alineatul (1) din Cartă și cu jurisprudența relevantă a Curții de Justiție. |
| --- | --- |

(28)

Prezenta directivă își propune să consolideze echilibrul de gen în rândul administratorilor societăților cotate la bursele de valori și, astfel, să contribuie la transpunerea în practică a principiului egalității de tratament între bărbați și femei, care este recunoscut ca drept fundamental al Uniunii. Prin urmare, societățile cotate la bursă ar trebui să aibă obligația de a face cunoscute, la cererea unui candidat respins, atât criteriile de calificare care au stat la baza selecției, cât și evaluarea comparativă obiectivă a acestor criterii și, după caz, considerațiile care au înclinat balanța în favoarea unui candidat care nu este membru al sexului subreprezentat. Aceste restrângeri ale dreptului la respectarea vieții private în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, recunoscut la articolele 7 și 8 din Cartă, și obligația societăților cotate la bursă de a furniza aceste informații, la cerere, candidatului respins, sunt necesare și, în conformitate cu principiul proporționalității, corespund efectiv unor obiective de interes general recunoscute. Prin urmare, aceste restrângeri sunt conforme cu cerințele prevăzute la articolul 52 alineatul (1) din Cartă și cu jurisprudența relevantă a Curții de Justiție.

| (29) | Dacă un candidat respins aparținând sexului subreprezentat stabilește prezumția că avea aceleași calificări precum candidatul selectat de sex opus, societatea cotată la bursă ar trebui să aibă obligația de a demonstra corectitudinea alegerii efectuate. |
| --- | --- |

(29)

Dacă un candidat respins aparținând sexului subreprezentat stabilește prezumția că avea aceleași calificări precum candidatul selectat de sex opus, societatea cotată la bursă ar trebui să aibă obligația de a demonstra corectitudinea alegerii efectuate.

| (30) | Statele membre ar trebui să prevadă sancțiuni eficace, proporționale și disuasive în cazul încălcării prezentei directive

  cerințelor privind o procedură deschisă și transparentă prevăzute în prezenta directivă
  , care ar putea cuprinde, printre altele, amenzi administrative
  , excluderea de la participarea la procedurile publice de ofertare, excluderea parțială de la primirea de finanțare din fondurile structurale ale Uniunii
  și declararea nulității sau anularea, declarată de către un organism judiciar, a numirii sau a alegerii administratorilor neexecutivi, dacă la numirea sau alegerea respectivă nu s-a respectat legislația națională adoptată în conformitate cu articolul 4 alineatul (1).
  Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a aplica și alte sancțiuni decât cele din cadrul listei neexhaustive prevăzute în prezenta directivă și de a adăuga, printre altele, dizolvarea forțată a societății respective, dispusă de organul judiciar competent cu respectarea pe deplin a unor garanții procedurale corespunzătoare, în cazul unor încălcări grave și repetate comise de societatea respectivă. [AM 39] |
| --- | --- |

(30)

Statele membre ar trebui să prevadă sancțiuni eficace, proporționale și disuasive în cazul încălcării prezentei directive

  cerințelor privind o procedură deschisă și transparentă prevăzute în prezenta directivă
  , care ar putea cuprinde, printre altele, amenzi administrative
  , excluderea de la participarea la procedurile publice de ofertare, excluderea parțială de la primirea de finanțare din fondurile structurale ale Uniunii
  și declararea nulității sau anularea, declarată de către un organism judiciar, a numirii sau a alegerii administratorilor neexecutivi, dacă la numirea sau alegerea respectivă nu s-a respectat legislația națională adoptată în conformitate cu articolul 4 alineatul (1).
  Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a aplica și alte sancțiuni decât cele din cadrul listei neexhaustive prevăzute în prezenta directivă și de a adăuga, printre altele, dizolvarea forțată a societății respective, dispusă de organul judiciar competent cu respectarea pe deplin a unor garanții procedurale corespunzătoare, în cazul unor încălcări grave și repetate comise de societatea respectivă. [AM 39]

| (31) | Dat fiind că structura pe gen a personalului are un impact direct asupra disponibilității candidaților aparținând sexului subreprezentat, statele membre pot să prevadă că o întreprindere nu ar trebui să fie obligată să îndeplinească obiectivul prevăzut în prezenta directivă dacă membrii sexului subreprezentat constituie mai puțin de 10 % din personalul său.
  [AM 40] |
| --- | --- |

(31)

Dat fiind că structura pe gen a personalului are un impact direct asupra disponibilității candidaților aparținând sexului subreprezentat, statele membre pot să prevadă că o întreprindere nu ar trebui să fie obligată să îndeplinească obiectivul prevăzut în prezenta directivă dacă membrii sexului subreprezentat constituie mai puțin de 10 % din personalul său.
  [AM 40]

| (32) | Dat fiind că societățile cotate la bursă ar trebui să vizeze o creștere a proporției sexului subreprezentat în toate funcțiile de decizie, statele membre pot prevedea ca obiectivul stabilit în prezenta directivă să fie considerat îndeplinit în cazul în care societățile cotate la bursă pot demonstra că membrii sexului subreprezentat dețin cel puțin o treime din toate posturile de administrator, indiferent dacă este vorba de administratori executivi sau neexecutivi.
  Totuși ar trebui să se impună acestor societăți să continue să ofere, în rapoartele lor anuale și pe site-urile lor de internet, informații cu privire la echilibrul de gen în rândul administratorilor executivi și neexecutivi și cu privire la politicile în acest domeniu, în conformitate cu articolul 5 din prezenta directivă. [AM 41] |
| --- | --- |

(32)

Dat fiind că societățile cotate la bursă ar trebui să vizeze o creștere a proporției sexului subreprezentat în toate funcțiile de decizie, statele membre pot prevedea ca obiectivul stabilit în prezenta directivă să fie considerat îndeplinit în cazul în care societățile cotate la bursă pot demonstra că membrii sexului subreprezentat dețin cel puțin o treime din toate posturile de administrator, indiferent dacă este vorba de administratori executivi sau neexecutivi.
  Totuși ar trebui să se impună acestor societăți să continue să ofere, în rapoartele lor anuale și pe site-urile lor de internet, informații cu privire la echilibrul de gen în rândul administratorilor executivi și neexecutivi și cu privire la politicile în acest domeniu, în conformitate cu articolul 5 din prezenta directivă. [AM 41]

| (33) | În plus față de măsurile referitoare la administratorii neexecutivi și în vederea consolidării, totodată, a echilibrului de gen în rândul administratorilor implicați în sarcini de gestionare curentă, societățile cotate la bursă ar trebui să aibă obligația de ași asuma angajamente individuale în ceea ce privește reprezentarea ambelor sexe în rândul administratorilor executivi, care să fie puse în practică până la 1 ianuarie 2020. Aceste angajamente ar trebui să vizeze realizarea unor progrese tangibile în situația actuală a fiecărei întreprinderi în direcția consolidării echilibrului de gen. |
| --- | --- |

(33)

În plus față de măsurile referitoare la administratorii neexecutivi și în vederea consolidării, totodată, a echilibrului de gen în rândul administratorilor implicați în sarcini de gestionare curentă, societățile cotate la bursă ar trebui să aibă obligația de ași asuma angajamente individuale în ceea ce privește reprezentarea ambelor sexe în rândul administratorilor executivi, care să fie puse în practică până la 1 ianuarie 2020. Aceste angajamente ar trebui să vizeze realizarea unor progrese tangibile în situația actuală a fiecărei întreprinderi în direcția consolidării echilibrului de gen.

| (34) | Statele membre ar trebui să impună societăților cotate la bursă obligația de a furniza anual autorităților naționale competente informații referitoare la structura pe gen a organelor lor de conducere, precum și informații referitoare la modul în care au reușit să îndeplinească obiectivele stabilite în prezenta directivă, pentru a le permite să evalueze progresele înregistrate de fiecare societate cotată la bursă în ceea ce privește echilibrul de gen în rândul administratorilor. Aceste informații ar trebui
  să fie incluse în raportul anual al societății și
  să fie publicate
  într-un mod corespunzător și ușor accesibil pe site-ul internet al acesteia
  și, dacă întreprinderea în cauză nu a îndeplinit obiectivul, ele ar trebui să cuprindă și o descriere
  cuprinzătoare
  a măsurilor
  concrete
  pe care întreprinderea le-a adoptat până în acel moment și pe care intenționează să le adopte în viitor, în vederea îndeplinirii obiectivului.
  În plus, societățile comerciale care nu au reușit să atingă obiectivul sau să respecte angajamentele ar trebui să ofere o declarație conținând motivele lor în acest sens, precum și o descriere a măsurilor concrete pe care le-au luat până în prezent și pe care intenționează să le ia în viitor, pentru a îndeplini obiectivul sau a respecta angajamentele. [AM 42] |
| --- | --- |

(34)

Statele membre ar trebui să impună societăților cotate la bursă obligația de a furniza anual autorităților naționale competente informații referitoare la structura pe gen a organelor lor de conducere, precum și informații referitoare la modul în care au reușit să îndeplinească obiectivele stabilite în prezenta directivă, pentru a le permite să evalueze progresele înregistrate de fiecare societate cotată la bursă în ceea ce privește echilibrul de gen în rândul administratorilor. Aceste informații ar trebui
  să fie incluse în raportul anual al societății și
  să fie publicate
  într-un mod corespunzător și ușor accesibil pe site-ul internet al acesteia
  și, dacă întreprinderea în cauză nu a îndeplinit obiectivul, ele ar trebui să cuprindă și o descriere
  cuprinzătoare
  a măsurilor
  concrete
  pe care întreprinderea le-a adoptat până în acel moment și pe care intenționează să le adopte în viitor, în vederea îndeplinirii obiectivului.
  În plus, societățile comerciale care nu au reușit să atingă obiectivul sau să respecte angajamentele ar trebui să ofere o declarație conținând motivele lor în acest sens, precum și o descriere a măsurilor concrete pe care le-au luat până în prezent și pe care intenționează să le ia în viitor, pentru a îndeplini obiectivul sau a respecta angajamentele. [AM 42]

| (35) | Este posibil ca anumite state membre să fi adoptat deja, înainte de intrarea în vigoare a prezentei directive, măsuri în care erau prevăzute mijloacele de asigurare a unei reprezentări mai echilibrate a femeilor și a bărbaților în organele de conducere ale întreprinderilor. Aceste state membre ar trebui să aibă posibilitatea de a aplica măsurile respective în locul cerințelor procedurale referitoare la numiri dacă pot demonstra că măsurile adoptate au o eficacitate echivalentă în ceea ce privește atingerea obiectivului ca cel puțin 40 % din administratorii neexecutivi ai societăților cotate la bursă să fie membri ai sexului subreprezentat cel mai târziu la 1 ianuarie 2020 sau, în cazul societăților cotate la bursă care sunt întreprinderi publice, cel mai târziu la 1 ianuarie 2018. |
| --- | --- |

(35)

Este posibil ca anumite state membre să fi adoptat deja, înainte de intrarea în vigoare a prezentei directive, măsuri în care erau prevăzute mijloacele de asigurare a unei reprezentări mai echilibrate a femeilor și a bărbaților în organele de conducere ale întreprinderilor. Aceste state membre ar trebui să aibă posibilitatea de a aplica măsurile respective în locul cerințelor procedurale referitoare la numiri dacă pot demonstra că măsurile adoptate au o eficacitate echivalentă în ceea ce privește atingerea obiectivului ca cel puțin 40 % din administratorii neexecutivi ai societăților cotate la bursă să fie membri ai sexului subreprezentat cel mai târziu la 1 ianuarie 2020 sau, în cazul societăților cotate la bursă care sunt întreprinderi publice, cel mai târziu la 1 ianuarie 2018.

| (36) | Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și se conformează principiilor recunoscute de Cartă. În special, prezenta directivă contribuie la traducerea în practică a dreptului la egalitate între femei și bărbați (articolul 23 din Cartă), a libertății de alegere a ocupației și a dreptului la muncă (articolul 15 din Cartă). Prezenta directivă își propune să asigure respectarea deplină a dreptului la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil (articolul 47 din Cartă). Restrângerea exercițiului libertății de a desfășura o activitate comercială (articolul 16 din Cartă) și al dreptului la proprietate [articolul 17 alineatul (1) din Cartă] respectă substanța acestor drepturi și libertăți, fiind necesară și proporțională. Aceasta corespunde efectiv unor obiective de interes general recunoscute de Uniune și necesității de a proteja drepturile și libertățile altora. |
| --- | --- |

(36)

Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și se conformează principiilor recunoscute de Cartă. În special, prezenta directivă contribuie la traducerea în practică a dreptului la egalitate între femei și bărbați (articolul 23 din Cartă), a libertății de alegere a ocupației și a dreptului la muncă (articolul 15 din Cartă). Prezenta directivă își propune să asigure respectarea deplină a dreptului la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil (articolul 47 din Cartă). Restrângerea exercițiului libertății de a desfășura o activitate comercială (articolul 16 din Cartă) și al dreptului la proprietate [articolul 17 alineatul (1) din Cartă] respectă substanța acestor drepturi și libertăți, fiind necesară și proporțională. Aceasta corespunde efectiv unor obiective de interes general recunoscute de Uniune și necesității de a proteja drepturile și libertățile altora.

| (37) | Deși unele state membre au adoptat măsuri de reglementare sau au încurajat autoreglementarea, obținând rezultate eterogene, majoritatea statelor membre nu au întreprins nicio acțiune și nu și-au manifestat disponibilitatea de a acționa într-un mod care ar aduce o îmbunătățire suficientă. Previziunile realizate pe baza unei analize cuprinzătoare a tuturor informațiilor disponibile cu privire la tendințele trecute și actuale, precum și a intențiilor, indică faptul că acțiunile întreprinse individual de către statele membre nu vor permite realizarea obiectivului unei reprezentări echilibrate a femeilor și a bărbaților în rândul administratorilor neexecutivi la nivelul Uniunii, în conformitate cu obiectivele stabilite în prezenta directivă, la nicio dată din viitorul apropiat. Date fiind aceste circumstanțe și discrepanțele crescânde dintre statele membre în ceea ce privește reprezentarea femeilor și a bărbaților în organele de conducere ale întreprinderilor, echilibrul de gen în organele de conducere ale întreprinderilor din Uniune poate fi îmbunătățit numai prin intermediul unei abordări comune, iar potențialul de egalitate de gen, de competitivitate

  eliminare a decalajului actual dintre bărbați și femei în ceea ce privește remunerația
  și de creștere economică

  îmbunătățire a competitivității și creșterii economice
  poate fi valorificat mai bine printr-o acțiune coordonată la nivelul Uniunii decât prin inițiative naționale diferite din punct de vedere al domeniului de aplicare, al nivelului de ambiție și al eficacității. Dat fiind că obiectivele prezentei directive nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, în consecință, datorită anvergurii și efectelor acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. [AM 43] |
| --- | --- |

(37)

Deși unele state membre au adoptat măsuri de reglementare sau au încurajat autoreglementarea, obținând rezultate eterogene, majoritatea statelor membre nu au întreprins nicio acțiune și nu și-au manifestat disponibilitatea de a acționa într-un mod care ar aduce o îmbunătățire suficientă. Previziunile realizate pe baza unei analize cuprinzătoare a tuturor informațiilor disponibile cu privire la tendințele trecute și actuale, precum și a intențiilor, indică faptul că acțiunile întreprinse individual de către statele membre nu vor permite realizarea obiectivului unei reprezentări echilibrate a femeilor și a bărbaților în rândul administratorilor neexecutivi la nivelul Uniunii, în conformitate cu obiectivele stabilite în prezenta directivă, la nicio dată din viitorul apropiat. Date fiind aceste circumstanțe și discrepanțele crescânde dintre statele membre în ceea ce privește reprezentarea femeilor și a bărbaților în organele de conducere ale întreprinderilor, echilibrul de gen în organele de conducere ale întreprinderilor din Uniune poate fi îmbunătățit numai prin intermediul unei abordări comune, iar potențialul de egalitate de gen, de competitivitate

  eliminare a decalajului actual dintre bărbați și femei în ceea ce privește remunerația
  și de creștere economică

  îmbunătățire a competitivității și creșterii economice
  poate fi valorificat mai bine printr-o acțiune coordonată la nivelul Uniunii decât prin inițiative naționale diferite din punct de vedere al domeniului de aplicare, al nivelului de ambiție și al eficacității. Dat fiind că obiectivele prezentei directive nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, în consecință, datorită anvergurii și efectelor acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. [AM 43]

| (38) | În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la articolul menționat anterior, prezenta directivă se limitează la stabilirea unor obiective și principii comune și nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor respective. Statelor membre li se lasă o libertate suficientă de a determina cea mai bună modalitate de atingere a obiectivelor stabilite în prezenta directivă, ținând seama de circumstanțele naționale, în special de normele și practicile de recrutare în posturile din organele de conducere. Prezenta directivă nu aduce atingere posibilității ca întreprinderile să numească în funcțiile de membri ai organului de conducere cele mai calificate persoane și stabilește
  un cadru flexibil și acordă
  o perioadă de timp suficient de îndelungată de adaptare pentru toate societățile cotate la bursă. [AM 44] |
| --- | --- |

(38)

În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la articolul menționat anterior, prezenta directivă se limitează la stabilirea unor obiective și principii comune și nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor respective. Statelor membre li se lasă o libertate suficientă de a determina cea mai bună modalitate de atingere a obiectivelor stabilite în prezenta directivă, ținând seama de circumstanțele naționale, în special de normele și practicile de recrutare în posturile din organele de conducere. Prezenta directivă nu aduce atingere posibilității ca întreprinderile să numească în funcțiile de membri ai organului de conducere cele mai calificate persoane și stabilește
  un cadru flexibil și acordă
  o perioadă de timp suficient de îndelungată de adaptare pentru toate societățile cotate la bursă. [AM 44]

| (39) | În conformitate cu principiul proporționalității, obiectivul care trebuie îndeplinit de societățile cotate la bursă ar trebui să fie limitat în timp și să rămână în vigoare numai până la înregistrarea unor progrese durabile în ceea ce privește structura pe gen a organelor de conducere. Din acest motiv, Comisia ar trebui să evalueze periodic punerea în aplicare a prezentei directive și să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport în acest sens. Directiva

  Prezenta directivă
  urmează să expire la 31 decembrie 2028. Comisia ar trebui să stabilească, în cadrul evaluării sale, dacă este necesar să se prelungească durata de valabilitate a directivei.
  Statele membre ar trebui să coopereze cu partenerii sociali și cu societatea civilă pentru a-i informa în mod eficient cu privire la semnificația, transpunerea și punerea în aplicare a prezentei directivei. Campaniile de informare ar contribui în mod semnificativ la creșterea gradului de conștientizare a acestei chestiuni în rândul companiilor necotate și le-ar încuraja să realizeze în mod proactiv echilibrul de gen. Statele membre sunt încurajate să facă schimb de experiență și de bune practici în ceea ce privește transpunerea și punerea în aplicare a prezentei directive. [AM 45] |
| --- | --- |

(39)

În conformitate cu principiul proporționalității, obiectivul care trebuie îndeplinit de societățile cotate la bursă ar trebui să fie limitat în timp și să rămână în vigoare numai până la înregistrarea unor progrese durabile în ceea ce privește structura pe gen a organelor de conducere. Din acest motiv, Comisia ar trebui să evalueze periodic punerea în aplicare a prezentei directive și să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport în acest sens. Directiva

  Prezenta directivă
  urmează să expire la 31 decembrie 2028. Comisia ar trebui să stabilească, în cadrul evaluării sale, dacă este necesar să se prelungească durata de valabilitate a directivei.
  Statele membre ar trebui să coopereze cu partenerii sociali și cu societatea civilă pentru a-i informa în mod eficient cu privire la semnificația, transpunerea și punerea în aplicare a prezentei directivei. Campaniile de informare ar contribui în mod semnificativ la creșterea gradului de conștientizare a acestei chestiuni în rândul companiilor necotate și le-ar încuraja să realizeze în mod proactiv echilibrul de gen. Statele membre sunt încurajate să facă schimb de experiență și de bune practici în ceea ce privește transpunerea și punerea în aplicare a prezentei directive. [AM 45]

| (40) | În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (16), statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, notificările privind propriile măsuri de transpunere să fie însoțite de unul sau mai multe documente care să explice raportul dintre elementele unei anumite directive și părțile corespunzătoare ale instrumentelor naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, organul legislativ consideră că este justificată transmiterea unor astfel de documente, |
| --- | --- |

(40)

În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (16), statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, notificările privind propriile măsuri de transpunere să fie însoțite de unul sau mai multe documente care să explice raportul dintre elementele unei anumite directive și părțile corespunzătoare ale instrumentelor naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, organul legislativ consideră că este justificată transmiterea unor astfel de documente,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Obiect

Prezenta directivă stabilește măsuri prin care se asigură o reprezentare mai echilibrată a bărbaților și femeilor în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și

  stabilindu-se măsuri eficiente
  prin care se vizează accelerarea progreselor în direcția unui echilibru de gen, întreprinderile beneficiind de suficient timp pentru a efectua demersurile necesare în acest sens. [AM 46]

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentei directive:

| 1. | „societate cotată la bursă” înseamnă o societate comercială care își are sediul

  situată
  într-un stat membru și ale cărei valori mobiliare pot fi tranzacționate pe o piață reglementată în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 14 din Directiva 2004/39/CE, în unul sau mai multe state membre; [AM 47] |
| --- | --- |

1.

„societate cotată la bursă” înseamnă o societate comercială care își are sediul

  situată
  într-un stat membru și ale cărei valori mobiliare pot fi tranzacționate pe o piață reglementată în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 14 din Directiva 2004/39/CE, în unul sau mai multe state membre; [AM 47]

| 2. | „organ de conducere” înseamnă orice consiliu de administrare, de conducere sau de supraveghere al unei întreprinderi; |
| --- | --- |

2.

„organ de conducere” înseamnă orice consiliu de administrare, de conducere sau de supraveghere al unei întreprinderi;

| 3. | „administrator” înseamnă orice membru al unui organ de conducere, inclusiv un reprezentant al salariaților; |
| --- | --- |

3.

„administrator” înseamnă orice membru al unui organ de conducere, inclusiv un reprezentant al salariaților;

| 4. | „administrator executiv” înseamnă orice membru al unui organ de conducere în cadrul unui sistem unitar care este implicat în gestionarea curentă a întreprinderii și orice membru al unui consiliu de administrație în cadrul unui sistem dualist; |
| --- | --- |

4.

„administrator executiv” înseamnă orice membru al unui organ de conducere în cadrul unui sistem unitar care este implicat în gestionarea curentă a întreprinderii și orice membru al unui consiliu de administrație în cadrul unui sistem dualist;

| 5. | „administrator neexecutiv” înseamnă orice membru al unui organ de conducere în cadrul unui sistem unitar care nu este un administrator executiv și orice membru al unui consiliu de supraveghere în cadrul unui sistem dualist; |
| --- | --- |

5.

„administrator neexecutiv” înseamnă orice membru al unui organ de conducere în cadrul unui sistem unitar care nu este un administrator executiv și orice membru al unui consiliu de supraveghere în cadrul unui sistem dualist;

| 6. | „sistem unitar” înseamnă un sistem în care funcțiile de administrare și de supraveghere într-o întreprindere sunt asigurate de un singur consiliu; |
| --- | --- |

6.

„sistem unitar” înseamnă un sistem în care funcțiile de administrare și de supraveghere într-o întreprindere sunt asigurate de un singur consiliu;

| 7. | „sistem dualist” înseamnă un sistem în care funcțiile de administrare și de supraveghere într-o întreprindere sunt asigurate de consilii separate; |
| --- | --- |

7.

„sistem dualist” înseamnă un sistem în care funcțiile de administrare și de supraveghere într-o întreprindere sunt asigurate de consilii separate;

| 8. | „întreprindere mică și mijlocie” sau „IMM” înseamnă o întreprindere care are mai puțin de 250 de angajați și a cărei cifră de afaceri anuală nu depășește 50 de milioane EUR ori al cărei bilanț anual total nu depășește 43 de milioane EUR sau, dacă întreprinderea este înmatriculată într-un stat membru care nu a adoptat moneda euro, echivalentul în moneda statului membru respectiv; |
| --- | --- |

8.

„întreprindere mică și mijlocie” sau „IMM” înseamnă o întreprindere care are mai puțin de 250 de angajați și a cărei cifră de afaceri anuală nu depășește 50 de milioane EUR ori al cărei bilanț anual total nu depășește 43 de milioane EUR sau, dacă întreprinderea este înmatriculată într-un stat membru care nu a adoptat moneda euro, echivalentul în moneda statului membru respectiv;

| 9. | „întreprindere publică” înseamnă orice întreprindere asupra căreia autoritățile publice pot exercita, direct sau indirect, o influență dominantă în temeiul dreptului de proprietate asupra acesteia, în temeiul participației deținute de autorități într-o astfel de întreprindere sau în temeiul normelor care o reglementează. Se presupune că există o influență dominantă atunci când autoritățile publice, în mod direct sau indirect, în legătură cu o întreprindere:






  — | dețin cea mai mare parte a capitalului subscris al întreprinderii sau |
| --- | --- | --- |

9.

„întreprindere publică” înseamnă orice întreprindere asupra căreia autoritățile publice pot exercita, direct sau indirect, o influență dominantă în temeiul dreptului de proprietate asupra acesteia, în temeiul participației deținute de autorități într-o astfel de întreprindere sau în temeiul normelor care o reglementează. Se presupune că există o influență dominantă atunci când autoritățile publice, în mod direct sau indirect, în legătură cu o întreprindere:

—

dețin cea mai mare parte a capitalului subscris al întreprinderii sau

| — | controlează majoritatea voturilor aferente acțiunilor emise de întreprindere sau |
| --- | --- |

—

controlează majoritatea voturilor aferente acțiunilor emise de întreprindere sau

| — | pot numi mai mult de jumătate din membrii consiliului de administrare, de conducere sau de supraveghere al întreprinderii. |
| --- | --- |

—

pot numi mai mult de jumătate din membrii consiliului de administrare, de conducere sau de supraveghere al întreprinderii.

Articolul 3

Excluderea întreprinderilor mici și mijlocii

Prezenta directivă nu se aplică întreprinderilor mici și mijlocii („IMM”).

Articolul 4

Obiective referitoare la administratorii neexecutivi

(1)   Statele membre se asigură că societățile cotate la bursă în ale căror organe de conducere membrii sexului subreprezentat dețin mai puțin de 40 % din

  dintre
  posturile de administrator neexecutiv fac numirile în posturile respective pe baza unei analize comparative a calificărilor fiecărui candidat, efectuată după criterii prestabilite, clare, formulate cu neutralitate și lipsite de ambiguitate, în vederea realizării

  își ajustează procedurile de recrutare
  ,
  inclusiv cele care privesc anunțurile de posturi vacante care invită la depunerea cererilor, procedurile de preselecție, de selecție și de numiri, în așa fel încât aceste proceduri să contribuie efectiv la realizarea
  proporției menționate până la 1 ianuarie 2020 sau, în cazul societăților cotate la bursă care sunt întreprinderi publice, până la 1 ianuarie 2018 .
  În special, statele membre se asigură că societățile selectează candidații cei mai calificați pentru o funcție de conducere dintr-un bazin de selecție echilibrat din perspectiva genului și pe baza unei analize comparative a calificărilor, aplicând criterii prestabilite, clare, formulate cu neutralitate, nediscriminatorii și lipsite de ambiguitate. În cazul unei proceduri electorale, statele membre se asigură că societățile garantează faptul că lista scurtă a candidaților prezintă diversitate în materie de gen, asigurându-se că genul administratorului neexecutiv ales în baza unei asemenea proceduri nu este prestabilit în niciun fel.

Pentru a îndeplini obiectivul de 40 % și în conformitate cu articolul 23 alineatul (2) din Cartă, statele membre se asigură că, în orice stadiu al procedurii de recrutare, selecție sau numire a administratorilor neexecutivi, se acordă prioritate candidatului aparținând sexului subreprezentat dacă respectivul candidat are aceleași calificări precum candidatul de sex opus din punctul de vedere al adecvării, al competențelor și al rezultatelor profesionale, cu excepția cazului în care, în urma unei evaluări obiective, care ține seama de toate criteriile specifice fiecărui candidat, balanța înclină în favoarea candidatului de sex opus. [AM 48]

(2)   Numărul de posturi de administrator neexecutiv necesare pentru îndeplinirea obiectivului stabilit la alineatul (1) este numărul cel mai apropiat de

  de cel puțin 40 %. Dacă consiliul neexecutiv are numai trei membri,
  proporția de 40 %, fără a depăși 49 %

  unu la doi este suficientă
  . [AM 49]

(3)   Pentru a îndeplini obiectivul prevăzut la alineatul (1), statele membre se asigură că, la selectarea administratorilor neexecutivi, se acordă prioritate candidatului aparținând sexului subreprezentat dacă respectivul candidat are aceleași calificări precum candidatul de sex opus din punctul de vedere al adecvării, al competențelor și al rezultatelor profesionale, cu excepția cazului în care, în urma unei evaluări obiective, care ține seama de toate criteriile specifice fiecărui candidat, balanța înclină în favoarea candidatului de sex opus.
  [AM 50]

(4)   Statele membre se asigură că societățile cotate la bursă au obligația de a face cunoscute , la cererea unui candidat respins

  candidatului respins
  ,
  respectând anonimitatea candidaților în conformitate cu legislația Uniunii privind protecția datelor
  ,
  cel puțin numărul și genul candidaților din bazinul de selecție
  , criteriile de calificare care au stat la baza selecției
  sau a numirii
  , evaluarea comparativă obiectivă a acestor criterii și, după caz, considerațiile care au înclinat balanța în favoarea unui candidat de sex opus. [AM 51]

(5)   Statele membre iau măsurile necesare, în conformitate cu sistemele lor judiciare naționale, pentru a se asigura că, în cazul în care un candidat respins aparținând sexului subreprezentat
  și care se simte nedreptățit deoarece prevederile de la alineatul (1) nu au fost aplicate în cazul său,
  prezintă
  instanței sau altei autorități competente
  fapte din care se poate deduce prezumția că avea aceleași calificări precum candidatul de sex opus numit în funcție, este de datoria societății cotate la bursă să demonstreze că nu a existat o încălcare a normei prevăzute la alineatul (3)

  alineatul (1)
  .

Prezentul alineat nu împiedică statele membre să impună un regim probatoriu mai favorabil reclamantului. [AM 52]

(6)   Statele membre pot prevedea că societățile cotate la bursă în care membrii sexului subreprezentat reprezintă mai puțin de 10 % din personal sunt scutite de obligația de îndeplinire a obiectivului prevăzut la alineatul (1).
  [AM 53]

(6a)
     
  Atunci când selecția la care se face referire la alineatul (1) este făcută printr-un vot al acționarilor sau al angajaților, societățile se asigură că votanții sunt informați în mod corespunzător privind măsurile stabilite în prezenta directivă, inclusiv sancțiunile la care este supusă societatea ca urmare a nerespectării obligațiilor. [AM 54]

(7)   Statele membre pot prevedea că obiectivul stabilit la alineatul (1) este îndeplinit atunci când societățile cotate la bursă pot demonstra că membrii sexului subreprezentat dețin cel puțin o treime din toate posturile de administrator, indiferent dacă este vorba de administratori executivi sau neexecutivi.

Articolul 5

Măsuri suplimentare adoptate de societăți și obligația de raportare

(1)   Statele membre se asigură că societățile cotate la bursă își asumă angajamente individuale în ceea ce privește reprezentarea echilibrată a ambelor sexe în rândul administratorilor executivi, care urmează să fie realizate până la 1 ianuarie 2020 sau, dacă societățile cotate la bursă sunt întreprinderi publice, până la 1 ianuarie 2018.

(2)   Statele membre obligă societățile cotate la bursă ca, în fiecare an începând cu [doi ani de la data adoptării], să furnizeze autorităților naționale competente informații cu privire la structura pe gen a organelor lor de conducere, făcând distincția între administratori neexecutivi și executivi, precum și cu privire la măsurile adoptate în vederea îndeplinirii obiectivelor stabilite la articolul 4 alineatul (1) și la prezentul articol alineatul (1), și să publice aceste informații într-un mod corespunzător și
  ușor
  accesibil pe pagina lor de internet
  și în raportul lor anual
  . [AM 55]

(3)   În cazul în care o societate cotată la bursă nu îndeplinește obiectivele prevăzute la articolul 4 alineatul (1) sau propriile angajamente individuale, asumate în conformitate cu prezentul articol alineatul (1), pe lângă informațiile menționate la prezentul articol alineatul (2) se

  aceasta
  precizează
  într-o declarație
  motivele neîndeplinirii obiectivelor sau angajamentelor și se descriu

  descrie pe larg
  măsurile pe care societatea le-a adoptat sau pe care intenționează să le adopte în vederea îndeplinirii obiectivelor sau angajamentelor respective.
  Declarația privind motivele face parte din informațiile menționate la alineatul (2). [AM 56]

(4)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că organismul sau organismele desemnate în conformitate cu articolul 20 din Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17) au competențe și în domeniul promovării, analizării, monitorizării și sprijinirii echilibrului de gen în organele de conducere ale societăților cotate la bursă.
  În acest scop, statele membre colaborează în mod eficient cu partenerii sociali și cu societatea civilă. [AM 57]

Articolul 6

Sancțiuni

(1)   Statele membre stabilesc regimul sancțiunilor aplicabile în cazul încălcării legislației naționale adoptate în conformitate cu prezenta directivă

  cerințelor privind o procedură deschisă și transparentă prevăzute la articolul 4 alineatul (1)
  și iau toate măsurile necesare pentru asigurarea aplicării acestora. [AM 58]

(2)   Sancțiunile trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive , putând cuprinde

  și cuprind cel puțin
  următoarele măsuri: [AM 59]

| (a) | amenzi administrative; |
| --- | --- |

(a)

amenzi administrative;

| (aa) | excluderea de la participarea la procedurile publice de ofertare; [AM 60] |
| --- | --- |

(aa)

excluderea de la participarea la procedurile publice de ofertare; [AM 60]

| (ab) | excluderea parțială de la primirea de finanțare din fondurile structurale ale Uniunii; [AM 61] |
| --- | --- |

(ab)

excluderea parțială de la primirea de finanțare din fondurile structurale ale Uniunii; [AM 61]

| (b) | declararea de către un organism judiciar a nulității sau anularea numirii sau a alegerii administratorilor neexecutivi dacă la numirea sau alegerea respectivă nu s-a respectat legislația națională adoptată în conformitate cu articolul 4 alineatul (1). |
| --- | --- |

(b)

declararea de către un organism judiciar a nulității sau anularea numirii sau a alegerii administratorilor neexecutivi dacă la numirea sau alegerea respectivă nu s-a respectat legislația națională adoptată în conformitate cu articolul 4 alineatul (1).

Articolul 7

Cerințe minime

Statele membre pot să introducă sau să mențină dispoziții mai favorabile decât cele prevăzute în prezenta directivă pentru asigurarea unei reprezentări mai echilibrate a bărbaților și a femeilor în ceea ce privește societățile comerciale înmatriculate pe teritoriul lor național, cu condiția ca aceste dispoziții să nu dea naștere la o discriminare nejustificată
  pe criterii de gen sau din alte motive
  și să nu împiedice buna funcționare a pieței interne. [AM 62]

Articolul 8

Punerea în aplicare

(1)   Statele membre adoptă și publică până la [doi ani de la data adoptării] actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.

(2)   Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(3)   Fără a se aduce atingere articolului 4 alineatele (6) și (7), statele membre care, înainte de intrarea în vigoare a directivei, au luat măsuri menite să asigure o reprezentare mai echilibrată a femeilor și a bărbaților în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate de la bursă au dreptul să suspende aplicarea cerințelor procedurale referitoare la numiri, astfel cum sunt menționate la articolul 4 alineatele (1), (3), (4) și (5), dacă pot demonstra că respectivele măsuri permit sexului subreprezentat să dețină cel puțin 40 % din posturile de administrator neexecutiv în societățile cotate la bursă până la 1 ianuarie 2020 sau, în cazul societăților cotate la bursă care sunt întreprinderi publice, până la 1 ianuarie 2018.

Statul membru în cauză comunică aceste informații Comisiei.
  Comisia informează Parlamentul European și Consiliul în legătură cu notificarea respectivă. Suspendarea este revocată în mod automat dacă nu se fac progrese suficiente în vederea realizării obiectivului prezentei directive, respectiv dacă proporția sexului subreprezentat este mai mică de 30 % până în 2017 sau, în cazul întreprinderilor publice, până în 2015 . [AM 63]

(4)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 9

Reexaminarea

(1)   Statele membre comunică Comisiei, până la 1 ianuarie 2017 și, ulterior, o dată la doi ani, un raport privind punerea în aplicare a prezentei directive. Aceste rapoarte cuprind, printre altele, informații complete cu privire la măsurile luate în vederea îndeplinirii obiectivelor stabilite la articolul 4 alineatul (1), informații furnizate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2), precum și informații cu privire la angajamentele individuale asumate de societățile cotate la bursă în conformitate cu articolul 5 alineatul (1).

(1a)
     
  Comisia prezintă un raport de evaluare până la 1 iulie 2017 privind punerea în aplicare a cerințelor pentru societățile cotate la bursă prevăzute la articolul 4 alineatul (1) și articolul 5 alineatele (1) și (2), pe baza rapoartelor prezentate de statele membre în temeiul alineatului (1). De asemenea, raportul Comisiei cuprinde o prezentare a situației echilibrului de gen la nivelul organelor de conducere ale întreprinderilor necotate la bursă care depășesc pragul pentru IMM-uri definit la articolul 2. [AM 64]

(1b)
     
  Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului privind modalitățile de aplicare a principiilor prezentei directive de către toate instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii, precum și privind modalitățile de integrare în normele care reglementează procedurile lor interne referitoare la recrutarea personalului. În acest sens, până la 31 decembrie 2018 și ulterior anual, toate instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii prezintă Comisiei un raport referitor la statisticile privind echilibrul de gen și la progresele înregistrate. Comisia publică respectivele rapoarte pe site-ul său internet. După caz, raportul Comisiei este însoțit de o propunere legislativă de extindere a domeniului de aplicare al prezentei directive în vederea includerii tuturor instituțiilor, a organismelor, a oficiilor și a agențiilor Uniunii. [AM 65]

(2)   Statele membre care, în temeiul articolului 8 alineatul (3), au suspendat aplicarea cerințelor procedurale referitoare la numiri, astfel cum sunt menționate la articolul 4 alineatele (1), (3), (4) și (5), includ în rapoartele menționate la alineatul (1) informațiile necesare pentru a demonstra rezultatele concrete obținute prin măsurile naționale la care se face referire la articolul 8 alineatul (3). Comisia prezintă apoi un raport în care stabilește dacă măsurile respective permit într-adevăr membrilor sexului subreprezentat să dețină cel puțin 40 % din posturile de administrator neexecutiv până la 1 ianuarie 2018 în cazul societăților cotate la bursă care sunt întreprinderi publice și până la 1 ianuarie 2020 în cazul societăților cotate la bursă care nu sunt întreprinderi publice. Comisia prezintă primul raport până la 1 iulie 2017, iar pe următoarele în termen de șase luni de la comunicarea rapoartelor naționale conform alineatului (1).

Dacă societățile cotate la bursă care aplică măsurile naționale la care se face referire la articolul 8 alineatul (3) nu au numit sau ales membri ai sexului subreprezentat în cel puțin 40 % din posturile de administrator neexecutiv disponibile în organele lor de conducere până la 1 ianuarie 2018, în cazul întreprinderilor publice, sau până la 1 ianuarie 2020, în cazul întreprinderilor care nu sunt publice, statele membre se asigură că acestea aplică, de la data respectivă, cerințele procedurale referitoare la numiri, astfel cum sunt menționate la articolul 4 alineatele (1), (3), (4) și 5.

(3)   Comisia examinează aplicarea prezentei directive și prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la 31 decembrie 2021 și, ulterior, o dată la doi ani, un raport referitor la rezultatele acestei examinări. Comisia evaluează, în special, dacă au fost realizate obiectivele prezentei directive.

(4)   În raportul său, Comisia evaluează dacă, având în vedere evoluțiile survenite în ceea ce privește reprezentarea bărbaților și a femeilor în organele de conducere ale societăților cotate la bursă și la diferite niveluri decizionale ale economiei în ansamblu și ținând seama de gradul de durabilitate al progreselor înregistrate, este necesar ca durata de valabilitate a prezentei directive să fie prelungită după data specificată la articolul 10 alineatul (2) sau să fie modificată.
  De asemenea, examinează dacă domeniul de aplicare al prezentei directive ar trebui extins pentru a include întreprinderile publice necotate care nu fac obiectul definiției IMM-urilor, întreprinderile mari necotate și administratorii executivi ai societăților cotate la bursă. [AM 66]

Articolul 10

Intrarea în vigoare și expirarea

(1)   Prezenta directivă intră în vigoare în a [douăzecea] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Expiră la 31 decembrie 2028.

Articolul 11

Destinatarii

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 133, 9.5.2013, p. 68.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 20 noiembrie 2013.

2

(3)  Recomandarea 84/635/CEE a Consiliului din 13 decembrie 1984 privind promovarea unor acțiuni pozitive pentru femei (JO L 331, 19.12.1984, p. 34).

3

(4)  Recomandarea 96/694/CE a Consiliului din 2 decembrie 1996 privind participarea echilibrată a femeilor și bărbaților la procesul decizional (JO L 319, 10.12.1996, p. 11).

4

(5)  Raportul Comisiei intitulat „More women in senior positions” (Mai multe femei în posturi de conducere) (2010); Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 1 martie 2011 intitulat „The Gender Balance in Business Leadership” (Echilibrul de gen în conducerea întreprinderilor) [SEC(2011) 246 final]; Raportul din 5 martie 2012 privind progresele înregistrate „Women in economic decision-making in the EU” (Femeile în procesul de luare a deciziilor economice în UE); Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 16 aprilie 2012 intitulat „Progress on equality between women and men in 2011” (Progresele înregistrate în ceea ce privește egalitatea dintre femei și bărbați în 2011) [SWD(2012) 85 final].

5

„More women in senior positions”

„The Gender Balance in Business Leadership”

„Women in economic decision-making in the EU”

„Progress on equality between women and men in 2011”

(6)  „Angajamentul pentru Europa privind reprezentarea femeilor în consiliile de conducere”, IP/11/242.

6

(7)  COM(2010)0078 final.

7

(8)  COM(2010)0491 final.

8

(9)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 134.

9

(10)  JO C 251 E, 31.8.2013, p. 1.

10

(11)  COM(2010) 2020 final.

11

(12)  Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare, de modificare a Directivelor 85/611/CEE și 93/6/CEE ale Consiliului și a Directivei 2000/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 93/22/CEE a Consiliului (JO L 145, 30.4.2004, p. 1).

12

(13)  Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definiția microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

13

(14)  Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (JO L 318, 17.11.2006, p. 17).

14

(15)  Cauza C-450/93: Kalanke (Rec., 1995, p. I-3051), cauza C-409/95: Marschall (Rec., 1997, p. I-6363), cauza C-158/97: Badeck (Rec., 2000, p. I-1875), cauza C-407/98: Abrahamsson (Rec., 2000, p. I-5539).

15

(16)  JO C 369, 17.12.2011, p. 14.

16

(17)  Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (JO L 204, 26.7.2006, p. 23).

17

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/241

---

P7_TA(2013)0489

Documente cu informaţii-cheie referitoare la produsele de investiţii ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind documentele cu informații cheie referitoare la produsele de investiții (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/44)

[Amendamentul nr. 1]

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI EUROPEAN (*1)

la propunerea Comisiei

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind documentele cu informații cheie referitoare la produsele de investiții

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (2),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (3),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Gama produselor de investiții aflate la dispoziția investitorilor de retail care intenționează să facă o investiție este din ce în ce mai largă. Aceste produse
  pot oferi
  soluții de investiții specifice, adaptate nevoilor investitorilor de retail, însă, în mod frecvent, sunt complexe și dificil de înțeles. Informațiile oferite în prezent investitorilor în legătură cu aceste produse de investiții nu sunt coordonate și adesea nu îi ajută să compare diferitele produse și să le înțeleagă caracteristicile
  și nici nu contribuie la instruirea financiară a investitorilor
  . Ca urmare, investitorii de retail au efectuat adesea investiții ale căror riscuri și costuri nu le înțelegeau pe deplin, suferind uneori pierderi neprevăzute din acest motiv. |
| --- | --- |

(1)

Gama produselor de investiții aflate la dispoziția investitorilor de retail care intenționează să facă o investiție este din ce în ce mai largă. Aceste produse
  pot oferi
  soluții de investiții specifice, adaptate nevoilor investitorilor de retail, însă, în mod frecvent, sunt complexe și dificil de înțeles. Informațiile oferite în prezent investitorilor în legătură cu aceste produse de investiții nu sunt coordonate și adesea nu îi ajută să compare diferitele produse și să le înțeleagă caracteristicile
  și nici nu contribuie la instruirea financiară a investitorilor
  . Ca urmare, investitorii de retail au efectuat adesea investiții ale căror riscuri și costuri nu le înțelegeau pe deplin, suferind uneori pierderi neprevăzute din acest motiv.

| (2) | Îmbunătățirea dispozițiilor în materie de transparență a produselor de investiții oferite investitorilor de retail reprezintă o măsură importantă de protecție a investitorilor și o condiție necesară pentru recâștigarea încrederii acestora în piața financiară,
  în special în contextul consecințelor crizei financiare
  . Primele măsuri în această direcție au fost deja luate la nivelul Uniunii odată cu instituirea unui regim de informații-cheie destinate investitorilor prin Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM). |
| --- | --- |

(2)

Îmbunătățirea dispozițiilor în materie de transparență a produselor de investiții oferite investitorilor de retail reprezintă o măsură importantă de protecție a investitorilor și o condiție necesară pentru recâștigarea încrederii acestora în piața financiară,
  în special în contextul consecințelor crizei financiare
  . Primele măsuri în această direcție au fost deja luate la nivelul Uniunii odată cu instituirea unui regim de informații-cheie destinate investitorilor prin Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM).

| (3) | Existența unor norme diferite în funcție de sectorul care oferă produsele de investiții și de reglementările naționale din acest domeniu creează condiții de concurență inegale între diferitele produse și canale de distribuție, ridicând astfel noi obstacole în calea unei piețe unice a serviciilor și produselor financiare. Statele membre au întreprins deja acțiuni divergente și necoordonate pentru a remedia deficiențele măsurilor de protecție a investitorilor, iar această tendință are toate șansele să continue. Abordările diferite în materie de informații despre produsele de investiții împiedică crearea unor condiții de concurență echitabile între creatorii produselor de investiții și vânzătorii acestora, denaturând astfel concurența. Totodată, din acest motiv investitorii nu beneficiază de același nivel de protecție în întreaga Uniune. Astfel de divergențe reprezintă un obstacol în calea instaurării și a bunei funcționări a pieței unice. În consecință, temeiul juridic adecvat este articolul 114 din TFUE, interpretat în conformitate cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(3)

Existența unor norme diferite în funcție de sectorul care oferă produsele de investiții și de reglementările naționale din acest domeniu creează condiții de concurență inegale între diferitele produse și canale de distribuție, ridicând astfel noi obstacole în calea unei piețe unice a serviciilor și produselor financiare. Statele membre au întreprins deja acțiuni divergente și necoordonate pentru a remedia deficiențele măsurilor de protecție a investitorilor, iar această tendință are toate șansele să continue. Abordările diferite în materie de informații despre produsele de investiții împiedică crearea unor condiții de concurență echitabile între creatorii produselor de investiții și vânzătorii acestora, denaturând astfel concurența. Totodată, din acest motiv investitorii nu beneficiază de același nivel de protecție în întreaga Uniune. Astfel de divergențe reprezintă un obstacol în calea instaurării și a bunei funcționări a pieței unice. În consecință, temeiul juridic adecvat este articolul 114 din TFUE, interpretat în conformitate cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene.

| (4) | Pentru a împiedica aplicarea unor reglementări divergente
  și pentru a reduce costul și incertitudinea pentru furnizorii și distribuitorii de produse
  , este necesar să fie instituite norme uniforme la nivelul Uniunii în materie de transparență, care să se aplice tuturor participanților la piața produselor de investiții. Trebuie adoptat așadar un regulament care să prevadă un standard comun aplicabil documentelor cu informații-cheie, pentru a putea armoniza astfel formatul și conținutul acestora. Aplicabilitatea directă a dispozițiilor unui regulament ar trebui să asigure faptul că toți participanții pe piața produselor de investiții sunt supuși acelorași cerințe. Acest lucru ar trebui să garanteze furnizarea unor informații uniforme, evitându-se cerințele naționale divergente care ar putea rezulta în urma transpunerii unei directive. Regulamentul este instrumentul adecvat și pentru a garanta că toate persoanele care vând produse de investiții sunt supuse unor cerințe uniforme în ceea ce privește furnizarea documentelor cu informații-cheie investitorilor de retail. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a împiedica aplicarea unor reglementări divergente
  și pentru a reduce costul și incertitudinea pentru furnizorii și distribuitorii de produse
  , este necesar să fie instituite norme uniforme la nivelul Uniunii în materie de transparență, care să se aplice tuturor participanților la piața produselor de investiții. Trebuie adoptat așadar un regulament care să prevadă un standard comun aplicabil documentelor cu informații-cheie, pentru a putea armoniza astfel formatul și conținutul acestora. Aplicabilitatea directă a dispozițiilor unui regulament ar trebui să asigure faptul că toți participanții pe piața produselor de investiții sunt supuși acelorași cerințe. Acest lucru ar trebui să garanteze furnizarea unor informații uniforme, evitându-se cerințele naționale divergente care ar putea rezulta în urma transpunerii unei directive. Regulamentul este instrumentul adecvat și pentru a garanta că toate persoanele care vând produse de investiții sunt supuse unor cerințe uniforme în ceea ce privește furnizarea documentelor cu informații-cheie investitorilor de retail.

| (5) | Îmbunătățirea informațiilor despre produsele de investiții este esențială pentru a recâștiga încrederea investitorilor de retail în piețele financiare, însă la fel de importantă este reglementarea eficientă a proceselor de vânzare a acestor produse. Prezentul regulament vine în completarea măsurilor în materie de distribuție
  (inclusiv consultanță pentru investiții, măsuri de protecție a investitorilor sau alte servicii de vânzare)
  , prevăzute în Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4). și a măsurilor privind distribuirea produselor de asigurare prevăzute în Directiva 2002/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5). |
| --- | --- |

(5)

Îmbunătățirea informațiilor despre produsele de investiții este esențială pentru a recâștiga încrederea investitorilor de retail în piețele financiare, însă la fel de importantă este reglementarea eficientă a proceselor de vânzare a acestor produse. Prezentul regulament vine în completarea măsurilor în materie de distribuție
  (inclusiv consultanță pentru investiții, măsuri de protecție a investitorilor sau alte servicii de vânzare)
  , prevăzute în Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4). și a măsurilor privind distribuirea produselor de asigurare prevăzute în Directiva 2002/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5).

| (6) | Prezentul regulament ar trebui să se aplice tuturor produselor
  și investițiilor-suport
  , indiferent de forma sau structura lor, create de sectorul serviciilor financiare pentru a oferi oportunități de investiții investitorilor de retail, dacă randamentul oferit investitorului depinde de performanța unuia sau mai multor active sau valori de referință ▌. Ar trebui incluse așadar produse de investiții precum fondurile de investiții
  și
  polițele de asigurare de viață
  , precum și investițiile-suport pentru respectivele fonduri de investiții și polițe de asigurare de viață
  și produsele ▌de retail
  care includ active care sunt deținute direct, precum obligațiunile suverane sau ofertele publice de acțiuni sau acțiunile admise la tranzacționare pe o piață reglementată situată sau care funcționează într-un stat membru
  .
  Pachetele de produse structurate de retail
  se plasează între investitor și piețe printr-un proces de „împachetare” în cadrul căruia sunt puse laolaltă active pentru a crea o expunere diferită, a oferi produse cu caracteristici diferite sau a crea structuri de costuri diferite în comparație cu o participație directă. Această „împachetare” le poate permite investitorilor de retail să se angajeze în strategii de investiții care altminteri ar fi inaccesibile sau nepractice, însă poate necesita totodată punerea la dispoziție a unor informații suplimentare, în special pentru a face posibile comparațiile între diferitele moduri de împachetare a investițiilor
  și pentru a se asigura că investitorii de retail pot să înțeleagă caracteristicile-cheie și riscurile produselor de investiții de retail
  . |
| --- | --- |

(6)

Prezentul regulament ar trebui să se aplice tuturor produselor
  și investițiilor-suport
  , indiferent de forma sau structura lor, create de sectorul serviciilor financiare pentru a oferi oportunități de investiții investitorilor de retail, dacă randamentul oferit investitorului depinde de performanța unuia sau mai multor active sau valori de referință ▌. Ar trebui incluse așadar produse de investiții precum fondurile de investiții
  și
  polițele de asigurare de viață
  , precum și investițiile-suport pentru respectivele fonduri de investiții și polițe de asigurare de viață
  și produsele ▌de retail
  care includ active care sunt deținute direct, precum obligațiunile suverane sau ofertele publice de acțiuni sau acțiunile admise la tranzacționare pe o piață reglementată situată sau care funcționează într-un stat membru
  .
  Pachetele de produse structurate de retail
  se plasează între investitor și piețe printr-un proces de „împachetare” în cadrul căruia sunt puse laolaltă active pentru a crea o expunere diferită, a oferi produse cu caracteristici diferite sau a crea structuri de costuri diferite în comparație cu o participație directă. Această „împachetare” le poate permite investitorilor de retail să se angajeze în strategii de investiții care altminteri ar fi inaccesibile sau nepractice, însă poate necesita totodată punerea la dispoziție a unor informații suplimentare, în special pentru a face posibile comparațiile între diferitele moduri de împachetare a investițiilor
  și pentru a se asigura că investitorii de retail pot să înțeleagă caracteristicile-cheie și riscurile produselor de investiții de retail
  .

| (6a) | Prezentul regulament ar trebui să se aplice și acțiunilor sau unităților vehiculelor cu scop special și ale societăților holding pe care un creator de produse de investiții le poate concepe pentru a evita prezentul regulament. |
| --- | --- |

(6a)

Prezentul regulament ar trebui să se aplice și acțiunilor sau unităților vehiculelor cu scop special și ale societăților holding pe care un creator de produse de investiții le poate concepe pentru a evita prezentul regulament.

| (6b) | Pachetele de produse de investiții ar trebui să ofere beneficii clare pentru investitorii de retail, cum ar fi repartizarea riscurilor investițiilor în mai multe sectoare economice diferite sau la mai multe active-suport. Cu toate acestea, tehnicile de împachetare pot fi, de asemenea, folosite pentru a crea caracteristici ale produselor de investiții care au scopul de a induce consumatorii în eroare atunci când aceștia iau decizii în materie de investiții. Anumite produse cu rate promoționale profită de înclinațiile de comportament ale investitorilor, în acest caz de preferința acestora pentru venituri atractive imediate. Utilizarea unor denumiri de produse care implică o siguranță mai mare decât este posibil profită de înclinațiile de comportament ale consumatorilor într-un mod comparabil, mizând pe aversiunea lor față de risc. Prin urmare, aceste tehnici de împachetare creează riscul ca investitorii să se concentreze puternic pe beneficiile financiare imediate fără să realizeze pe deplin riscurile aferente care pot apărea în viitor. Prezentul regulament ar trebui să vizeze evitarea caracteristicilor de împachetare care exploatează înclinațiile investitorilor din cadrul procesului decizional și să promoveze transparența și o mai bună înțelegere a riscurilor legate de pachetele de produse de investiții de retail. |
| --- | --- |

(6b)

Pachetele de produse de investiții ar trebui să ofere beneficii clare pentru investitorii de retail, cum ar fi repartizarea riscurilor investițiilor în mai multe sectoare economice diferite sau la mai multe active-suport. Cu toate acestea, tehnicile de împachetare pot fi, de asemenea, folosite pentru a crea caracteristici ale produselor de investiții care au scopul de a induce consumatorii în eroare atunci când aceștia iau decizii în materie de investiții. Anumite produse cu rate promoționale profită de înclinațiile de comportament ale investitorilor, în acest caz de preferința acestora pentru venituri atractive imediate. Utilizarea unor denumiri de produse care implică o siguranță mai mare decât este posibil profită de înclinațiile de comportament ale consumatorilor într-un mod comparabil, mizând pe aversiunea lor față de risc. Prin urmare, aceste tehnici de împachetare creează riscul ca investitorii să se concentreze puternic pe beneficiile financiare imediate fără să realizeze pe deplin riscurile aferente care pot apărea în viitor. Prezentul regulament ar trebui să vizeze evitarea caracteristicilor de împachetare care exploatează înclinațiile investitorilor din cadrul procesului decizional și să promoveze transparența și o mai bună înțelegere a riscurilor legate de pachetele de produse de investiții de retail.

| (7) | ▌Produsele de asigurare care nu oferă oportunități de investiții ▌ar trebui ▌excluse din domeniul de aplicare al regulamentului. ▌Întrucât prezentul regulament se axează pe îmbunătățirea comparabilității și a inteligibilității informațiilor despre produsele de investiții destinate investitorilor de retail,
  produsele
  de pensii ocupaționale
  și produsele individuale de pensii
  ar trebui excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, cu condiția ca legea națională să prevadă o contribuție financiară din partea angajatorului și ca angajatul
  sau angajatorul
  să nu aibă posibilitatea de a alege furnizorul pensiei ocupaționale. Fondurile de investiții dedicate investitorilor instituționali nu intră nici ele sub incidența prezentului regulament, deoarece nu sunt propuse spre vânzare investitorilor de retail. Cu toate acestea, produsele de investiții care au ca scop acumularea de economii pentru pensii private trebuie incluse în domeniul de aplicare al regulamentului, deoarece ele sunt adesea în concurență cu celelalte produse acoperite de prezentul regulament și sunt distribuite în mod similar investitorilor de retail. |
| --- | --- |

(7)

▌Produsele de asigurare care nu oferă oportunități de investiții ▌ar trebui ▌excluse din domeniul de aplicare al regulamentului. ▌Întrucât prezentul regulament se axează pe îmbunătățirea comparabilității și a inteligibilității informațiilor despre produsele de investiții destinate investitorilor de retail,
  produsele
  de pensii ocupaționale
  și produsele individuale de pensii
  ar trebui excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, cu condiția ca legea națională să prevadă o contribuție financiară din partea angajatorului și ca angajatul
  sau angajatorul
  să nu aibă posibilitatea de a alege furnizorul pensiei ocupaționale. Fondurile de investiții dedicate investitorilor instituționali nu intră nici ele sub incidența prezentului regulament, deoarece nu sunt propuse spre vânzare investitorilor de retail. Cu toate acestea, produsele de investiții care au ca scop acumularea de economii pentru pensii private trebuie incluse în domeniul de aplicare al regulamentului, deoarece ele sunt adesea în concurență cu celelalte produse acoperite de prezentul regulament și sunt distribuite în mod similar investitorilor de retail.

| (8) | Pentru a clarifica interacțiunea dintre obligațiile prevăzute de prezentul regulament și cele prevăzute de Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) și de Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7), este necesar să se precizeze că aceste directive
  completează
  prezentul regulament.
  În special, documentul cu informații-cheie ar trebui să cuprindă rezumatul informațiilor-cheie conform articolului 5 alineatul (2) din Directiva 2003/71/CE, ulterior revizuirii prezentului regulament. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a clarifica interacțiunea dintre obligațiile prevăzute de prezentul regulament și cele prevăzute de Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) și de Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7), este necesar să se precizeze că aceste directive
  completează
  prezentul regulament.
  În special, documentul cu informații-cheie ar trebui să cuprindă rezumatul informațiilor-cheie conform articolului 5 alineatul (2) din Directiva 2003/71/CE, ulterior revizuirii prezentului regulament.

| (8a) | Creatorii produselor de investiții ar trebui să se asigure că produsul de investiții pe care îl structurează este compatibil cu profilul investitorilor de retail vizați. Prin urmare, ei ar trebui să instituie un proces de aprobare prealabilă a produselor pentru a se asigura că produsele lor de investiții nu expun investitorii de retail la active-suport al căror profil de risc și de randament nu poate fi ușor înțeles. |
| --- | --- |

(8a)

Creatorii produselor de investiții ar trebui să se asigure că produsul de investiții pe care îl structurează este compatibil cu profilul investitorilor de retail vizați. Prin urmare, ei ar trebui să instituie un proces de aprobare prealabilă a produselor pentru a se asigura că produsele lor de investiții nu expun investitorii de retail la active-suport al căror profil de risc și de randament nu poate fi ușor înțeles.

| (8b) | Autorităților competente și autorităților europene de supraveghere (AES) ar trebui să li se pună la dispoziție, la cerere, toate informațiile necesare pentru a verifica conținutul documentelor cu informații-cheie, pentru a evalua respectarea prezentului regulament și pentru a asigura protecția clienților și a investitorilor de pe piețele financiare. Competențele Autorității Bancare Europene (EBA) și ale Autorității Europene pentru Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA) ar trebui aliniate în mod coerent cu competențele Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), conform Directivei Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului [MIFIR]. |
| --- | --- |

(8b)

Autorităților competente și autorităților europene de supraveghere (AES) ar trebui să li se pună la dispoziție, la cerere, toate informațiile necesare pentru a verifica conținutul documentelor cu informații-cheie, pentru a evalua respectarea prezentului regulament și pentru a asigura protecția clienților și a investitorilor de pe piețele financiare. Competențele Autorității Bancare Europene (EBA) și ale Autorității Europene pentru Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA) ar trebui aliniate în mod coerent cu competențele Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), conform Directivei Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului [MIFIR].

| (9) | Creatorii produselor de investiții – administratori de fonduri, societăți de asigurare, emitenți de valori mobiliare, instituții de credit sau firme de investiții – sunt cei care trebuie să elaboreze documentul cu informații-cheie despre produsele de investiții pe care le creează, deoarece sunt cei mai în măsură să cunoască produsul și sunt responsabili de acesta.
  Creatorii produselor de investiții ar trebui să pună documentul cu informații-cheie la dispoziția persoanelor care pun în vânzare produsul de investiții.
  Documentul
  cu informații-cheie, precum și anexa acestuia (inclusiv taxele)
  ar trebui
  elaborate
  de creatorul produsului de investiții
  și de persoana care vinde produsul de investiții
  înainte ca produsul să fie oferit spre vânzare investitorilor de retail. Cu toate acestea, atunci când un produs nu este vândut investitorilor de retail, nu este necesară elaborarea unui document cu informații-cheie, iar atunci când elaborarea unui asemenea document nu este practică pentru creatorul produsului de investiții, această sarcină poate fi delegată altor persoane.
  Atunci când elaborarea documentului cu informații-cheie se deleagă, parțial sau integral, terților, creatorului produsului de investiții îi revine responsabilitatea generală de a elabora și de a stabili conținutul acestui document cu informații-cheie.
  Pentru a asigura difuzarea și disponibilitatea pe scară largă a documentelor cu informații-cheie, prezentul regulament trebuie să permită publicarea acestora de către creatorii de produse de investiții prin intermediul unui site internet, la alegerea lor. |
| --- | --- |

(9)

Creatorii produselor de investiții – administratori de fonduri, societăți de asigurare, emitenți de valori mobiliare, instituții de credit sau firme de investiții – sunt cei care trebuie să elaboreze documentul cu informații-cheie despre produsele de investiții pe care le creează, deoarece sunt cei mai în măsură să cunoască produsul și sunt responsabili de acesta.
  Creatorii produselor de investiții ar trebui să pună documentul cu informații-cheie la dispoziția persoanelor care pun în vânzare produsul de investiții.
  Documentul
  cu informații-cheie, precum și anexa acestuia (inclusiv taxele)
  ar trebui
  elaborate
  de creatorul produsului de investiții
  și de persoana care vinde produsul de investiții
  înainte ca produsul să fie oferit spre vânzare investitorilor de retail. Cu toate acestea, atunci când un produs nu este vândut investitorilor de retail, nu este necesară elaborarea unui document cu informații-cheie, iar atunci când elaborarea unui asemenea document nu este practică pentru creatorul produsului de investiții, această sarcină poate fi delegată altor persoane.
  Atunci când elaborarea documentului cu informații-cheie se deleagă, parțial sau integral, terților, creatorului produsului de investiții îi revine responsabilitatea generală de a elabora și de a stabili conținutul acestui document cu informații-cheie.
  Pentru a asigura difuzarea și disponibilitatea pe scară largă a documentelor cu informații-cheie, prezentul regulament trebuie să permită publicarea acestora de către creatorii de produse de investiții prin intermediul unui site internet, la alegerea lor.

| (10) | Pentru a răspunde nevoilor investitorilor de retail, este necesar să se garanteze că informațiile despre produsele de investiții sunt corecte, clare și neechivoce pentru acești investitori. Prezentul regulament ar trebui așadar să prevadă standarde comune pentru elaborarea documentului cu informații-cheie, astfel încât acesta
  să poată fi înțeles de către
  investitorii de retail. Date fiind dificultățile cu care se confruntă mulți dintre investitorii de retail pentru a înțelege terminologia financiară specializată, o atenție deosebită trebuie acordată vocabularului și stilului de redactare utilizate în document. Trebuie prevăzute totodată reguli privind limba în care se redactează documentul.
  Calcularea costurilor care pot apărea ar trebui, de asemenea, explicată în mod inteligibil.
  În plus, investitorii de retail trebuie să poată înțelege documentul cu informații-cheie ca atare, fără a consulta alte informații.
  Totuși, acest lucru nu ar trebui să împiedice utilizarea în documentul cu informații-cheie a referințelor încrucișate la alte documente care conțin informații suplimentare ce ar putea prezenta interes pentru anumiți investitori de retail. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a răspunde nevoilor investitorilor de retail, este necesar să se garanteze că informațiile despre produsele de investiții sunt corecte, clare și neechivoce pentru acești investitori. Prezentul regulament ar trebui așadar să prevadă standarde comune pentru elaborarea documentului cu informații-cheie, astfel încât acesta
  să poată fi înțeles de către
  investitorii de retail. Date fiind dificultățile cu care se confruntă mulți dintre investitorii de retail pentru a înțelege terminologia financiară specializată, o atenție deosebită trebuie acordată vocabularului și stilului de redactare utilizate în document. Trebuie prevăzute totodată reguli privind limba în care se redactează documentul.
  Calcularea costurilor care pot apărea ar trebui, de asemenea, explicată în mod inteligibil.
  În plus, investitorii de retail trebuie să poată înțelege documentul cu informații-cheie ca atare, fără a consulta alte informații.
  Totuși, acest lucru nu ar trebui să împiedice utilizarea în documentul cu informații-cheie a referințelor încrucișate la alte documente care conțin informații suplimentare ce ar putea prezenta interes pentru anumiți investitori de retail.

| (11) | Investitorilor de retail trebuie să li se pună la dispoziție informațiile de care au nevoie pentru a lua o decizie de investiție în cunoștință de cauză și pentru a compara diferitele produse de investiții, însă dacă aceste informații nu sunt concise, există riscul ca investitorii să nu le folosească. Documentul cu informații-cheie ar trebui așadar să conțină numai informații-cheie, în principal referitoare la natura și caracteristicile produsului, la posibilitatea de a pierde capital, la costurile și la profilul de risc
  și de randament
  al produsului
  , sub forma unui indicator sintetic, pentru produs și investiția sa suport,
  informații relevante cu privire la performanța produsului și alte informații specifice care pot fi necesare pentru înțelegerea caracteristicilor diferitelor tipuri de produse, inclusiv ale celor destinate utilizării pentru planificarea pensionării.
  Comisia Europeană ar trebui să ia în considerare oportunitatea de a înființa agenția europeană publică de rating de credit, menționată în Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 16 ianuarie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1060/2009 privind agențiile de rating de credit

   (8)

  , pentru a furniza informații-cheie privind profilul de risc aferent obligațiunilor suverane emise de statele membre. |
| --- | --- |

(11)

Investitorilor de retail trebuie să li se pună la dispoziție informațiile de care au nevoie pentru a lua o decizie de investiție în cunoștință de cauză și pentru a compara diferitele produse de investiții, însă dacă aceste informații nu sunt concise, există riscul ca investitorii să nu le folosească. Documentul cu informații-cheie ar trebui așadar să conțină numai informații-cheie, în principal referitoare la natura și caracteristicile produsului, la posibilitatea de a pierde capital, la costurile și la profilul de risc
  și de randament
  al produsului
  , sub forma unui indicator sintetic, pentru produs și investiția sa suport,
  informații relevante cu privire la performanța produsului și alte informații specifice care pot fi necesare pentru înțelegerea caracteristicilor diferitelor tipuri de produse, inclusiv ale celor destinate utilizării pentru planificarea pensionării.
  Comisia Europeană ar trebui să ia în considerare oportunitatea de a înființa agenția europeană publică de rating de credit, menționată în Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 16 ianuarie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1060/2009 privind agențiile de rating de credit

   (8)

  , pentru a furniza informații-cheie privind profilul de risc aferent obligațiunilor suverane emise de statele membre.

| (11a) | Investitorii ar trebui să aibă o imagine clară a costurilor și taxelor pe care le vor suporta în cadrul investiției lor, nu doar la momentul tranzacției, ci pe parcursul unei investiții. Taxele ar trebui făcute publice pe deplin în mod complex, cumulativ, dar și în termeni monetari. Taxele pentru serviciile de consultanță ar trebui calculate în mod simplu pentru a facilita investitorului înțelegerea costurilor pe care le va suporta. |
| --- | --- |

(11a)

Investitorii ar trebui să aibă o imagine clară a costurilor și taxelor pe care le vor suporta în cadrul investiției lor, nu doar la momentul tranzacției, ci pe parcursul unei investiții. Taxele ar trebui făcute publice pe deplin în mod complex, cumulativ, dar și în termeni monetari. Taxele pentru serviciile de consultanță ar trebui calculate în mod simplu pentru a facilita investitorului înțelegerea costurilor pe care le va suporta.

| (11b) | EBA, EIOPA și ESMA ar trebui să dezvolte un analizator de fonduri online, care ar permite investitorilor să calculeze valoarea finală a investiției lor după ce au fost luate în considerare taxele și costurile. |
| --- | --- |

(11b)

EBA, EIOPA și ESMA ar trebui să dezvolte un analizator de fonduri online, care ar permite investitorilor să calculeze valoarea finală a investiției lor după ce au fost luate în considerare taxele și costurile.

| (12) | Documentul cu informații-cheie ar trebui elaborat într-un format care să le permită investitorilor de retail să compare diferite produse de investiții, întrucât comportamentele și capacitățile consumatorilor impun
  elaborarea și redactarea atente ale
  formatului,
  ale
  prezentării și
  ale
  conținutului informațiilor pentru a maximiza gradul de
  interes față de documentul cu informații-cheie și, astfel, pentru a spori educația financiară, precum și
  gradul de înțelegere și de utilizare a informațiilor. Informațiile trebuie să apară în aceeași ordine și sub aceleași rubrici în fiecare document. În plus, detaliile informațiilor care trebuie incluse în documentul cu informații-cheie pentru diferite produse și forma de prezentare a acestor informații trebuie armonizate deplin prin acte delegate care să ia în calcul cercetările efectuate și pe cele aflate în curs privind comportamentul consumatorilor, inclusiv rezultatele testelor de eficacitate pentru diferite modalități de prezentare a informațiilor efectuate în rândul consumatorilor. În plus, unele produse de investiții le oferă investitorilor de retail posibilitatea de a alege între mai multe investiții-suport și pot avea costuri și taxe care depind de caracteristicile personale ale clientului, precum vârsta, sau de suma aleasă spre a fi investită. Este necesar ca aceste produse să fie luate în calcul la elaborarea formatului. |
| --- | --- |

(12)

Documentul cu informații-cheie ar trebui elaborat într-un format care să le permită investitorilor de retail să compare diferite produse de investiții, întrucât comportamentele și capacitățile consumatorilor impun
  elaborarea și redactarea atente ale
  formatului,
  ale
  prezentării și
  ale
  conținutului informațiilor pentru a maximiza gradul de
  interes față de documentul cu informații-cheie și, astfel, pentru a spori educația financiară, precum și
  gradul de înțelegere și de utilizare a informațiilor. Informațiile trebuie să apară în aceeași ordine și sub aceleași rubrici în fiecare document. În plus, detaliile informațiilor care trebuie incluse în documentul cu informații-cheie pentru diferite produse și forma de prezentare a acestor informații trebuie armonizate deplin prin acte delegate care să ia în calcul cercetările efectuate și pe cele aflate în curs privind comportamentul consumatorilor, inclusiv rezultatele testelor de eficacitate pentru diferite modalități de prezentare a informațiilor efectuate în rândul consumatorilor. În plus, unele produse de investiții le oferă investitorilor de retail posibilitatea de a alege între mai multe investiții-suport și pot avea costuri și taxe care depind de caracteristicile personale ale clientului, precum vârsta, sau de suma aleasă spre a fi investită. Este necesar ca aceste produse să fie luate în calcul la elaborarea formatului.

| (12a) | La începutul documentului cu informații-cheie ar trebui să apară un avertisment privind complexitatea pentru produsele complexe considerate nepotrivite pentru investitorii de retail. Acest nivel suplimentar de transparență va ajuta consumatorii să ia o decizie în cunoștință de cauză cu privire la nivelul de risc pe care și-l asumă și va contribui la evitarea vânzării inadecvate a produselor. |
| --- | --- |

(12a)

La începutul documentului cu informații-cheie ar trebui să apară un avertisment privind complexitatea pentru produsele complexe considerate nepotrivite pentru investitorii de retail. Acest nivel suplimentar de transparență va ajuta consumatorii să ia o decizie în cunoștință de cauză cu privire la nivelul de risc pe care și-l asumă și va contribui la evitarea vânzării inadecvate a produselor.

| (13) | Investitorii de retail au început să nu se mai limiteze la a urmări doar câștigurile financiare aduse de deciziile lor de investiții. Ei urmăresc adesea și alte scopuri, de exemplu obiective sociale sau de mediu. În plus, informațiile despre aspectele nefinanciare ale investițiilor pot fi importante pentru cei care doresc să facă investiții sustenabile pe termen lung. Cu toate acestea, informațiile despre rezultatele pe plan social, ecologic sau al guvernanței urmărite de creatorul unui produs de investiții pot fi dificil de comparat sau pot lipsi. De aceea, este de dorit o armonizare mai puternică a detaliilor informațiilor prin care se precizează dacă au fost luate în considerare aspecte de mediu, sociale sau de guvernanță și, în caz afirmativ, în ce mod. |
| --- | --- |

(13)

Investitorii de retail au început să nu se mai limiteze la a urmări doar câștigurile financiare aduse de deciziile lor de investiții. Ei urmăresc adesea și alte scopuri, de exemplu obiective sociale sau de mediu. În plus, informațiile despre aspectele nefinanciare ale investițiilor pot fi importante pentru cei care doresc să facă investiții sustenabile pe termen lung. Cu toate acestea, informațiile despre rezultatele pe plan social, ecologic sau al guvernanței urmărite de creatorul unui produs de investiții pot fi dificil de comparat sau pot lipsi. De aceea, este de dorit o armonizare mai puternică a detaliilor informațiilor prin care se precizează dacă au fost luate în considerare aspecte de mediu, sociale sau de guvernanță și, în caz afirmativ, în ce mod.

| (14) | Documentul cu informații-cheie ar trebui să poată fi diferențiat în mod clar
  și separat
  de orice materiale de marketing. Importanța lui nu trebuie diminuată de aceste alte documente.
  Investitorul de retail ar trebui să confirme primirea. |
| --- | --- |

(14)

Documentul cu informații-cheie ar trebui să poată fi diferențiat în mod clar
  și separat
  de orice materiale de marketing. Importanța lui nu trebuie diminuată de aceste alte documente.
  Investitorul de retail ar trebui să confirme primirea.

| (15) | Pentru a garanta că documentul cu informații-cheie conține informații fiabile, prezentul regulament trebuie să le impună creatorilor de produse de investiții
  și persoanelor care vând produse de investiții
  obligația de a actualiza acest document.
  Entitatea care furnizează sau care vinde documentul cu informații-cheie ar trebui să se asigure și de actualizarea informațiilor puse la dispoziția investitorului de retail.
  În acest scop, este necesar să se prevadă, într-un act delegat care va fi adoptat de Comisie, norme detaliate referitoare la condițiile și frecvența reexaminării informațiilor
  și anexelor sale
  și la modificarea documentului cu informații-cheie.
  Documentul cu informații-cheie și toate actualizările acestuia ar trebui comunicate autorității competente. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a garanta că documentul cu informații-cheie conține informații fiabile, prezentul regulament trebuie să le impună creatorilor de produse de investiții
  și persoanelor care vând produse de investiții
  obligația de a actualiza acest document.
  Entitatea care furnizează sau care vinde documentul cu informații-cheie ar trebui să se asigure și de actualizarea informațiilor puse la dispoziția investitorului de retail.
  În acest scop, este necesar să se prevadă, într-un act delegat care va fi adoptat de Comisie, norme detaliate referitoare la condițiile și frecvența reexaminării informațiilor
  și anexelor sale
  și la modificarea documentului cu informații-cheie.
  Documentul cu informații-cheie și toate actualizările acestuia ar trebui comunicate autorității competente.

| (16) | Documentele cu informații-cheie constituie baza deciziilor de investiții luate de investitorii de retail. De aceea, creatorii de produse de investiții
  și persoanele care pun în vânzare produse de investiții
  au față de investitorii de retail responsabilitatea de a garanta că respectă dispozițiile prezentului regulament. Este important așadar ca investitorii de retail care s-au bazat pe un document cu informații-cheie pentru luarea unei decizii de investiție să aibă efectiv dreptul la despăgubiri. Totodată, este necesar ca toți investitorii de retail din Uniune să aibă același drept de a cere compensarea pagubelor suferite din cauza nerespectării de către creatorii de produse de investiții a cerințelor prevăzute de prezentul regulament. Prin urmare, regulile privind răspunderea creatorilor de produse de investiții trebuie armonizate.
  De asemenea, pentru a se asigura consecvența, este necesar să se introducă o abordare armonizată a sancțiunilor.
  Prezentul regulament ar trebuie să prevadă posibilitatea investitorului de retail de a-l trage la răspundere pe creatorul produsului pentru încălcarea prezentului regulament, în cazul în care suferă o pierdere ca urmare a utilizării documentului cu informații-cheie care
  a fost echivoc, incorect sau în dezacord cu prospectul sau, în cazul în care nu este elaborat niciun prospect, cu termenii și condițiile produsului
  . |
| --- | --- |

(16)

Documentele cu informații-cheie constituie baza deciziilor de investiții luate de investitorii de retail. De aceea, creatorii de produse de investiții
  și persoanele care pun în vânzare produse de investiții
  au față de investitorii de retail responsabilitatea de a garanta că respectă dispozițiile prezentului regulament. Este important așadar ca investitorii de retail care s-au bazat pe un document cu informații-cheie pentru luarea unei decizii de investiție să aibă efectiv dreptul la despăgubiri. Totodată, este necesar ca toți investitorii de retail din Uniune să aibă același drept de a cere compensarea pagubelor suferite din cauza nerespectării de către creatorii de produse de investiții a cerințelor prevăzute de prezentul regulament. Prin urmare, regulile privind răspunderea creatorilor de produse de investiții trebuie armonizate.
  De asemenea, pentru a se asigura consecvența, este necesar să se introducă o abordare armonizată a sancțiunilor.
  Prezentul regulament ar trebuie să prevadă posibilitatea investitorului de retail de a-l trage la răspundere pe creatorul produsului pentru încălcarea prezentului regulament, în cazul în care suferă o pierdere ca urmare a utilizării documentului cu informații-cheie care
  a fost echivoc, incorect sau în dezacord cu prospectul sau, în cazul în care nu este elaborat niciun prospect, cu termenii și condițiile produsului
  .

| (17) | Având în vedere că, în general, investitorii de retail nu cunosc în profunzime procedurile interne ale creatorilor de produse de retail,
  investitorului de retail ar trebui să îi revină
  sarcina probei ▌.
  Investitorul de retail ar trebui să indice în ce sens consideră
  că documentul cu informații-cheie
  nu respectă obligațiile prevăzute în
  prezentul regulament.
  Prin urmare, sarcina de a răspunde acestei cereri ar trebui să îi revină creatorului produsului. |
| --- | --- |

(17)

Având în vedere că, în general, investitorii de retail nu cunosc în profunzime procedurile interne ale creatorilor de produse de retail,
  investitorului de retail ar trebui să îi revină
  sarcina probei ▌.
  Investitorul de retail ar trebui să indice în ce sens consideră
  că documentul cu informații-cheie
  nu respectă obligațiile prevăzute în
  prezentul regulament.
  Prin urmare, sarcina de a răspunde acestei cereri ar trebui să îi revină creatorului produsului.

| (18) | ▌Răspunderea civilă a creatorului
  unui produs
  de investiții
  care nu este acoperită
  de prezentul regulament ar trebui să fie
  reglementată
  de legea națională aplicabilă, determinată conform normelor pertinente de drept internațional privat. Instanța competentă pentru a decide într-o acțiune în răspundere civilă intentată de un investitor de retail trebuie determinată conform regulilor pertinente în materie de competență judiciară internațională. |
| --- | --- |

(18)

▌Răspunderea civilă a creatorului
  unui produs
  de investiții
  care nu este acoperită
  de prezentul regulament ar trebui să fie
  reglementată
  de legea națională aplicabilă, determinată conform normelor pertinente de drept internațional privat. Instanța competentă pentru a decide într-o acțiune în răspundere civilă intentată de un investitor de retail trebuie determinată conform regulilor pertinente în materie de competență judiciară internațională.

| (19) | Pentru ca investitorul de retail să poată lua o decizie de investiție în cunoștință de cauză, persoanele care vând produse de investiții trebuie să aibă obligația de a furniza documentul cu informații-cheie cu suficient timp înainte de încheierea unei tranzacții.
  Investitorul ar trebui să semneze, în persoană sau prin semnătură electronică, pentru a demonstra că a primit documentul cu informații-cheie.
  Această cerință ar trebui
  să se aplice
  indiferent de locul și de modul de desfășurare a unei tranzacții. Persoanele care
  oferă consiliere cu privire la produsele de investiții sau care
  vând produse de investiții sunt atât distribuitorii, cât și creatorii produselor de investiții, dacă aceștia decid
  să ofere consiliere sau
  să vândă ei înșiși produsul direct către investitorii de retail.
  Prezentul regulament nu aduce atingere Directivei 2002/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (9)

  . Dacă este posibil, investitorii ar trebui să aibă la dispoziție o perioadă „de gândire”, în care pot decide să anuleze tranzacția. |
| --- | --- |

(19)

Pentru ca investitorul de retail să poată lua o decizie de investiție în cunoștință de cauză, persoanele care vând produse de investiții trebuie să aibă obligația de a furniza documentul cu informații-cheie cu suficient timp înainte de încheierea unei tranzacții.
  Investitorul ar trebui să semneze, în persoană sau prin semnătură electronică, pentru a demonstra că a primit documentul cu informații-cheie.
  Această cerință ar trebui
  să se aplice
  indiferent de locul și de modul de desfășurare a unei tranzacții. Persoanele care
  oferă consiliere cu privire la produsele de investiții sau care
  vând produse de investiții sunt atât distribuitorii, cât și creatorii produselor de investiții, dacă aceștia decid
  să ofere consiliere sau
  să vândă ei înșiși produsul direct către investitorii de retail.
  Prezentul regulament nu aduce atingere Directivei 2002/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (9)

  . Dacă este posibil, investitorii ar trebui să aibă la dispoziție o perioadă „de gândire”, în care pot decide să anuleze tranzacția.

| (20) | Este necesar să se prevadă reguli uniforme pentru a le oferi persoanelor care vând produsul de investiții o oarecare libertate de alegere în ceea ce privește suportul pe care furnizează documentul cu informații-cheie investitorilor de retail, permițând utilizarea comunicațiilor electronice atunci când acest lucru este adecvat, având în vedere circumstanțele tranzacției. Investitorul de retail trebuie să aibă însă posibilitatea de a alege să primească documentul pe suport de hârtie. Pentru a asigura accesul consumatorilor la informații, documentul cu informații-cheie trebuie furnizat întotdeauna în mod gratuit. |
| --- | --- |

(20)

Este necesar să se prevadă reguli uniforme pentru a le oferi persoanelor care vând produsul de investiții o oarecare libertate de alegere în ceea ce privește suportul pe care furnizează documentul cu informații-cheie investitorilor de retail, permițând utilizarea comunicațiilor electronice atunci când acest lucru este adecvat, având în vedere circumstanțele tranzacției. Investitorul de retail trebuie să aibă însă posibilitatea de a alege să primească documentul pe suport de hârtie. Pentru a asigura accesul consumatorilor la informații, documentul cu informații-cheie trebuie furnizat întotdeauna în mod gratuit.

| (21) | Pentru a asigura încrederea investitorilor de retail în produsele de investiții
  și în piețele financiare în ansamblu
  , ar trebui prevăzută obligația instituirii unor proceduri interne adecvate pentru ca investitorii de retail să primească de la creatorul produsului de investiții un răspuns pe fond la reclamațiile lor. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a asigura încrederea investitorilor de retail în produsele de investiții
  și în piețele financiare în ansamblu
  , ar trebui prevăzută obligația instituirii unor proceduri interne adecvate pentru ca investitorii de retail să primească de la creatorul produsului de investiții un răspuns pe fond la reclamațiile lor.

| (21a) | Deși îmbunătățirea informațiilor despre produsele de investiții este esențială pentru a recâștiga încrederea investitorilor de retail în piețele financiare, la fel de importantă este elaborarea de norme privind produsele pentru a asigura protecția efectivă a investitorilor de retail. Consultanța incompletă oferită de consultanții financiari, atitudinea părtinitoare în cadrul procesului decizional și dovezile potrivit cărora comportamentul financiar depinde în primul rând de caracteristici psihologice creează probleme care trebuie să fie rezolvate prin reducerea complexității pachetelor de produse de investiții. |
| --- | --- |

(21a)

Deși îmbunătățirea informațiilor despre produsele de investiții este esențială pentru a recâștiga încrederea investitorilor de retail în piețele financiare, la fel de importantă este elaborarea de norme privind produsele pentru a asigura protecția efectivă a investitorilor de retail. Consultanța incompletă oferită de consultanții financiari, atitudinea părtinitoare în cadrul procesului decizional și dovezile potrivit cărora comportamentul financiar depinde în primul rând de caracteristici psihologice creează probleme care trebuie să fie rezolvate prin reducerea complexității pachetelor de produse de investiții.

| (22) | Procedurile de soluționare alternativă a litigiilor permit soluționarea conflictelor mai rapid și cu mai puține costuri decât în instanță, reducând volumul de lucru al sistemului judiciar. Din acest motiv, creatorii produselor de investiții și persoanele care vând aceste produse ar trebui să aibă obligația de a participa la procedurile de acest tip inițiate de investitori de retail în legătură cu drepturile și obligațiile prevăzute de prezentul regulament, sub rezerva unor garanții impuse de principiul protecției juridice efective. Mai exact, procedurile de soluționare alternativă a litigiilor nu ar trebui să încalce drepturile părților la aceste proceduri de a înainta acțiuni în instanță.
  Litigiilor prevăzute în prezentul regulament ar trebui să li se aplice Directiva 2013/11/UE

   (10)

  a Parlamentului European și a Consiliului. |
| --- | --- |

(22)

Procedurile de soluționare alternativă a litigiilor permit soluționarea conflictelor mai rapid și cu mai puține costuri decât în instanță, reducând volumul de lucru al sistemului judiciar. Din acest motiv, creatorii produselor de investiții și persoanele care vând aceste produse ar trebui să aibă obligația de a participa la procedurile de acest tip inițiate de investitori de retail în legătură cu drepturile și obligațiile prevăzute de prezentul regulament, sub rezerva unor garanții impuse de principiul protecției juridice efective. Mai exact, procedurile de soluționare alternativă a litigiilor nu ar trebui să încalce drepturile părților la aceste proceduri de a înainta acțiuni în instanță.
  Litigiilor prevăzute în prezentul regulament ar trebui să li se aplice Directiva 2013/11/UE

   (10)

  a Parlamentului European și a Consiliului.

| (23) | Întrucât documentul cu informații-cheie trebuie elaborat pentru produse de investiții de către entități care își desfășoară activitatea pe piețele financiare în sectorul bancar, al asigurărilor, al valorilor mobiliare și al fondurilor, este extrem de important să se asigure o cooperare armonioasă între diferitele autorități de supraveghere a creatorilor de produse de investiții, pentru ca acestea să aibă o abordare comună în ceea ce privește aplicarea prezentului regulament. |
| --- | --- |

(23)

Întrucât documentul cu informații-cheie trebuie elaborat pentru produse de investiții de către entități care își desfășoară activitatea pe piețele financiare în sectorul bancar, al asigurărilor, al valorilor mobiliare și al fondurilor, este extrem de important să se asigure o cooperare armonioasă între diferitele autorități de supraveghere a creatorilor de produse de investiții, pentru ca acestea să aibă o abordare comună în ceea ce privește aplicarea prezentului regulament.

| (23a) | Sporirea competențelor conferite autorităților de supraveghere de la nivelul Uniunii și de la nivel național ar trebui facilitată prin resurse umane suficiente și prin mijloace financiare adecvate. |
| --- | --- |

(23a)

Sporirea competențelor conferite autorităților de supraveghere de la nivelul Uniunii și de la nivel național ar trebui facilitată prin resurse umane suficiente și prin mijloace financiare adecvate.

| (24) | În conformitate cu Comunicarea Comisiei din decembrie 2010 privind consolidarea regimurilor de sancțiuni în sectorul serviciilor financiare și pentru a asigura îndeplinirea cerințelor prevăzute în prezentul regulament, este important ca statele membre să ia măsurile necesare pentru ca încălcările prezentului regulament să facă obiectul unor sancțiuni și măsuri administrative adecvate. Pentru a garanta că sancțiunile au efect disuasiv și pentru a spori protecția investitorilor prin avertismente despre produsele de investiții comercializate cu încălcarea prezentului regulament, sancțiunile și măsurile ar trebui▌publicate ▌. |
| --- | --- |

(24)

În conformitate cu Comunicarea Comisiei din decembrie 2010 privind consolidarea regimurilor de sancțiuni în sectorul serviciilor financiare și pentru a asigura îndeplinirea cerințelor prevăzute în prezentul regulament, este important ca statele membre să ia măsurile necesare pentru ca încălcările prezentului regulament să facă obiectul unor sancțiuni și măsuri administrative adecvate. Pentru a garanta că sancțiunile au efect disuasiv și pentru a spori protecția investitorilor prin avertismente despre produsele de investiții comercializate cu încălcarea prezentului regulament, sancțiunile și măsurile ar trebui▌publicate ▌.

| (25) | În vederea îndeplinirii obiectivelor prezentului regulament, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru a preciza detaliile formatului și ale formei de prezentare a documentului cu informații-cheie, conținutul informațiilor care trebuie incluse în documentul cu informații-cheie, cerințele detaliate privind momentul furnizării documentului și reexaminarea și modificarea acestuia. Este deosebit de important ca, pe durata activităților pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate
  și activități de testare a acestora de către consumatori
  . Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(25)

În vederea îndeplinirii obiectivelor prezentului regulament, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru a preciza detaliile formatului și ale formei de prezentare a documentului cu informații-cheie, conținutul informațiilor care trebuie incluse în documentul cu informații-cheie, cerințele detaliate privind momentul furnizării documentului și reexaminarea și modificarea acestuia. Este deosebit de important ca, pe durata activităților pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate
  și activități de testare a acestora de către consumatori
  . Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (26) | Comisia ar trebui să adopte proiecte de standarde tehnice de reglementare elaborate de ESMA, EBA și EIOPA potrivit articolului 8 în ceea ce privește metodologia de prezentare a profilului de risc și randament și calcularea costurilor
  , precum și criteriile de mediu, sociale sau de guvernanță,
  prin intermediul unor acte delegate, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu articolele 10-14 din Regulamentele (UE) nr. 1093/2010, 1094/2010 și 1095/2010 (11). |
| --- | --- |

(26)

Comisia ar trebui să adopte proiecte de standarde tehnice de reglementare elaborate de ESMA, EBA și EIOPA potrivit articolului 8 în ceea ce privește metodologia de prezentare a profilului de risc și randament și calcularea costurilor
  , precum și criteriile de mediu, sociale sau de guvernanță,
  prin intermediul unor acte delegate, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu articolele 10-14 din Regulamentele (UE) nr. 1093/2010, 1094/2010 și 1095/2010 (11).

| (27) | Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal efectuată în statele membre în contextul prezentului regulament și sub supravegherea autorităților competente. Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal efectuată de către AES în conformitate cu prezentul regulament și sub supravegherea Autorității europene pentru protecția datelor. Orice operațiune de prelucrare de date cu caracter personal efectuată în contextul prezentului regulament, de exemplu schimbul de astfel de date sau transmiterea lor de către autoritățile competente, trebuie să respecte Directiva 95/46/CE și orice schimb sau transmitere de informații de către AES trebuie să respecte Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

(27)

Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal efectuată în statele membre în contextul prezentului regulament și sub supravegherea autorităților competente. Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal efectuată de către AES în conformitate cu prezentul regulament și sub supravegherea Autorității europene pentru protecția datelor. Orice operațiune de prelucrare de date cu caracter personal efectuată în contextul prezentului regulament, de exemplu schimbul de astfel de date sau transmiterea lor de către autoritățile competente, trebuie să respecte Directiva 95/46/CE și orice schimb sau transmitere de informații de către AES trebuie să respecte Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

| (28) | Deși OPCVM-urile sunt produse de investiții în sensul prezentului regulament, deoarece recent au fost prevăzute cerințe privind informațiile-cheie destinate investitorilor în Directiva 2009/65/CE, este adecvat ca acestor organisme să li se acorde o perioadă de tranziție de 5 ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament în care acesta nu le va fi aplicabil. La sfârșitul perioadei de tranziție, dacă aceasta nu se prelungește, OPCVM-urile vor fi supuse prezentului regulament.
  Aceeași scutire ar trebui să se aplice și non-OPCVM dacă prin legislația națională ele au obligația de a elabora un document cu informații-cheie destinat investitorilor, respectând formatul și conținutul definite la articolele 78-81 din Directiva 2009/65/CE. |
| --- | --- |

(28)

Deși OPCVM-urile sunt produse de investiții în sensul prezentului regulament, deoarece recent au fost prevăzute cerințe privind informațiile-cheie destinate investitorilor în Directiva 2009/65/CE, este adecvat ca acestor organisme să li se acorde o perioadă de tranziție de 5 ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament în care acesta nu le va fi aplicabil. La sfârșitul perioadei de tranziție, dacă aceasta nu se prelungește, OPCVM-urile vor fi supuse prezentului regulament.
  Aceeași scutire ar trebui să se aplice și non-OPCVM dacă prin legislația națională ele au obligația de a elabora un document cu informații-cheie destinat investitorilor, respectând formatul și conținutul definite la articolele 78-81 din Directiva 2009/65/CE.

| (29) | Este necesar să aibă loc o revizuire a prezentului regulament după patru ani de la intrarea lui în vigoare pentru a se lua în calcul evoluțiile pieței, de exemplu apariția unor noi tipuri de produse de investiții, evoluțiile din alte domenii ale legislației Uniunii și experiențele statelor membre. În cadrul revizuirii trebuie să se analizeze dacă măsurile introduse au avut ca rezultat o mai bună înțelegere a produselor de investiții de către investitorii de retail
  , o mai bună protecție și instruire financiară a acestora
  și o comparabilitate mai mare a acestor produse. De asemenea, trebuie examinat dacă este oportună o eventuală prelungire a perioadei de tranziție aplicabile OPCVM-urilor și dacă pot fi avute în vedere și alte opțiuni pentru aceste organisme. Pe baza acestei revizuiri, Comisia trebuie să transmită Parlamentului European și Consiliului un raport, însoțit, dacă este cazul, de propuneri legislative. |
| --- | --- |

(29)

Este necesar să aibă loc o revizuire a prezentului regulament după patru ani de la intrarea lui în vigoare pentru a se lua în calcul evoluțiile pieței, de exemplu apariția unor noi tipuri de produse de investiții, evoluțiile din alte domenii ale legislației Uniunii și experiențele statelor membre. În cadrul revizuirii trebuie să se analizeze dacă măsurile introduse au avut ca rezultat o mai bună înțelegere a produselor de investiții de către investitorii de retail
  , o mai bună protecție și instruire financiară a acestora
  și o comparabilitate mai mare a acestor produse. De asemenea, trebuie examinat dacă este oportună o eventuală prelungire a perioadei de tranziție aplicabile OPCVM-urilor și dacă pot fi avute în vedere și alte opțiuni pentru aceste organisme. Pe baza acestei revizuiri, Comisia trebuie să transmită Parlamentului European și Consiliului un raport, însoțit, dacă este cazul, de propuneri legislative.

| (30) | Pentru a le oferi creatorilor de produse de investiții și persoanelor care vând astfel de produse un interval de timp suficient pentru a se pregăti în vederea aplicării practice a cerințelor prezentului regulament, dispozițiile prezentului regulament nu trebuie să devină aplicabile decât după doi ani de la intrarea în vigoare a acestuia.
  Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice tranzacțiilor desfășurate anterior. |
| --- | --- |

(30)

Pentru a le oferi creatorilor de produse de investiții și persoanelor care vând astfel de produse un interval de timp suficient pentru a se pregăti în vederea aplicării practice a cerințelor prezentului regulament, dispozițiile prezentului regulament nu trebuie să devină aplicabile decât după doi ani de la intrarea în vigoare a acestuia.
  Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice tranzacțiilor desfășurate anterior.

| (31) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în mod explicit în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(31)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în mod explicit în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

| (32) | Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume îmbunătățirea protecției investitorilor de retail și creșterea încrederii acestora în produsele de investiții
  și remedierea deficiențelor identificate
  , inclusiv în cazul vânzărilor transfrontaliere, nu poate fi realizat într-o măsură suficientă de către statele membre în mod individual ▌, și că, date fiind efectele sale, obiectivul poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la același articol, dispozițiile prezentului regulament nu depășesc ceea ce este necesar pentru atingerea respectivul obiectiv, |
| --- | --- |

(32)

Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume îmbunătățirea protecției investitorilor de retail și creșterea încrederii acestora în produsele de investiții
  și remedierea deficiențelor identificate
  , inclusiv în cazul vânzărilor transfrontaliere, nu poate fi realizat într-o măsură suficientă de către statele membre în mod individual ▌, și că, date fiind efectele sale, obiectivul poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la același articol, dispozițiile prezentului regulament nu depășesc ceea ce este necesar pentru atingerea respectivul obiectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

OBIECT, DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII

Articolul 1

Prezentul regulament prevede norme uniforme privind formatul și conținutul documentului cu informații-cheie care trebuie elaborat
  exclusiv
  de către creatorii produselor de investiții
  , privind anexa la documentul cu informații-cheie, care se întocmește, dacă este cazul, de către persoanele care vând produsele de investiții, privind informațiile care trebuie furnizate investitorilor de retail de către persoanele care vând produsele de investiții în conformitate cu [MiFID] și cu Directiva Parlamentului European și a Consiliului privind intermedierea de asigurări
  ,
  precum
  și norme uniforme referitoare la furnizarea
  respectivelor documente
  investitorilor de retail.
  Regulamentul urmărește să ajute investitorii de retail să înțeleagă și să compare caracteristicile și riscurile principale ale produselor de investiții și să atribuie responsabilitatea pentru documentul cu informații-cheie creatorului produsului și responsabilitatea pentru anexă persoanelor care vând produsele de investiții.

Articolul 2

Prezentul regulament se aplică creării și vânzării de produse de investiții.

Regulamentul nu se aplică însă produselor următoare:

| (a) | produsele de asigurare care nu oferă o valoare de răscumpărare ▌; |
| --- | --- |

(a)

produsele de asigurare care nu oferă o valoare de răscumpărare ▌;

| (b) | depozitele
  altele decât depozitele structurate, astfel cum sunt definite la articolul 4 din [MiFID]; |
| --- | --- |

(b)

depozitele
  altele decât depozitele structurate, astfel cum sunt definite la articolul 4 din [MiFID];

| (c) | valorile mobiliare menționate la articolul 1 alineatul (2) literele (b)-(g), (i) și (j) din Directiva 2003/71/CE; |
| --- | --- |

(c)

valorile mobiliare menționate la articolul 1 alineatul (2) literele (b)-(g), (i) și (j) din Directiva 2003/71/CE;

| (d) | alte valori mobiliare care nu au în componența lor un instrument derivat
  , cu excepția obligațiunilor corporative și a instrumentelor emise de vehicule cu scop special (VSS)
  ; |
| --- | --- |

(d)

alte valori mobiliare care nu au în componența lor un instrument derivat
  , cu excepția obligațiunilor corporative și a instrumentelor emise de vehicule cu scop special (VSS)
  ;

| (e) | sistemele de pensii ocupaționale
  recunoscute oficial și produsele de pensii individuale în cazul cărora legea națională prevede o contribuție financiară din partea angajatorului iar angajatul nu poate alege furnizorul
  ; |
| --- | --- |

(e)

sistemele de pensii ocupaționale
  recunoscute oficial și produsele de pensii individuale în cazul cărora legea națională prevede o contribuție financiară din partea angajatorului iar angajatul nu poate alege furnizorul
  ;

| (f) | sistemele de securitate socială recunoscute oficial care intră sub incidența legislației naționale sau a Uniunii. |
| --- | --- |

(f)

sistemele de securitate socială recunoscute oficial care intră sub incidența legislației naționale sau a Uniunii.

Articolul 3

(1)   În cazul în care creatorii de produse de investiții care intră sub incidența prezentului regulament intră și sub incidența Directivei 2003/71/CE,
  cu excepția articolului 5 alineatul (2) litera (h) punctul (v) din respectiva directivă,
  ambele acte le sunt aplicabile.

(2)   În cazul în care creatorii de produse de investiții care intră sub incidența prezentului regulament intră și sub incidența Directivei 2009/138/CE, ambele acte le sunt aplicabile.

Articolul 4

În înțelesul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „produs de investiții” înseamnă
  un produs prin intermediul căruia o persoană poate efectua
  o investiție
  financiară
  ,
  indiferent de forma juridică și indiferent dacă suma rambursabilă este fixă sau variabilă, inclusiv în cazul în care un produs de investiții se obține prin deținerea directă a instrumentelor financiare, a vehiculelor sau a societăților holding
  ; |
| --- | --- |

(a)

„produs de investiții” înseamnă
  un produs prin intermediul căruia o persoană poate efectua
  o investiție
  financiară
  ,
  indiferent de forma juridică și indiferent dacă suma rambursabilă este fixă sau variabilă, inclusiv în cazul în care un produs de investiții se obține prin deținerea directă a instrumentelor financiare, a vehiculelor sau a societăților holding
  ;

| (b) | „creator de produse de investiții” înseamnă:






  (i) | orice persoană fizică sau juridică care creează
  inițial
  un produs de investiții; |
| --- | --- | --- |

(b)

„creator de produse de investiții” înseamnă:

(i)

orice persoană fizică sau juridică care creează
  inițial
  un produs de investiții;

| (ii) | orice persoană fizică sau juridică care aduce modificări unui produs de investiții existent la nivelul profilului de risc și de randament sau la nivelul costurilor asociate unei investiții în produsul respectiv; |
| --- | --- |

(ii)

orice persoană fizică sau juridică care aduce modificări unui produs de investiții existent la nivelul profilului de risc și de randament sau la nivelul costurilor asociate unei investiții în produsul respectiv;

| (iia) | emitentul de oferte publice de valori mobiliare sau de valori mobiliare admise la tranzacționare pe o piață reglementată în conformitate cu dispozițiile din Directiva 2003/71/CE și care sunt direct deținute de investitorii de retail. |
| --- | --- |

(iia)

emitentul de oferte publice de valori mobiliare sau de valori mobiliare admise la tranzacționare pe o piață reglementată în conformitate cu dispozițiile din Directiva 2003/71/CE și care sunt direct deținute de investitorii de retail.

| (ba) | „persoană care vinde produse de investiții” înseamnă o persoană care oferă consultanță, comercializează, distribuie sau vinde produse de investiții unui investitor de retail, unui distribuitor sau unei persoane care acționează în calitate de intermediar pentru o investiție efectuată de către un investitor de retail; |
| --- | --- |

(ba)

„persoană care vinde produse de investiții” înseamnă o persoană care oferă consultanță, comercializează, distribuie sau vinde produse de investiții unui investitor de retail, unui distribuitor sau unei persoane care acționează în calitate de intermediar pentru o investiție efectuată de către un investitor de retail;

| (c) | „investitor de retail” înseamnă:






  (i) | un client de retail ▌în sensul [referință la MIFID/MIFIR]; |
| --- | --- | --- |

(c)

„investitor de retail” înseamnă:

(i)

un client de retail ▌în sensul [referință la MIFID/MIFIR];

| ii) | un client
  care nu este un client profesionist, astfel cum este definit în [anexa I la IMD] [...]
  ; |
| --- | --- |

ii)

un client
  care nu este un client profesionist, astfel cum este definit în [anexa I la IMD] [...]
  ;

| (d) | „produse de pensii” înseamnă produse recunoscute conform legislației naționale ca având drept scop principal furnizarea unui venit investitorului
  de retail
  în momentul pensionării și care îi conferă acestuia dreptul la anumite prestații; |
| --- | --- |

(d)

„produse de pensii” înseamnă produse recunoscute conform legislației naționale ca având drept scop principal furnizarea unui venit investitorului
  de retail
  în momentul pensionării și care îi conferă acestuia dreptul la anumite prestații;

| (e) | „suport durabil” înseamnă un suport durabil în sensul articolului 2 litera (m) din Directiva 2009/65/CE; |
| --- | --- |

(e)

„suport durabil” înseamnă un suport durabil în sensul articolului 2 litera (m) din Directiva 2009/65/CE;

| (f) | „autorități competente” înseamnă autoritățile naționale ale statelor membre abilitate prin lege să supravegheze creatorii de produse de investiții sau persoanele care vând produse de investiții investitorilor de retail. |
| --- | --- |

(f)

„autorități competente” înseamnă autoritățile naționale ale statelor membre abilitate prin lege să supravegheze creatorii de produse de investiții sau persoanele care vând produse de investiții investitorilor de retail.

CAPITOLUL II

DOCUMENTUL CU INFORMAȚII-CHEIE

SECȚIUNEA 1

ELABORAREA DOCUMENTULUI CU INFORMAȚII-CHEIE

Articolul 5

Creatorul produsului de investiții elaborează un document cu informații-cheie în conformitate cu cerințele prevăzute în prezentul regulament
  și
  pentru fiecare produs de investiții pe care îl creează și publică
  documentul cu informații-cheie, împreună cu prospectul, după caz, pe site-ul său de internet și pe un site unic creat de AES și de autoritatea națională de supraveghere competente
  înainte ca produsul de investiții să poată fi
  distribuit pe piață și
  vândut investitorilor de retail.

După caz, documentul cu informații-cheie este completat printr-o anexă. Persoana care vinde produsul de investiții completează documentul cu informații-cheie prin întocmirea unei anexe. Documentul și anexa la acesta sunt disponibile, de asemenea, pe suport de hârtie.

Creatorul de produse de investiții este răspunzător de conținutul documentului cu informații-cheie, iar persoana care vinde produsul de investiții este răspunzătoare de anexă și de transmiterea documentului către investitorul de retail.

Articolul 5a

Procesul de aprobare a produselor

1.
     
  Creatorul de produse de investiții adoptă măsuri pentru ca proceduri și politici corespunzătoare să țină seama în mod echilibrat de interesele investitorilor de retail, ale clienților și ale beneficiarilor produsului de investiții pe parcursul dezvoltării sale și că produsul de investiții este în mod demonstrabil rezultatul acestei analizări echilibrate a intereselor.

2.
     
  Înainte de elaborarea unui document cu informații-cheie în conformitate cu articolul 5, creatorul produsului evaluează compatibilitatea produsului de investiții cu interesele investitorilor de retail prin înființarea unui proces documentat de aprobare a produselor.

3.
     
  Prin procesul de aprobare a produselor se garantează că fiecare produs de investiții corespunde necesităților unui grup de consumatori identificat și că creatorul produsului a efectuat o evaluare a tuturor riscurilor probabile pertinente pentru necesitățile grupului de consumatori identificat. Această evaluare include și o testare a rezistenței produsului de investiții.

4.
     
  Prin procesul de aprobare a produselor se asigură revizuirea cu regularitate a produselor de investiții deja disponibile pe piață, pentru a se garanta compatibilitatea constantă a produselor cu interesele grupului de consumatori identificat.

5.
     
  Procesul de aprobare a produselor se revizuiește anual. Creatorul produselor de investiții este în măsură să prezinte autorității competente, în orice moment, o descriere actualizată și detaliată a caracterului și a diverselor elemente ale procesului de aprobare a produselor.

SECȚIUNEA II

FORMA ȘI CONȚINUTUL DOCUMENTULUI CU INFORMAȚII-CHEIE

Articolul 6

(1)   Documentul cu informații-cheie trebuie să fie corect, imparțial, clar și neechivoc.
  Documentul cu informații-cheie nu conține nici un anunț comercial referitor la produs, niciun material de marketing, aprobare personală sau recomandare de a investi.

(2)   Documentul cu informații cheie este un document de sine stătător, separat în mod clar de materialele de marketing
  , dar nu inferior acestora
  .
  El poate cuprinde referințe încrucișate la alte documente precum prospectul, în care caz referința încrucișată duce la informații suplimentare informațiilor ce trebuie incluse în documentul cu informații-cheie de către prezentul regulament. Acesta nu cuprinde referințe încrucișate la materiale de marketing.

(2a)
     
  În cazul în care un produs de investiții oferă investitorilor de retail opțiuni în ceea ce privește termenul investiției, posibilitatea de a alege beneficiile sau sumele plăților sau oferă o gamă de investiții de susținere din care aceștia pot alege, sau în cazul în care elementele informațiilor din documentul cu informații-cheie pot varia și depind de factori specifici unui client de retail individual, informațiile prevăzute la articolul 8 alineatul (2) pot fi prezentate în termeni generali sau ca exemple reprezentative. În această situație, documentul cu informații-cheie arată în mod clar în ce documente vor fi furnizate informații specifice suplimentare.

(2b)
     
  Documentul cu informații-cheie specifică în mod clar unde și în ce mod se pot obține informații suplimentare despre investiția propusă, inclusiv unde și în ce mod poate fi obținut un prospect. Prospectul se pune la dispoziție la cerere, în mod gratuit, în orice moment și în limba în care aceste informații sunt disponibile investitorilor de retail.

(3)   Documentul cu informații-cheie este scurt
  , formulat într-un mod concis, nu mai lung de două pagini format A4 recto-verso și cuprinde o anexă ce facilitează comparabilitatea
  și
  este
  :

| (a) | prezentat și aranjat în pagină astfel încât să fie ușor de citit, cu caractere de dimensiuni lizibile; |
| --- | --- |

(a)

prezentat și aranjat în pagină astfel încât să fie ușor de citit, cu caractere de dimensiuni lizibile;

| (aa) | axat pe informațiile-cheie de care au nevoie investitorii; |
| --- | --- |

(aa)

axat pe informațiile-cheie de care au nevoie investitorii;

| (b) | formulat în mod clar și scris într-un limbaj
  și un stil ușor de înțeles
  care facilitează înțelegerea de către investitorul de retail căruia i se adresează a informațiilor comunicate
  , în special într-un
  limbaj clar, concis și inteligibil.
  ▌ |
| --- | --- |

(b)

formulat în mod clar și scris într-un limbaj
  și un stil ușor de înțeles
  care facilitează înțelegerea de către investitorul de retail căruia i se adresează a informațiilor comunicate
  , în special într-un
  limbaj clar, concis și inteligibil.

▌

(4)   În cazul în care în documentul cu informații-cheie se utilizează culori, acestea nu diminuează inteligibilitatea informațiilor dacă documentul este imprimat sau fotocopiat în alb/negru.

(5)   În cazul în care în documentul cu informații cheie se utilizează marca sau logoul creatorului produsului de investiții sau al grupului căruia acesta îi aparține, ele nu trebuie să distragă atenția investitorului de retail de la informațiile cuprinse în document sau să ascundă textul.

Articolul 7

Documentul cu informații-cheie se redactează în
  limbile oficiale
  , în una dintre limbile oficiale utilizate în partea statului membru în care este
  distribuit
  produsul de investiții sau într-o
  altă
  limbă acceptată de autoritățile competente ale acelui stat membru, iar dacă a fost redactat într-o altă limbă, se traduce în una dintre aceste limbi.

Articolul 7a

În cazul în care documentul cu informații-cheie se referă la un contract de asigurări, societatea de asigurări are obligații, conform prezentului regulament, numai față de deținătorul poliței de asigurare, și nu față de beneficiar sau față de persoana asigurată.

Articolul 8

(1)   Titlul „Document cu informații-cheie” se pune în evidență în partea de sus a primei pagini a documentului cu informații-cheie.
  Documentul cu informații-cheie, altul decât anexa la acesta, este creat de către o parte. Documentul cu informații-cheie cuprinde numele creatorului produsului răspunzător de întocmirea acestui document și indică în mod clar faptul că creatorul produsului este răspunzător pentru conținutul acestuia. Anexa este, de asemenea, creată de persoana care vinde, cuprinde numele persoanei sau al entității și specifică faptul că aceasta este răspunzătoare de conținutul anexei.

Documentul cu informații-cheie este prezentat în ordinea prezentată în punctele următoare.

Imediat sub titlu apare o declarație explicativă cu următorul text:

„
  Vă pregătiți să cumpărați un produs de investiții
  .

Prezentul document oferă informații-cheie
  care vă ajută să înțelegeți elementele, riscurile, costurile câștigurile și pierderile potențiale asociate cu acesta, iar anexa cuprinde taxa plătită vânzătorului.

Prezentul document este oferit
  în virtutea legii
  , nu constituie material de marketing și este într-un format standard pentru a permite efectuarea de comparații.
  ”.

(2)   Documentul cu informații-cheie cuprinde următoarele informații:

| (a) | ▌numele produsului de investiții și identitatea creatorului
  , precum și deținătorul răspunderii juridice pentru document (numele și adresa)
  ; |
| --- | --- |

(a)

▌numele produsului de investiții și identitatea creatorului
  , precum și deținătorul răspunderii juridice pentru document (numele și adresa)
  ;

, precum și deținătorul răspunderii juridice pentru document (numele și adresa)

| (b) | într-o secțiune intitulată „În ce constă această investiție?”, natura și principalele caracteristici ale produsului de investiții, inclusiv:






  (i) | tipul produsului de investiții; |
| --- | --- | --- |

(b)

într-o secțiune intitulată „În ce constă această investiție?”, natura și principalele caracteristici ale produsului de investiții, inclusiv:

(i)

tipul produsului de investiții;

| (ii) | obiectivele acestuia și mijloacele pentru atingerea lor; |
| --- | --- |

(ii)

obiectivele acestuia și mijloacele pentru atingerea lor;

| (iia) | informații referitoare la grupul vizat de consumatori ai produsului, incluzând o descriere, într-un limbaj simplu, a tipurilor de investitori cărora li se adresează produsul de investiții, în ce privește apetitul de risc, orizontul de investiție și cunoștințele financiare bazate pe procesul de aprobare a produsului pe care creatorul produsului l-a efectuat la structurarea produsului de investiții; |
| --- | --- |

(iia)

(iia)

informații referitoare la grupul vizat de consumatori ai produsului, incluzând o descriere, într-un limbaj simplu, a tipurilor de investitori cărora li se adresează produsul de investiții, în ce privește apetitul de risc, orizontul de investiție și cunoștințele financiare bazate pe procesul de aprobare a produsului pe care creatorul produsului l-a efectuat la structurarea produsului de investiții;

informații referitoare la grupul vizat de consumatori ai produsului, incluzând o descriere, într-un limbaj simplu, a tipurilor de investitori cărora li se adresează produsul de investiții, în ce privește apetitul de risc, orizontul de investiție și cunoștințele financiare bazate pe procesul de aprobare a produsului pe care creatorul produsului l-a efectuat la structurarea produsului de investiții;

| (iii) | o notificare
  dacă ▌produsul de investiții urmărește sau nu anumite rezultate pe plan ecologic, social sau al guvernării
  , inclusiv, dar nu limitate la reducerea amprentei de carbon,
  modul în care
  sunt măsurate și dacă produsul constituie o investiție legată de producția de bunuri și servicii, spre deosebire de operațiunile singulare pe piețele financiare sau de un index sintetic
  ; |
| --- | --- |

(iii)

o notificare
  dacă ▌produsul de investiții urmărește sau nu anumite rezultate pe plan ecologic, social sau al guvernării
  , inclusiv, dar nu limitate la reducerea amprentei de carbon,
  modul în care
  sunt măsurate și dacă produsul constituie o investiție legată de producția de bunuri și servicii, spre deosebire de operațiunile singulare pe piețele financiare sau de un index sintetic
  ;

o notificare

, inclusiv, dar nu limitate la reducerea amprentei de carbon,

sunt măsurate și dacă produsul constituie o investiție legată de producția de bunuri și servicii, spre deosebire de operațiunile singulare pe piețele financiare sau de un index sintetic

| (iiia) | defalcarea portofoliului de active-suport pe sectoare economice finanțate direct sau indirect; |
| --- | --- |

(iiia)

(iiia)

defalcarea portofoliului de active-suport pe sectoare economice finanțate direct sau indirect;

defalcarea portofoliului de active-suport pe sectoare economice finanțate direct sau indirect;

▌

| (c) | într-o secțiune intitulată
  „Ce decizii trebuie să iau?”, informații privind diferitele decizii pe care un investitor de retail trebuie să le ia, de exemplu, alegerea fondului, termenul, valoarea primei, inclusiv ce alte beneficii sau alți declanșatori de beneficii sunt disponibili;


  ▌ |
| --- | --- |

(c)

într-o secțiune intitulată
  „Ce decizii trebuie să iau?”, informații privind diferitele decizii pe care un investitor de retail trebuie să le ia, de exemplu, alegerea fondului, termenul, valoarea primei, inclusiv ce alte beneficii sau alți declanșatori de beneficii sunt disponibili;

„Ce decizii trebuie să iau?”, informații privind diferitele decizii pe care un investitor de retail trebuie să le ia, de exemplu, alegerea fondului, termenul, valoarea primei, inclusiv ce alte beneficii sau alți declanșatori de beneficii sunt disponibili;

▌

| (d) | într-o secțiune intitulată „Care sunt riscurile și ce pot câștiga?” ținând cont de ▌evoluția pieței pe care o vizează:








  (i) | profilul de risc și randament al produsului de investiții inclusiv un indicator sintetic ce constă într-o reprezentare clară și ușor de înțeles a profilului de risc și randament al produsului de investiții; |
| --- | --- | --- |

(d)

într-o secțiune intitulată „Care sunt riscurile și ce pot câștiga?” ținând cont de ▌evoluția pieței pe care o vizează:

(i)

(i)

profilul de risc și randament al produsului de investiții inclusiv un indicator sintetic ce constă într-o reprezentare clară și ușor de înțeles a profilului de risc și randament al produsului de investiții;

profilul de risc și randament al produsului de investiții inclusiv un indicator sintetic ce constă într-o reprezentare clară și ușor de înțeles a profilului de risc și randament al produsului de investiții;

| (ii) | scenariile orientative privind performanța în viitor, însoțite de o explicație a riscurilor-cheie ale produsului, pentru a situa profilul în context; descrierea riscurilor ar trebui să fie clară și inteligibilă; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

scenariile orientative privind performanța în viitor, însoțite de o explicație a riscurilor-cheie ale produsului, pentru a situa profilul în context; descrierea riscurilor ar trebui să fie clară și inteligibilă;

scenariile orientative privind performanța în viitor, însoțite de o explicație a riscurilor-cheie ale produsului, pentru a situa profilul în context; descrierea riscurilor ar trebui să fie clară și inteligibilă;

| (iii) | pentru produsele de pensii, într-o subsecțiune intitulată „Ce pot primi în momentul pensionării?”, proiecții ale rezultatelor viitoare posibile, subdivizate în mod clar în diverse scenarii de dezvoltare, incluzând scenariul cel mai pesimist. |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

pentru produsele de pensii, într-o subsecțiune intitulată „Ce pot primi în momentul pensionării?”, proiecții ale rezultatelor viitoare posibile, subdivizate în mod clar în diverse scenarii de dezvoltare, incluzând scenariul cel mai pesimist.

pentru produsele de pensii, într-o subsecțiune intitulată „Ce pot primi în momentul pensionării?”, proiecții ale rezultatelor viitoare posibile, subdivizate în mod clar în diverse scenarii de dezvoltare, incluzând scenariul cel mai pesimist.

Autoritatea europeană de supraveghere (AES) competentă elaborează proiecte de norme tehnice de reglementare ce stabilesc definițiile exacte ale unei serii limitate de categorii de risc și normele pentru reprezentarea unui indicator sintetic.

Aceasta înaintează Comisiei aceste proiecte de norme tehnice de reglementare până la ...

Se deleagă Comisiei competența de a adopta normele tehnice de reglementare menționate la al doilea paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

| (e) | într-o secțiune intitulată
  „Ce se poate întâmpla cu investiția mea? Există vreun mecanism de protecție și cât costă acesta?”, o mențiune clară care să precizeze dacă există posibilitatea de a pierde capital










  (i) | garanțiile și/sau protecția capitalului oferite și eventualele limite ale acestora, valoarea cumulată, inclusiv identitatea posesorului unei astfel de răspunderi; |
| --- | --- | --- |

(e)

într-o secțiune intitulată
  „Ce se poate întâmpla cu investiția mea? Există vreun mecanism de protecție și cât costă acesta?”, o mențiune clară care să precizeze dacă există posibilitatea de a pierde capital

„Ce se poate întâmpla cu investiția mea? Există vreun mecanism de protecție și cât costă acesta?”, o mențiune clară care să precizeze dacă există posibilitatea de a pierde capital

(i)

(i)

garanțiile și/sau protecția capitalului oferite și eventualele limite ale acestora, valoarea cumulată, inclusiv identitatea posesorului unei astfel de răspunderi;

garanțiile și/sau protecția capitalului oferite și eventualele limite ale acestora, valoarea cumulată, inclusiv identitatea posesorului unei astfel de răspunderi;

| ii) | dacă produsul de investiții face obiectul unei scheme de compensare sau de garantare și, în caz afirmativ, despre ce schemă este vorba, numele garantului și care riscuri sunt cuprinse în schemă și care nu; |
| --- | --- |

ii)

ii)

dacă produsul de investiții face obiectul unei scheme de compensare sau de garantare și, în caz afirmativ, despre ce schemă este vorba, numele garantului și care riscuri sunt cuprinse în schemă și care nu;

dacă produsul de investiții face obiectul unei scheme de compensare sau de garantare și, în caz afirmativ, despre ce schemă este vorba, numele garantului și care riscuri sunt cuprinse în schemă și care nu;

| (iii) | într-o subsecțiune intitulată „Sunt protejat de o asigurare?” o mențiune dacă produsul de investiții include asigurare și, în caz afirmativ, precizări despre această asigurare; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

într-o subsecțiune intitulată „Sunt protejat de o asigurare?” o mențiune dacă produsul de investiții include asigurare și, în caz afirmativ, precizări despre această asigurare;

într-o subsecțiune intitulată „Sunt protejat de o asigurare?” o mențiune dacă produsul de investiții include asigurare și, în caz afirmativ, precizări despre această asigurare;

| (iv) | dacă este cazul, alte măsuri de protecție, precum depozitarul pentru fonduri, inclusiv identitatea și funcția părților implicate; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

dacă este cazul, alte măsuri de protecție, precum depozitarul pentru fonduri, inclusiv identitatea și funcția părților implicate;

dacă este cazul, alte măsuri de protecție, precum depozitarul pentru fonduri, inclusiv identitatea și funcția părților implicate;

| (ea) | într-o subsecțiune intitulată: „Ce se întâmplă dacă creatorul produsului de investiții sau vânzătorul său devine insolvent?”, o scurtă descriere a pierderii maxime pentru investitorul de retail și o referință dacă pierderea poate fi recuperată prin intermediul unei scheme de compensare sau de garantare a investitorului de retail; |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

într-o subsecțiune intitulată: „Ce se întâmplă dacă creatorul produsului de investiții sau vânzătorul său devine insolvent?”, o scurtă descriere a pierderii maxime pentru investitorul de retail și o referință dacă pierderea poate fi recuperată prin intermediul unei scheme de compensare sau de garantare a investitorului de retail;

într-o subsecțiune intitulată: „Ce se întâmplă dacă creatorul produsului de investiții sau vânzătorul său devine insolvent?”, o scurtă descriere a pierderii maxime pentru investitorul de retail și o referință dacă pierderea poate fi recuperată prin intermediul unei scheme de compensare sau de garantare a investitorului de retail;

| (eb) | într-o secțiune intitulată „Ce se întâmplă dacă/când decedez?”, informații cu privire la ce se întâmplă cu banii deținuți de produs/fonduri și cu compensațiile suplimentare în caz de deces; |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

într-o secțiune intitulată „Ce se întâmplă dacă/când decedez?”, informații cu privire la ce se întâmplă cu banii deținuți de produs/fonduri și cu compensațiile suplimentare în caz de deces;

într-o secțiune intitulată „Ce se întâmplă dacă/când decedez?”, informații cu privire la ce se întâmplă cu banii deținuți de produs/fonduri și cu compensațiile suplimentare în caz de deces;

| (f) | într-o secțiune intitulată „Care sunt costurile?”, costurile
  totale
  aferente unei investiții în produsul de investiții, cuprinzând
  toate
  costurile directe și indirecte care trebuie suportate de investitor, și indicatori sintetici ai acestor costuri
  , inclusiv:










  (i) | costurile de intrare, curente și de ieșire ce vor fi suportate de investitorul de retail, precum și termenii de plată a primelor și flexibilitatea, făcând o deosebire clară între ceea ce incumbă creatorului produsului și ceea ce incumbă vânzătorilor produselor de investiții, inclusiv indicatori sintetici ai acestor costuri; |
| --- | --- | --- |

(f)

într-o secțiune intitulată „Care sunt costurile?”, costurile
  totale
  aferente unei investiții în produsul de investiții, cuprinzând
  toate
  costurile directe și indirecte care trebuie suportate de investitor, și indicatori sintetici ai acestor costuri
  , inclusiv:

totale

toate

, inclusiv:

(i)

(i)

costurile de intrare, curente și de ieșire ce vor fi suportate de investitorul de retail, precum și termenii de plată a primelor și flexibilitatea, făcând o deosebire clară între ceea ce incumbă creatorului produsului și ceea ce incumbă vânzătorilor produselor de investiții, inclusiv indicatori sintetici ai acestor costuri;

costurile de intrare, curente și de ieșire ce vor fi suportate de investitorul de retail, precum și termenii de plată a primelor și flexibilitatea, făcând o deosebire clară între ceea ce incumbă creatorului produsului și ceea ce incumbă vânzătorilor produselor de investiții, inclusiv indicatori sintetici ai acestor costuri;

| (ii) | toate taxele anuale și alte plăți suportate de produs într-o anumită perioadă de timp, inclusiv taxele variabile (cum ar fi costurile tranzacției, taxele aplicate de bursa de valori), care nu pot fi luate în calcul la calcularea costurilor. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

toate taxele anuale și alte plăți suportate de produs într-o anumită perioadă de timp, inclusiv taxele variabile (cum ar fi costurile tranzacției, taxele aplicate de bursa de valori), care nu pot fi luate în calcul la calcularea costurilor.

toate taxele anuale și alte plăți suportate de produs într-o anumită perioadă de timp, inclusiv taxele variabile (cum ar fi costurile tranzacției, taxele aplicate de bursa de valori), care nu pot fi luate în calcul la calcularea costurilor.

Costurile și deducerile sunt menționate astfel încât să indice efectul lor cumulativ compus asupra investițiilor de-a lungul unor perioade de investiții reprezentative; pentru a permite comparațiile, costurile totale exprimate în exemple monetare și în procente, pentru a arăta efectele lor asupra investițiilor.

Dacă eventualele randamente ale produsului de investiții au o marjă plafonată care reduce randamentul net oferit investitorului de retail acordând creatorului întreg profitul care depășește plafonul, acest lucru ar trebui precizat în mod clar.

Sunt furnizate informații cu privire la modalitatea de accesare a calculatorului independent online pentru fonduri administrat de AES competentă
  ;

Sunt furnizate informații cu privire la modalitatea de accesare a calculatorului independent online pentru fonduri administrat de AES competentă

▌

| (h) | într-o secțiune intitulată „Pot să retrag fonduri?”:










  (i) | posibilitatea unei perioade „de gândire” pentru produsul de investiții; |
| --- | --- | --- |

(h)

într-o secțiune intitulată „Pot să retrag fonduri?”:

într-o secțiune intitulată „Pot să retrag fonduri?”:

(i)

(i)

posibilitatea unei perioade „de gândire” pentru produsul de investiții;

posibilitatea unei perioade „de gândire” pentru produsul de investiții;

| (ii) | o mențiune a perioadei minime de deținere recomandată sau obligatorie; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

o mențiune a perioadei minime de deținere recomandată sau obligatorie;

o mențiune a perioadei minime de deținere recomandată sau obligatorie;

| (iii) | posibilitatea și condițiile unei eventuale dezinvestiții înainte de scadență, ținând cont de profilul de risc și randament al produsului de investiții și de evoluția pieței pe care o vizează; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

posibilitatea și condițiile unei eventuale dezinvestiții înainte de scadență, ținând cont de profilul de risc și randament al produsului de investiții și de evoluția pieței pe care o vizează;

posibilitatea și condițiile unei eventuale dezinvestiții înainte de scadență, ținând cont de profilul de risc și randament al produsului de investiții și de evoluția pieței pe care o vizează;

| (iv) | informații referitoare la eventualele consecințe ale încasării înainte de sfârșitul termenului sau al perioadei de deținere recomandate; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

informații referitoare la eventualele consecințe ale încasării înainte de sfârșitul termenului sau al perioadei de deținere recomandate;

informații referitoare la eventualele consecințe ale încasării înainte de sfârșitul termenului sau al perioadei de deținere recomandate;

| (v) | un indicator al orizontului de investiții mediu pentru portofoliul de active-suport, bazat pe profitul mediul al valorilor mobiliare deținute pentru tranzacționare și scadența medie a titlurilor de creanță deținute până la scadență. |
| --- | --- |

(v)

(v)

un indicator al orizontului de investiții mediu pentru portofoliul de active-suport, bazat pe profitul mediul al valorilor mobiliare deținute pentru tranzacționare și scadența medie a titlurilor de creanță deținute până la scadență.

un indicator al orizontului de investiții mediu pentru portofoliul de active-suport, bazat pe profitul mediul al valorilor mobiliare deținute pentru tranzacționare și scadența medie a titlurilor de creanță deținute până la scadență.

| (ha) | într-o secțiune intitulată „Cum voi ști care sunt rezultatele obținute de produsul meu?” o mențiune potrivit căreia creatorul produsului va informa în mod transparent clientul cu privire la rezultatele obținute de produsul de investiții printr-un document anual. Respectivul document conține informări ex post referitoare la rentabilitatea produsului de investiții pe parcursul anului anterior. În plus, această rentabilitate ex post este comparată cu un produs diferit de investiții care are un profil comparabil de risc. În cazul în care clientul deține mai multe produse de investiții provenite de la un anumit creator și reglementate de prezentul regulament, informarea și compararea menționate anterior se aplică întregului portofoliu. Toate costurile care afectează randamentul produselor de investiții vor fi, de asemenea, divulgate. |
| --- | --- |

(ha)

(ha)

într-o secțiune intitulată „Cum voi ști care sunt rezultatele obținute de produsul meu?” o mențiune potrivit căreia creatorul produsului va informa în mod transparent clientul cu privire la rezultatele obținute de produsul de investiții printr-un document anual. Respectivul document conține informări ex post referitoare la rentabilitatea produsului de investiții pe parcursul anului anterior. În plus, această rentabilitate ex post este comparată cu un produs diferit de investiții care are un profil comparabil de risc. În cazul în care clientul deține mai multe produse de investiții provenite de la un anumit creator și reglementate de prezentul regulament, informarea și compararea menționate anterior se aplică întregului portofoliu. Toate costurile care afectează randamentul produselor de investiții vor fi, de asemenea, divulgate.

într-o secțiune intitulată „Cum voi ști care sunt rezultatele obținute de produsul meu?” o mențiune potrivit căreia creatorul produsului va informa în mod transparent clientul cu privire la rezultatele obținute de produsul de investiții printr-un document anual. Respectivul document conține informări ex post referitoare la rentabilitatea produsului de investiții pe parcursul anului anterior. În plus, această rentabilitate ex post este comparată cu un produs diferit de investiții care are un profil comparabil de risc. În cazul în care clientul deține mai multe produse de investiții provenite de la un anumit creator și reglementate de prezentul regulament, informarea și compararea menționate anterior se aplică întregului portofoliu. Toate costurile care afectează randamentul produselor de investiții vor fi, de asemenea, divulgate.

| (hb) | într-o secțiune intitulată „Cum pot să depun o reclamație?”, informații despre cum și la cine poate un client să depună o reclamație referitoare la produs și la administrarea sa; |
| --- | --- |

(hb)

(hb)

într-o secțiune intitulată „Cum pot să depun o reclamație?”, informații despre cum și la cine poate un client să depună o reclamație referitoare la produs și la administrarea sa;

într-o secțiune intitulată „Cum pot să depun o reclamație?”, informații despre cum și la cine poate un client să depună o reclamație referitoare la produs și la administrarea sa;

| (hc) | într-o secțiune intitulată „Care sunt celelalte documente juridice aferente acestui produs?” o scurtă descriere a documentației (inclusiv un prospect, dacă este cazul), excluzând orice materiale de marketing; |
| --- | --- |

(hc)

(hc)

într-o secțiune intitulată „Care sunt celelalte documente juridice aferente acestui produs?” o scurtă descriere a documentației (inclusiv un prospect, dacă este cazul), excluzând orice materiale de marketing;

într-o secțiune intitulată „Care sunt celelalte documente juridice aferente acestui produs?” o scurtă descriere a documentației (inclusiv un prospect, dacă este cazul), excluzând orice materiale de marketing;

| (hd) | în cadrul unei secțiuni de la sfârșitul documentului, o nouă rubrică intitulată „Informații despre produs” care menționează (dacă este cazul), următoarele elemente ale produsului:










  (i) | numărul internațional de identificare a valorilor mobiliare (ISIN); |
| --- | --- | --- |

(hd)

(hd)

în cadrul unei secțiuni de la sfârșitul documentului, o nouă rubrică intitulată „Informații despre produs” care menționează (dacă este cazul), următoarele elemente ale produsului:

în cadrul unei secțiuni de la sfârșitul documentului, o nouă rubrică intitulată „Informații despre produs” care menționează (dacă este cazul), următoarele elemente ale produsului:

(i)

(i)

numărul internațional de identificare a valorilor mobiliare (ISIN);

numărul internațional de identificare a valorilor mobiliare (ISIN);

| (ii) | numărul standardelor internaționale de audit (ISA); |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

numărul standardelor internaționale de audit (ISA);

numărul standardelor internaționale de audit (ISA);

| (iii) | rata dobânzii; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

rata dobânzii;

rata dobânzii;

| (iv) | bursa de valori aferentă produsului; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

bursa de valori aferentă produsului;

bursa de valori aferentă produsului;

| (v) | valuta; precum și |
| --- | --- |

(v)

(v)

valuta; precum și

valuta; precum și

| (vi) | data emiterii. |
| --- | --- |

(vi)

(vi)

data emiterii.

data emiterii.

| (he) | denumirea și datele de contact ale autorității competente care reglementează produsul; |
| --- | --- |

(he)

(he)

denumirea și datele de contact ale autorității competente care reglementează produsul;

denumirea și datele de contact ale autorității competente care reglementează produsul;

| (hf) | într-o secțiune intitulată „Prestațiile de asigurare”, o mențiune dacă produsul de investiții oferă prestații de asigurare și, în caz afirmativ, detalii ale acestor prestații de asigurare, în conformitate cu Directiva 2009/138/CE, cu excepția articolului 8 alineatul (2); În cazul în care contractul oferă posibilitatea alegerii între mai multe asigurări de viață de tip unit-linked, acesta include, de asemenea, un tabel recapitulativ care clasifică aceste unități în trei categorii, în funcție de riscuri.



  Având în vedere Directiva 2009/138/CE și în conformitate cu articolul 8 din prezentul regulament, AEAPO este împuternicită să stabilească:









  (i) | caracteristicile principale ale contractului de asigurare; |
| --- | --- | --- |

(hf)

(hf)

într-o secțiune intitulată „Prestațiile de asigurare”, o mențiune dacă produsul de investiții oferă prestații de asigurare și, în caz afirmativ, detalii ale acestor prestații de asigurare, în conformitate cu Directiva 2009/138/CE, cu excepția articolului 8 alineatul (2); În cazul în care contractul oferă posibilitatea alegerii între mai multe asigurări de viață de tip unit-linked, acesta include, de asemenea, un tabel recapitulativ care clasifică aceste unități în trei categorii, în funcție de riscuri.

într-o secțiune intitulată „Prestațiile de asigurare”, o mențiune dacă produsul de investiții oferă prestații de asigurare și, în caz afirmativ, detalii ale acestor prestații de asigurare, în conformitate cu Directiva 2009/138/CE, cu excepția articolului 8 alineatul (2); În cazul în care contractul oferă posibilitatea alegerii între mai multe asigurări de viață de tip unit-linked, acesta include, de asemenea, un tabel recapitulativ care clasifică aceste unități în trei categorii, în funcție de riscuri.

Având în vedere Directiva 2009/138/CE și în conformitate cu articolul 8 din prezentul regulament, AEAPO este împuternicită să stabilească:

(i)

(i)

caracteristicile principale ale contractului de asigurare;

caracteristicile principale ale contractului de asigurare;

| (ii) | forma exactă a documentului specific de asigurare; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

forma exactă a documentului specific de asigurare;

forma exactă a documentului specific de asigurare;

| (iii) | conținutul documentului specific de asigurare, inclusiv opțiunile pentru alocarea activelor oferite investitorului de retail; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

conținutul documentului specific de asigurare, inclusiv opțiunile pentru alocarea activelor oferite investitorului de retail;

conținutul documentului specific de asigurare, inclusiv opțiunile pentru alocarea activelor oferite investitorului de retail;

| (iv) | normele pentru clasificarea unităților în trei categorii. |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

normele pentru clasificarea unităților în trei categorii.

normele pentru clasificarea unităților în trei categorii.

Creatorul produsului de investiții distribuie câte un document cu informații-cheie pentru fiecare investiție-suport a contractelor de asigurare eligibilă pentru prezentul regulament. Investițiile-suport includ unitățile de cont și/sau fondurile exprimate în valute, dacă este cazul, și categoria de riscuri pe care acestea o comportă.

(3)   
  Anexa la documentul cu informații-cheie dezvăluie identitatea persoanei care vinde produsele de investiții și, de asemenea, după caz, cuprinde:

Anexa la documentul cu informații-cheie dezvăluie identitatea persoanei care vinde produsele de investiții și, de asemenea, după caz, cuprinde:

| (a) | o indicație potrivit căreia legislația fiscală a statului membru de origine al investitorului poate avea un impact semnificativ asupra randamentului așteptat și efectiv al investiției; |
| --- | --- |

(a)

(a)

o indicație potrivit căreia legislația fiscală a statului membru de origine al investitorului poate avea un impact semnificativ asupra randamentului așteptat și efectiv al investiției;

o indicație potrivit căreia legislația fiscală a statului membru de origine al investitorului poate avea un impact semnificativ asupra randamentului așteptat și efectiv al investiției;

| (b) | costurile aferente produsului de investiții atunci când aceasta este intermediarul, inclusiv comisioanele, retrocesiunile sau alte beneficii legate de tranzacție, plătite de creatorul produsului sau de un terț, astfel cum se prevede în Directiva 2004/39/CE și în Directiva 2002/39/CE

   (12). |
| --- | --- |

(b)

(b)

costurile aferente produsului de investiții atunci când aceasta este intermediarul, inclusiv comisioanele, retrocesiunile sau alte beneficii legate de tranzacție, plătite de creatorul produsului sau de un terț, astfel cum se prevede în Directiva 2004/39/CE și în Directiva 2002/39/CE

   (12).

costurile aferente produsului de investiții atunci când aceasta este intermediarul, inclusiv comisioanele, retrocesiunile sau alte beneficii legate de tranzacție, plătite de creatorul produsului sau de un terț, astfel cum se prevede în Directiva 2004/39/CE și în Directiva 2002/39/CE

12

(3a)
     
  AES competentă elaborează un calculator independent online pentru fonduri care va fi publicat pe site-ul său. Calculatorul pentru fonduri permite investitorilor să calculeze randamentul unui produs de investiții de retail propus introducând informații privind durata previzibilă a investiției, valoarea investiției și presupusul randament al investiției-suport în termeni procentuali, cu scopul de a stabili valoarea finală a investiției în urma costurilor suportate.

(3a)

AES competentă elaborează un calculator independent online pentru fonduri care va fi publicat pe site-ul său. Calculatorul pentru fonduri permite investitorilor să calculeze randamentul unui produs de investiții de retail propus introducând informații privind durata previzibilă a investiției, valoarea investiției și presupusul randament al investiției-suport în termeni procentuali, cu scopul de a stabili valoarea finală a investiției în urma costurilor suportate.

Calculatorul pentru fonduri include în calculele sale costurile și comisioanele percepute de diferiți creatori de produse de investiții pentru orice fond vândut populației, împreună cu toate costurile sau taxele suplimentare percepute de intermediari sau alte părți din cadrul lanțului de investiții, care nu au fost deja incluse de creatorii de produse.

Calculatorul pentru fonduri include în calculele sale costurile și comisioanele percepute de diferiți creatori de produse de investiții pentru orice fond vândut populației, împreună cu toate costurile sau taxele suplimentare percepute de intermediari sau alte părți din cadrul lanțului de investiții, care nu au fost deja incluse de creatorii de produse.

Creatorii de produse de investiții și persoanele care le recomandă sau le vând au obligația de a transmite trimestrial date relevante AES competente, cu o întârziere maximă de 60 de zile în acest scop.

Creatorii de produse de investiții și persoanele care le recomandă sau le vând au obligația de a transmite trimestrial date relevante AES competente, cu o întârziere maximă de 60 de zile în acest scop.

AES competentă este dotată cu resurse cu ajutorul cărora să întreprindă această activitate. După caz, ea lucrează în strânsă cooperare cu alte AES.

AES competentă este dotată cu resurse cu ajutorul cărora să întreprindă această activitate. După caz, ea lucrează în strânsă cooperare cu alte AES.

(4)   Informațiile menționate la alineatul (2) trebuie prezentate într-un format comun, respectând rubricile comune și ordinea standardizată prezentată la alineatul (2), astfel încât să permită comparația cu documentul cu informații-cheie aferent oricărui alt produs de investiții
  și
  afișează în mod vizibil un simbol comun care să îl diferențieze de alte documente.

și

(5)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 care să precizeze forma de prezentare și conținutul fiecăruia dintre elementele de informații menționate la alineatul (2),
  inclusiv efectul introducerii indicatorilor de risc și la alineatul (3a),
  forma de prezentare și detaliile celorlalte informații pe care creatorul produsului
  și persoana care vinde produse de investiții
  le pot include în documentul cu informații-cheie conform alineatului (3), și detaliile formatului comun și ale simbolului comun menționate la alineatul (4). Comisia ține cont de diferențele dintre produsele de investiții și de capacitățile investitorilor de retail, dar și de caracteristicile produselor de investiții care le permit acestora să aleagă între diferite investiții suport sau alte opțiuni pe care le oferă produsul, inclusiv atunci când această alegere poate fi făcută în momente diferite sau poate fi modificată ulterior.

inclusiv efectul introducerii indicatorilor de risc și la alineatul (3a),

și persoana care vinde produse de investiții

Comisia este de asemenea împuternicită să adopte acte delegate care stabilesc orientări pentru elaborarea criteriilor Uniunii pentru produsele de investiții sociale și ecologice. Aceste criterii ar trebui să sprijine finanțarea pe termen lung a economiei și să promoveze o dezvoltare sustenabilă din punct de vedere ecologic și social a investițiilor financiare și să promoveze înființarea unei mărci la nivelul Uniunii pentru investițiile sustenabile. Comisia este de asemenea împuternicită să adopte acte delegate în care să definească normele pentru aceste notificări de mediu privind eventualele riscuri de mediu.

Comisia este de asemenea împuternicită să adopte acte delegate care stabilesc orientări pentru elaborarea criteriilor Uniunii pentru produsele de investiții sociale și ecologice. Aceste criterii ar trebui să sprijine finanțarea pe termen lung a economiei și să promoveze o dezvoltare sustenabilă din punct de vedere ecologic și social a investițiilor financiare și să promoveze înființarea unei mărci la nivelul Uniunii pentru investițiile sustenabile. Comisia este de asemenea împuternicită să adopte acte delegate în care să definească normele pentru aceste notificări de mediu privind eventualele riscuri de mediu.

Înainte de a adopta actele delegate menționate în acest alineat, Comisia realizează teste cu participarea consumatorilor pentru a selecta măsurile cele mai potrivite pentru investitorii de retail. Comisia, în strânsă cooperare cu AES, elaborează de asemenea un eșantion de documente cu informații-cheie care țin cont de diferențele dintre produsele de investiții.

Înainte de a adopta actele delegate menționate în acest alineat, Comisia realizează teste cu participarea consumatorilor pentru a selecta măsurile cele mai potrivite pentru investitorii de retail. Comisia, în strânsă cooperare cu AES, elaborează de asemenea un eșantion de documente cu informații-cheie care țin cont de diferențele dintre produsele de investiții.

(6)   ▌ABE, ▌AEAPO și ▌AEVMP elaborează proiecte de standarde de reglementare pentru a determina:

| (a) | metodologia de prezentare a profilurilor de risc și de randament menționate la alineatul (2) litera (e) de la prezentul articol; |
| --- | --- |

(a)

metodologia de prezentare a profilurilor de risc și de randament menționate la alineatul (2) litera (e) de la prezentul articol;

| (b) | calcularea costurilor,
  inclusiv precizarea indicatorilor sintetici,
  menționate la alineatul (2) litera (f) de la prezentul articol; |
| --- | --- |

(b)

calcularea costurilor,
  inclusiv precizarea indicatorilor sintetici,
  menționate la alineatul (2) litera (f) de la prezentul articol;

inclusiv precizarea indicatorilor sintetici,

| (ba) | principiile care trebuie utilizate pentru rezultatele pe plan ecologic, social sau al guvernării, menționate la alineatul (2) litera (b) punctul (iii); |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

principiile care trebuie utilizate pentru rezultatele pe plan ecologic, social sau al guvernării, menționate la alineatul (2) litera (b) punctul (iii);

principiile care trebuie utilizate pentru rezultatele pe plan ecologic, social sau al guvernării, menționate la alineatul (2) litera (b) punctul (iii);

| (bb) | pentru fiecare din întrebările menționate la prezentul articol, lista produselor la care se aplică. |
| --- | --- |

(bb)

(bb)

pentru fiecare din întrebările menționate la prezentul articol, lista produselor la care se aplică.

pentru fiecare din întrebările menționate la prezentul articol, lista produselor la care se aplică.

Proiectele de standarde tehnice de reglementare țin cont de diferitele tipuri de produse de investiții
  și de lucrările deja realizate în conformitate cu [MiFID], [IMD], Directiva 2003/71/CE, Directiva 2009/138/CE și cu Directiva 2009/65/CE prin care se introduce un document cu informații-cheie pentru investitori în cazul OPCVM
  .

și de lucrările deja realizate în conformitate cu [MiFID], [IMD], Directiva 2003/71/CE, Directiva 2009/138/CE și cu Directiva 2009/65/CE prin care se introduce un document cu informații-cheie pentru investitori în cazul OPCVM

AES
  înaintează Comisiei proiectele de standarde tehnice de reglementare până la data de [...].

AES

Se conferă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare
  menționate la primul paragraf
  în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, la articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și la articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

menționate la primul paragraf

Articolul 8a

Articolul 8a

Declarația de complexitate

Declarația de complexitate

(1)
     
  Produsele de investiții expuse la unul sau mai multe riscuri descrise la alineatul (2) publică la începutul primei pagini din documentul cu informații-cheie, într-un mod vizibil, următoarea declarație:

(1)

Produsele de investiții expuse la unul sau mai multe riscuri descrise la alineatul (2) publică la începutul primei pagini din documentul cu informații-cheie, într-un mod vizibil, următoarea declarație:

„Declarație de complexitate: Acest produs este considerat a fi foarte complex și ar putea să nu fie adecvat pentru toți investitorii de retail.”

(2)
     
  Se consideră că dacă sunt îndeplinite una sau mai multe dintre condițiile de mai jos produsele de investiții nu sunt destinate investitorilor de retail:

(2)

Se consideră că dacă sunt îndeplinite una sau mai multe dintre condițiile de mai jos produsele de investiții nu sunt destinate investitorilor de retail:

| (a) | profilul de risc și de randament sau costurile sunt prezentate într-un mod prea complicat; |
| --- | --- |

(a)

(a)

profilul de risc și de randament sau costurile sunt prezentate într-un mod prea complicat;

profilul de risc și de randament sau costurile sunt prezentate într-un mod prea complicat;

| (b) | produsul investește în active-suport în care investitorii neprofesioniști nu investesc în mod obișnuit; |
| --- | --- |

(b)

(b)

produsul investește în active-suport în care investitorii neprofesioniști nu investesc în mod obișnuit;

produsul investește în active-suport în care investitorii neprofesioniști nu investesc în mod obișnuit;

| (c) | profilul de risc și de randament depinde de apariția a două sau mai multe evenimente legate de cel puțin două categorii diferite de active; |
| --- | --- |

(c)

(c)

profilul de risc și de randament depinde de apariția a două sau mai multe evenimente legate de cel puțin două categorii diferite de active;

profilul de risc și de randament depinde de apariția a două sau mai multe evenimente legate de cel puțin două categorii diferite de active;

| (d) | se utilizează o serie de mecanisme diferite pentru a calcula randamentul final al investiției, implicând un risc mai mare de a apărea neînțelegeri în rândul investitorilor de retail; |
| --- | --- |

(d)

(d)

se utilizează o serie de mecanisme diferite pentru a calcula randamentul final al investiției, implicând un risc mai mare de a apărea neînțelegeri în rândul investitorilor de retail;

se utilizează o serie de mecanisme diferite pentru a calcula randamentul final al investiției, implicând un risc mai mare de a apărea neînțelegeri în rândul investitorilor de retail;

| (e) | randamentul investiției include caracteristici de împachetare care profită de deviațiile de comportament ale investitorilor de retail, cum ar fi oferirea unei rate fixe utilizate drept „momeală” urmată de o rată condiționată variabilă mult mai mare sau de o formulă recurentă; |
| --- | --- |

(e)

(e)

randamentul investiției include caracteristici de împachetare care profită de deviațiile de comportament ale investitorilor de retail, cum ar fi oferirea unei rate fixe utilizate drept „momeală” urmată de o rată condiționată variabilă mult mai mare sau de o formulă recurentă;

randamentul investiției include caracteristici de împachetare care profită de deviațiile de comportament ale investitorilor de retail, cum ar fi oferirea unei rate fixe utilizate drept „momeală” urmată de o rată condiționată variabilă mult mai mare sau de o formulă recurentă;

| (f) | expunerea globală a produsului financiar, măsurată cu ajutorul valorii sale la risc lunare calculate într-un interval de încredere de 99 % în momentul tranzacționării, depășește 20 %. |
| --- | --- |

(f)

(f)

expunerea globală a produsului financiar, măsurată cu ajutorul valorii sale la risc lunare calculate într-un interval de încredere de 99 % în momentul tranzacționării, depășește 20 %.

expunerea globală a produsului financiar, măsurată cu ajutorul valorii sale la risc lunare calculate într-un interval de încredere de 99 % în momentul tranzacționării, depășește 20 %.

(3)
     
  AES elaborează orientări privind condițiile menționate la alineatul (2).

(3)

AES elaborează orientări privind condițiile menționate la alineatul (2).

AES înaintează Comisiei proiectele de standarde tehnice de reglementare până la ...[6 luni de la data publicării prezentului regulament].

AES înaintează Comisiei proiectele de standarde tehnice de reglementare până la ...[6 luni de la data publicării prezentului regulament].

Se conferă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Se conferă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 9

Articolul 9

Materialele de marketing ▌referitoare la produsul de investiții nu includ declarații care contrazic informațiile cuprinse în documentul cu informații-cheie sau care diminuează importanța acestuia. Materialele de marketing
  comunică
  existența unui document cu informații-cheie
  publicat pe un site oficial al autorității competente cu un link direct. Un exemplar pe suport de hârtie poate fi înaintat, la cerere, în mod gratuit, creatorului sau persoanelor care vând produse de investiții
  .

comunică

publicat pe un site oficial al autorității competente cu un link direct. Un exemplar pe suport de hârtie poate fi înaintat, la cerere, în mod gratuit, creatorului sau persoanelor care vând produse de investiții

Articolul 10

Articolul 10

(1)   Creatorul produsului de investiții analizează periodic informațiile cuprinse în documentul cu informații-cheie și modifică documentul dacă analiza indică faptul că se impun modificări
  substanțiale
  ,
  în conformitate cu articolul 8, în special dacă trebuie operate modificări semnificative asupra produsului și, în special, în ce privește evaluarea riscurilor, adăugării de valoare la gestionarea investiției și apariția unui risc relevant în cadrul gestionării investițiilor și face disponibilă în mod prompt versiunea modificată. Această modificare include utilizarea standardelor definite în documentele cu informații-cheie despre produsele de investiții care indică faptul că sunt necesare modificări. Acest lucru se exprimă într-un mod clar, concis și inteligibil în partea descriptivă a raportului anual și include un rezumat fidel și corect al performanței plasamentelor, al totalului general, al costurilor, al strategiilor de gestionare a investițiilor, al adăugării de valoare la gestionarea investiției și al apariției unui risc relevant în cadrul gestionării investițiilor, inclusiv standardele stabilite în documentele cu informații-cheie pentru produsele de investiții.

substanțiale

în conformitate cu articolul 8, în special dacă trebuie operate modificări semnificative asupra produsului și, în special, în ce privește evaluarea riscurilor, adăugării de valoare la gestionarea investiției și apariția unui risc relevant în cadrul gestionării investițiilor și face disponibilă în mod prompt versiunea modificată. Această modificare include utilizarea standardelor definite în documentele cu informații-cheie despre produsele de investiții care indică faptul că sunt necesare modificări. Acest lucru se exprimă într-un mod clar, concis și inteligibil în partea descriptivă a raportului anual și include un rezumat fidel și corect al performanței plasamentelor, al totalului general, al costurilor, al strategiilor de gestionare a investițiilor, al adăugării de valoare la gestionarea investiției și al apariției unui risc relevant în cadrul gestionării investițiilor, inclusiv standardele stabilite în documentele cu informații-cheie pentru produsele de investiții.

(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 23, care să prevadă norme detaliate pentru reexaminarea informațiilor cuprinse în documentul cu informații-cheie și modificarea acestuia
  , având în vedere natura produsului de investiții
  , în ceea ce privește:

, având în vedere natura produsului de investiții

| (a) | condițiile și frecvența reexaminării informațiilor cuprinse în documentul cu informații cheie; |
| --- | --- |

(a)

condițiile și frecvența reexaminării informațiilor cuprinse în documentul cu informații cheie;

| (b) | condițiile în care informațiile cuprinse în documentul cu informații-cheie trebuie modificate și condițiile în care republicarea
  și redistribuirea
  documentului cu informații-cheie revizuit este obligatorie sau opțională; |
| --- | --- |

(b)

condițiile în care informațiile cuprinse în documentul cu informații-cheie trebuie modificate și condițiile în care republicarea
  și redistribuirea
  documentului cu informații-cheie revizuit este obligatorie sau opțională;

și redistribuirea

| (c) | condițiile specifice în care informațiile cuprinse în documentul cu informații cheie trebuie reexaminate sau în care documentul cu informații cheie trebuie modificat atunci când un produs de investiții este pus la dispoziția investitorilor de retail în mod nepermanent; |
| --- | --- |

(c)

condițiile specifice în care informațiile cuprinse în documentul cu informații cheie trebuie reexaminate sau în care documentul cu informații cheie trebuie modificat atunci când un produs de investiții este pus la dispoziția investitorilor de retail în mod nepermanent;

| (d) | circumstanțele
  legate de produsul însuși sau de condițiile de piață
  în care investitorii de retail trebuie informați în legătură cu existența unui document cu informații cheie modificat pentru un produs de investiții pe care l-au cumpărat. |
| --- | --- |

(d)

circumstanțele
  legate de produsul însuși sau de condițiile de piață
  în care investitorii de retail trebuie informați în legătură cu existența unui document cu informații cheie modificat pentru un produs de investiții pe care l-au cumpărat.

legate de produsul însuși sau de condițiile de piață

Articolul 11

Articolul 11

(1)   
  Informațiile-cheie destinate investitorilor constituie informații precontractuale. Ele sunt corecte, clare și neînșelătoare. Acestea oferă informații-cheie și sunt consecvente cu eventualele documente contractuale cu caracter obligatoriu, cu părțile pertinente ale documentelor de ofertă și cu termenii și condițiile produsului de investiții.
  În cazul în care un creator de produse de investiții a elaborat un document cu informații-cheie care nu respectă cerințele
  prezentului regulament
  și pe care un investitor de retail s-a bazat pentru a lua o decizie de investiție, investitorul de retail în cauză poate pretinde de la creatorul produsului de investiții despăgubiri pentru eventualele pierderi suferite din cauza utilizării documentului cu informații-cheie
  și, după caz, poate înapoia produsul de investiții și fi rambursat pentru pierderile suferite
  .
  În cazul în care o persoană care vinde produse de investiții a elaborat o anexă la un document cu informații-cheie care nu respectă cerințele prezentului regulament și pe care un investitor de retail s-a bazat pentru a lua o decizie de investiție, investitorul de retail în cauză poate pretinde de la persoana care vinde produse de investiții despăgubiri pentru eventualele pierderi suferite de pe urma utilizării anexei și, după caz, poate înapoia produsul de investiții și fi rambursat pentru pierderile suferite
  .

Informațiile-cheie destinate investitorilor constituie informații precontractuale. Ele sunt corecte, clare și neînșelătoare. Acestea oferă informații-cheie și sunt consecvente cu eventualele documente contractuale cu caracter obligatoriu, cu părțile pertinente ale documentelor de ofertă și cu termenii și condițiile produsului de investiții.

prezentului regulament

și, după caz, poate înapoia produsul de investiții și fi rambursat pentru pierderile suferite

În cazul în care o persoană care vinde produse de investiții a elaborat o anexă la un document cu informații-cheie care nu respectă cerințele prezentului regulament și pe care un investitor de retail s-a bazat pentru a lua o decizie de investiție, investitorul de retail în cauză poate pretinde de la persoana care vinde produse de investiții despăgubiri pentru eventualele pierderi suferite de pe urma utilizării anexei și, după caz, poate înapoia produsul de investiții și fi rambursat pentru pierderile suferite

(2)   În cazul în care un investitor de retail demonstrează că a suferit o pierdere
  și că
  informațiile
  identificate,
  cuprinse în documentul cu informații-cheie
  sunt înșelătoare
  , creatorul de produse de investiții
  sau persoana care vinde produse de investiții demonstreze
  că documentul cu informații-cheie a fost elaborat în conformitate cu articolele 6, 7 și 8 din prezentul regulament.
  În asemenea cazuri, creatorului de produse de investiții îi poate reveni o răspundere civilă pe baza documentului cu informații-cheie, inclusiv a eventualei traduceri a acestuia.

și că

identificate,

sunt înșelătoare

sau persoana care vinde produse de investiții demonstreze

În asemenea cazuri, creatorului de produse de investiții îi poate reveni o răspundere civilă pe baza documentului cu informații-cheie, inclusiv a eventualei traduceri a acestuia.

(3)   
  Creatorului produsului îi revine o răspundere civilă dacă investitorul de retail suferă pierderi din cauza faptului că s-a bazat pe un document cu informații-cheie care nu a respectat cerințele prevăzute la alineatul (1) sau (2) de mai sus. Această răspundere nu este limitată sau nu se poate renunța la aceasta prin clauze contractuale sau prin acordul autorității competente.

Creatorului produsului îi revine o răspundere civilă dacă investitorul de retail suferă pierderi din cauza faptului că s-a bazat pe un document cu informații-cheie care nu a respectat cerințele prevăzute la alineatul (1) sau (2) de mai sus. Această răspundere nu este limitată sau nu se poate renunța la aceasta prin clauze contractuale sau prin acordul autorității competente.

SECȚIUNEA III

SECȚIUNEA III

FURNIZAREA DOCUMENTULUI CU INFORMAȚII-CHEIE

FURNIZAREA DOCUMENTULUI CU INFORMAȚII-CHEIE

Articolul 12

Articolul 12

(1)   O persoană care vinde un produs de investiții către investitori de retail le furnizează acestora
  , fără întârziere,
  documentul cu informații-cheie
  elaborat de creatorul produsului
  în timp util înainte de asumarea
  oricărui angajament
  legat de produsul de investiții.
  În cazul în care unui client i se recomandă o investiție, documentul cu informații-cheie este pus la dispoziție fără întârziere.

, fără întârziere,

elaborat de creatorul produsului

oricărui angajament

În cazul în care unui client i se recomandă o investiție, documentul cu informații-cheie este pus la dispoziție fără întârziere.

(1a)
     
  O persoană obține mai întâi permisiunea scrisă a creatorului produsului de investiții pentru a distribui documentul său cu informații-cheie investitorului de retail. Această permisiune poate fi acordată de creatorul produsului de investiții pe termen nedefinit, pentru o perioadă de timp limitată sau sub rezerva unor condiții. În cazul în care eventualele condiții specificate nu sunt respectate, se consideră că această permisiune nu a fost acordată în sensul prezentului alineat.

(1a)

O persoană obține mai întâi permisiunea scrisă a creatorului produsului de investiții pentru a distribui documentul său cu informații-cheie investitorului de retail. Această permisiune poate fi acordată de creatorul produsului de investiții pe termen nedefinit, pentru o perioadă de timp limitată sau sub rezerva unor condiții. În cazul în care eventualele condiții specificate nu sunt respectate, se consideră că această permisiune nu a fost acordată în sensul prezentului alineat.

(1b)
     
  Investitorii de retail confirmă, în scris sau prin semnătură electronică, că au primit documentul cu informații-cheie.

(1b)

Investitorii de retail confirmă, în scris sau prin semnătură electronică, că au primit documentul cu informații-cheie.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1)
  și în conformitate cu articolul 13 alineatul (5),
  o persoană care vinde un produs de investiții îi furnizează investitorului de retail
  site-ul oficial unde
  poate fi găsit documentul cu informații-cheie
  înainte de
  încheierea tranzacției, dacă:

și în conformitate cu articolul 13 alineatul (5),

site-ul oficial unde

înainte de

| (a) | investitorul de retail alege să încheie tranzacția printr-un mijloc de comunicare la distanță; |
| --- | --- |

(a)

investitorul de retail alege să încheie tranzacția printr-un mijloc de comunicare la distanță;

| (b) | furnizarea documentului cu informații cheie în conformitate cu alineatul (1) nu este posibilă; ▌ |
| --- | --- |

(b)

furnizarea documentului cu informații cheie în conformitate cu alineatul (1) nu este posibilă; ▌

| (ba) | investitorul de retail solicită să primească documentul cu informații-cheie imediat după încheierea tranzacției, mai degrabă decât să amâne tranzacția pentru a primi documentul în avans
  .
  persoana care vinde produsul de investiții sau care oferă consultanță cu privire la acesta nu oferă această opțiune înainte ca investitorul de retail să o solicite; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

investitorul de retail solicită să primească documentul cu informații-cheie imediat după încheierea tranzacției, mai degrabă decât să amâne tranzacția pentru a primi documentul în avans
  .
  persoana care vinde produsul de investiții sau care oferă consultanță cu privire la acesta nu oferă această opțiune înainte ca investitorul de retail să o solicite;

investitorul de retail solicită să primească documentul cu informații-cheie imediat după încheierea tranzacției, mai degrabă decât să amâne tranzacția pentru a primi documentul în avans

persoana care vinde produsul de investiții sau care oferă consultanță cu privire la acesta nu oferă această opțiune înainte ca investitorul de retail să o solicite;

| (c) | persoana care vinde produsul de investiții l-a informat pe investitorul de retail asupra acestui fapt. |
| --- | --- |

(c)

persoana care vinde produsul de investiții l-a informat pe investitorul de retail asupra acestui fapt.

(3)   În cazul efectuării unor tranzacții succesive legate de același produs de investiții în numele unui investitor de retail, conform instrucțiunilor date de acel investitor
  de retail
  persoanei care vinde produsul de investiții înainte de încheierea primei tranzacții, obligația de a furniza documentul cu informații-cheie prevăzută la alineatul (1) se aplică numai în cazul primei tranzacții
  , cu excepția situației în care documentul cu informații-cheie a fost actualizat sau un nou raport anual este disponibil
  .

de retail

, cu excepția situației în care documentul cu informații-cheie a fost actualizat sau un nou raport anual este disponibil

(4)   Comisia este abilitată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23, care să precizeze:

| (a) | condițiile în care este considerată îndeplinită obligația de a furniza documentul cu informații cheie în timp util, conform alineatului (1); |
| --- | --- |

(a)

condițiile în care este considerată îndeplinită obligația de a furniza documentul cu informații cheie în timp util, conform alineatului (1);

| (b) | metoda și termenul de furnizare a documentului cu informații cheie conform alineatului (2). |
| --- | --- |

(b)

metoda și termenul de furnizare a documentului cu informații cheie conform alineatului (2).

Articolul 13

Articolul 13

(1)   Persoana care vinde un produs de investiții pune la dispoziție documentul cu informații-cheie
  anterior încheierii unui acord cu caracter obligatoriu cu un investitor
  de retail
  și
  în mod gratuit.
  Un exemplar pe hârtie se furnizează gratuit și atunci când recomandarea de a investi sau serviciile de intermediere sunt oferite în persoană
  .

anterior încheierii unui acord cu caracter obligatoriu cu un investitor

și

Un exemplar pe hârtie se furnizează gratuit și atunci când recomandarea de a investi sau serviciile de intermediere sunt oferite în persoană

(2)   Persoana care
  consiliază sau
  vinde un produs de investiții
  sau intermediază vânzarea produsului de investiții,
  pune documentul cu informații-cheie la dispoziția investitorului de retail pe unul dintre următoarele suporturi
  , care se află cu adevărat la dispoziția investitorului de retail
  :

consiliază sau

sau intermediază vânzarea produsului de investiții,

, care se află cu adevărat la dispoziția investitorului de retail

| (a) | pe hârtie; |
| --- | --- |

(a)

pe hârtie;

| (b) | pe un suport durabil, altul decât hârtia, dacă sunt îndeplinite condițiile de la alineatul (4); sau |
| --- | --- |

(b)

pe un suport durabil, altul decât hârtia, dacă sunt îndeplinite condițiile de la alineatul (4); sau

| (c) | prin intermediul unui site internet, dacă sunt îndeplinite condițiile de la alineatul (5). |
| --- | --- |

(c)

prin intermediul unui site internet, dacă sunt îndeplinite condițiile de la alineatul (5).

(3)   Cu toate acestea, dacă documentul cu informații cheie este pus la dispoziție utilizând un alt suport durabil decât hârtia sau prin intermediul unui site internet, investitorilor de retail li se furnizează gratuit, la cerere, un exemplar pe suport de hârtie.

(4)   Documentul cu informații-cheie poate fi furnizat utilizând un suport durabil altul decât hârtia dacă sunt întrunite următoarele condiții:

| (a) | utilizarea suportului durabil este adecvată în contextul tranzacțiilor dintre persoana care
  consiliază sau
  vinde
  sau intermediază vânzarea produsului de investiții
  și investitorul de retail; precum și |
| --- | --- |

(a)

utilizarea suportului durabil este adecvată în contextul tranzacțiilor dintre persoana care
  consiliază sau
  vinde
  sau intermediază vânzarea produsului de investiții
  și investitorul de retail; precum și

consiliază sau

sau intermediază vânzarea produsului de investiții

| (b) | investitorul de retail a avut posibilitatea de a alege între informații pe suport de hârtie și pe suportul durabil și l-a ales pe acesta din urmă. |
| --- | --- |

(b)

investitorul de retail a avut posibilitatea de a alege între informații pe suport de hârtie și pe suportul durabil și l-a ales pe acesta din urmă.

(5)   Documentul cu informații cheie poate fi pus la dispoziție prin intermediul unui site internet, dacă se adresează personal investitorului de retail sau dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | furnizarea documentului cu informații-cheie prin intermediul unui site internet este adecvată în contextul tranzacțiilor dintre persoana care
  consiliază sau
  vinde
  , sau intermediază vânzarea produsului de investiții
  și investitorul de retail; |
| --- | --- |

(a)

furnizarea documentului cu informații-cheie prin intermediul unui site internet este adecvată în contextul tranzacțiilor dintre persoana care
  consiliază sau
  vinde
  , sau intermediază vânzarea produsului de investiții
  și investitorul de retail;

consiliază sau

, sau intermediază vânzarea produsului de investiții

| (b) | investitorul de retail a fost de acord ca documentul cu informații cheie să-i fie furnizat prin intermediul unui site internet; |
| --- | --- |

(b)

investitorul de retail a fost de acord ca documentul cu informații cheie să-i fie furnizat prin intermediul unui site internet;

| (c) | investitorului de retail i-au fost notificate pe cale electronică adresa site-ului internet și locul de pe site unde poate fi consultat documentul cu informații cheie; |
| --- | --- |

(c)

investitorului de retail i-au fost notificate pe cale electronică adresa site-ului internet și locul de pe site unde poate fi consultat documentul cu informații cheie;

| (d) | dacă documentul cu informații-cheie a fost modificat în conformitate cu articolul 10,
  cea mai recentă versiune
  este, de asemenea,
  pusă la dispoziția
  investitorului de retail;
  la cererea investitorului de retail, versiunile anterioare sunt, de asemenea, puse la dispoziție; |
| --- | --- |

(d)

dacă documentul cu informații-cheie a fost modificat în conformitate cu articolul 10,
  cea mai recentă versiune
  este, de asemenea,
  pusă la dispoziția
  investitorului de retail;
  la cererea investitorului de retail, versiunile anterioare sunt, de asemenea, puse la dispoziție;

cea mai recentă versiune

pusă la dispoziția

la cererea investitorului de retail, versiunile anterioare sunt, de asemenea, puse la dispoziție;

| (e) | se asigură faptul că documentul cu informații cheie poate fi accesat pe site-ul internet pe toată perioada în care investitorul de retail poate avea nevoie, în mod rezonabil, să-l consulte. |
| --- | --- |

(e)

se asigură faptul că documentul cu informații cheie poate fi accesat pe site-ul internet pe toată perioada în care investitorul de retail poate avea nevoie, în mod rezonabil, să-l consulte.

(6)   În aplicarea alineatelor (4) și (5), furnizarea informațiilor pe un alt suport durabil decât hârtia sau prin intermediul unui site internet este considerată adecvată în contextul tranzacțiilor dintre persoana care vinde produsul de investiții și investitorul de retail, dacă există dovezi că acesta din urmă are acces constant la internet. Dovada se poate face prin furnizarea de către investitorul de retail a unei adrese de e-mail în scopul tranzacției respective.

CAPITOLUL IIa

CAPITOLUL IIa

INTERVENȚIA ASUPRA PRODUSELOR

INTERVENȚIA ASUPRA PRODUSELOR

Articolul 13a

Articolul 13a

Competențele de intervenție ale AES

Competențele de intervenție ale AES

(1)
     
  În conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 sau din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, AES monitorizează produsele de investiții sau instrumentele financiare care sunt comercializate, distribuite sau vândute în Uniune. AES pot analiza noile produse de investiții sau instrumente financiare înainte ca acestea să fie comercializate, distribuite sau vândute în Uniune, în cooperare cu autoritățile competente.

(1)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 sau din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, AES monitorizează produsele de investiții sau instrumentele financiare care sunt comercializate, distribuite sau vândute în Uniune. AES pot analiza noile produse de investiții sau instrumente financiare înainte ca acestea să fie comercializate, distribuite sau vândute în Uniune, în cooperare cu autoritățile competente.

(2)
     
  În conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 sau din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, o autoritate europeană de supraveghere, atunci când are convingerea, pe baza unor motive întemeiate, că sunt îndeplinite condițiile de la alineatele (3)-(4) ale prezentului articol, poate interzice sau restricționa temporar în Uniune comercializarea, distribuția sau vânzarea de produse de investiții sau de instrumente financiare.

(2)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 sau din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, o autoritate europeană de supraveghere, atunci când are convingerea, pe baza unor motive întemeiate, că sunt îndeplinite condițiile de la alineatele (3)-(4) ale prezentului articol, poate interzice sau restricționa temporar în Uniune comercializarea, distribuția sau vânzarea de produse de investiții sau de instrumente financiare.

AES pot specifica condițiile în care interdicțiile sau restricțiile se aplică sau fac obiectul unor excepții.

AES pot specifica condițiile în care interdicțiile sau restricțiile se aplică sau fac obiectul unor excepții.

(3)
     
  O AES ia o decizie în temeiul alineatului (2) doar în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

(3)

O AES ia o decizie în temeiul alineatului (2) doar în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | acțiunea propusă contracarează o amenințare serioasă la adresa protecției investitorilor de retail sau a bunei funcționări și a integrității piețelor financiare ori a stabilității întregului sistem financiar din Uniune sau a unei părți a acestuia; |
| --- | --- |

(a)

(a)

acțiunea propusă contracarează o amenințare serioasă la adresa protecției investitorilor de retail sau a bunei funcționări și a integrității piețelor financiare ori a stabilității întregului sistem financiar din Uniune sau a unei părți a acestuia;

acțiunea propusă contracarează o amenințare serioasă la adresa protecției investitorilor de retail sau a bunei funcționări și a integrității piețelor financiare ori a stabilității întregului sistem financiar din Uniune sau a unei părți a acestuia;

| (b) | cerințele de reglementare aplicabile produsului de investiții, instrumentului sau activității financiare în cauză în temeiul legislației Uniunii nu contracarează amenințarea; |
| --- | --- |

(b)

(b)

cerințele de reglementare aplicabile produsului de investiții, instrumentului sau activității financiare în cauză în temeiul legislației Uniunii nu contracarează amenințarea;

cerințele de reglementare aplicabile produsului de investiții, instrumentului sau activității financiare în cauză în temeiul legislației Uniunii nu contracarează amenințarea;

| (c) | una sau mai multe autorități competente nu au luat măsuri pentru contracararea amenințării sau măsurile luate nu contracarează în mod corespunzător amenințarea. |
| --- | --- |

(c)

(c)

una sau mai multe autorități competente nu au luat măsuri pentru contracararea amenințării sau măsurile luate nu contracarează în mod corespunzător amenințarea.

una sau mai multe autorități competente nu au luat măsuri pentru contracararea amenințării sau măsurile luate nu contracarează în mod corespunzător amenințarea.

În cazul în care condițiile prevăzute la primul paragraf sunt îndeplinite, AES poate impune o interdicție sau restricție, după cum este menționat la alineatul (2).

În cazul în care condițiile prevăzute la primul paragraf sunt îndeplinite, AES poate impune o interdicție sau restricție, după cum este menționat la alineatul (2).

(4)
     
  Atunci când acționează în temeiul prezentului articol, AES trebuie să ia în considerare în ce măsura acțiunea:

(4)

Atunci când acționează în temeiul prezentului articol, AES trebuie să ia în considerare în ce măsura acțiunea:

| (a) | nu are un efect negativ asupra eficienței piețelor financiare sau asupra investitorilor de retail, care să fie disproporțional cu beneficiile acțiunii și nu |
| --- | --- |

(a)

(a)

nu are un efect negativ asupra eficienței piețelor financiare sau asupra investitorilor de retail, care să fie disproporțional cu beneficiile acțiunii și nu

nu are un efect negativ asupra eficienței piețelor financiare sau asupra investitorilor de retail, care să fie disproporțional cu beneficiile acțiunii și nu

| (b) | creează un risc de arbitraj de reglementare.



  În cazul în care una sau mai multe autorități competente au luat măsuri în temeiul dispozițiilor articolului 13b, AES poate lua oricare dintre măsurile menționate la alineatul (2) fără emiterea avizului prevăzut la articolul 13c. |
| --- | --- |

(b)

(b)

creează un risc de arbitraj de reglementare.

creează un risc de arbitraj de reglementare.

În cazul în care una sau mai multe autorități competente au luat măsuri în temeiul dispozițiilor articolului 13b, AES poate lua oricare dintre măsurile menționate la alineatul (2) fără emiterea avizului prevăzut la articolul 13c.

(5)
     
  Înainte de a decide în privința luării vreunei măsuri în temeiul prezentului articol, AES trebuie să informeze autoritățile competente cu privire la acțiunile pe care le propune.

(5)

Înainte de a decide în privința luării vreunei măsuri în temeiul prezentului articol, AES trebuie să informeze autoritățile competente cu privire la acțiunile pe care le propune.

(6)
     
  Înainte de a lua o decizie în conformitate cu alineatul (2), AES notifică intenția sa de a interzice sau de a restricționa un produs de investiții sau un instrument financiar, cu excepția cazului în care într-un interval de timp specificat se efectuează anumite modificări ale unor caracteristici ale produsului de investiții sau ale instrumentului financiar.

(6)

Înainte de a lua o decizie în conformitate cu alineatul (2), AES notifică intenția sa de a interzice sau de a restricționa un produs de investiții sau un instrument financiar, cu excepția cazului în care într-un interval de timp specificat se efectuează anumite modificări ale unor caracteristici ale produsului de investiții sau ale instrumentului financiar.

(7)
     
  Fiecare AES publică pe site-ul său internet o notificare cu privire la fiecare decizie de a lua vreo măsură în temeiul prezentului articol. Notificarea prezintă detalii privind interdicția sau restricția și precizează o dată ulterioară publicării notificării de la care măsurile vor intra în vigoare. Interdicțiile sau restricțiile se aplică doar acțiunilor întreprinse după intrarea în vigoare a măsurilor.

(7)

Fiecare AES publică pe site-ul său internet o notificare cu privire la fiecare decizie de a lua vreo măsură în temeiul prezentului articol. Notificarea prezintă detalii privind interdicția sau restricția și precizează o dată ulterioară publicării notificării de la care măsurile vor intra în vigoare. Interdicțiile sau restricțiile se aplică doar acțiunilor întreprinse după intrarea în vigoare a măsurilor.

(8)
     
  AES competente examinează interdicțiile sau restricțiile impuse în conformitate cu alineatul (2) la intervale de timp corespunzătoare și cel puțin o dată la trei luni. Interdicția sau restricția expiră după respectivul termen de trei luni dacă nu este reînnoită.

(8)

AES competente examinează interdicțiile sau restricțiile impuse în conformitate cu alineatul (2) la intervale de timp corespunzătoare și cel puțin o dată la trei luni. Interdicția sau restricția expiră după respectivul termen de trei luni dacă nu este reînnoită.

(9)
     
  Acțiunile adoptate de AES în temeiul prezentului articol prevalează asupra oricăror acțiuni întreprinse anterior de o autoritate competentă.

(9)

Acțiunile adoptate de AES în temeiul prezentului articol prevalează asupra oricăror acțiuni întreprinse anterior de o autoritate competentă.

(10)
     
  Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23, care specifică criteriile și factorii care trebuie avuți în vedere de AES la determinarea apariției unor amenințări la adresa protecției investitorilor de retail sau a bunei funcționări și a integrității piețelor financiare, precum și la adresa stabilității întregului sistem financiar din Uniune sau a unei părți a acestuia, la care se face referire la alineatul (3) litera (a). Respectivele acte delegate garantează că AES au capacitatea de a acționa, atunci când este cazul, din motive prudențiale, și că acestea nu trebuie să aștepte până când produsul de investiții sau instrumentul financiar este comercializat, distribuit sau vândut sau până când tipul de activitate sau practică a fost realizat înainte să ia măsuri.

(10)

Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23, care specifică criteriile și factorii care trebuie avuți în vedere de AES la determinarea apariției unor amenințări la adresa protecției investitorilor de retail sau a bunei funcționări și a integrității piețelor financiare, precum și la adresa stabilității întregului sistem financiar din Uniune sau a unei părți a acestuia, la care se face referire la alineatul (3) litera (a). Respectivele acte delegate garantează că AES au capacitatea de a acționa, atunci când este cazul, din motive prudențiale, și că acestea nu trebuie să aștepte până când produsul de investiții sau instrumentul financiar este comercializat, distribuit sau vândut sau până când tipul de activitate sau practică a fost realizat înainte să ia măsuri.

Articolul 13b

Articolul 13b

Intervenția autorităților competente asupra produselor

Intervenția autorităților competente asupra produselor

(1)
     
  Creatorii de produse de investiții comunică documentul cu informații-cheie privind produsul de investiții autorității competente care reglementează produsul respectiv în statul membru în care produsul de investiții este comercializat, distribuit sau vândut.

(1)

Creatorii de produse de investiții comunică documentul cu informații-cheie privind produsul de investiții autorității competente care reglementează produsul respectiv în statul membru în care produsul de investiții este comercializat, distribuit sau vândut.

(2)
     
  Creatorii de produse de investiții comunică actualizările aduse documentului cu informații-cheie, care reflectă modificările substanțiale definite de AES, autorității competente care reglementează produsul respectiv în statul membru în care produsul de investiții este comercializat, distribuit sau vândut.

(2)

Creatorii de produse de investiții comunică actualizările aduse documentului cu informații-cheie, care reflectă modificările substanțiale definite de AES, autorității competente care reglementează produsul respectiv în statul membru în care produsul de investiții este comercializat, distribuit sau vândut.

(3)
     
  Autoritatea competentă poate asigura conformitatea conținutului din documentul cu informații-cheie cu dispozițiile din capitolul II al prezentului regulament înainte de comercializarea, distribuția sau vânzarea produsului de investiții.

(3)

Autoritatea competentă poate asigura conformitatea conținutului din documentul cu informații-cheie cu dispozițiile din capitolul II al prezentului regulament înainte de comercializarea, distribuția sau vânzarea produsului de investiții.

(4)
     
  Autoritatea competentă poate analiza noile produse de investiții sau instrumente financiare înainte ca acestea să fie comercializate, distribuite sau vândute pe sau dinspre teritoriul statului membru.

(4)

Autoritatea competentă poate analiza noile produse de investiții sau instrumente financiare înainte ca acestea să fie comercializate, distribuite sau vândute pe sau dinspre teritoriul statului membru.

(5)
     
  Pe sau dinspre teritoriul unui stat membru, autoritățile competente pot interzice sau restricționa:

(5)

Pe sau dinspre teritoriul unui stat membru, autoritățile competente pot interzice sau restricționa:

| (a) | comercializarea, distribuția sau vânzarea de produse de investiții sau de instrumente financiare; |
| --- | --- |

(a)

(a)

comercializarea, distribuția sau vânzarea de produse de investiții sau de instrumente financiare;

comercializarea, distribuția sau vânzarea de produse de investiții sau de instrumente financiare;

| (b) | un tip de activitate sau de practică financiară. |
| --- | --- |

(b)

(b)

un tip de activitate sau de practică financiară.

un tip de activitate sau de practică financiară.

(6)
     
  Autoritățile competente pot lua măsura prevăzută la alineatul (6) în cazul în care dețin dovezi satisfăcătoare din care rezultă că:

(6)

Autoritățile competente pot lua măsura prevăzută la alineatul (6) în cazul în care dețin dovezi satisfăcătoare din care rezultă că:

| (a) | un produs de investiții, un instrument financiar, o activitate ori o practică financiară dă naștere la preocupări semnificative legate de protecția investitorilor sau reprezintă o amenințare serioasă la adresa bunei funcționări și a integrității piețelor financiare ori a stabilității întregului sistem financiar sau a unei părți a acestuia, într-unul sau mai multe state membre, inclusiv prin comercializarea, distribuirea, remunerarea sau oferirea de stimulente pentru produsul de investiții sau instrumentul financiar; |
| --- | --- |

(a)

(a)

un produs de investiții, un instrument financiar, o activitate ori o practică financiară dă naștere la preocupări semnificative legate de protecția investitorilor sau reprezintă o amenințare serioasă la adresa bunei funcționări și a integrității piețelor financiare ori a stabilității întregului sistem financiar sau a unei părți a acestuia, într-unul sau mai multe state membre, inclusiv prin comercializarea, distribuirea, remunerarea sau oferirea de stimulente pentru produsul de investiții sau instrumentul financiar;

un produs de investiții, un instrument financiar, o activitate ori o practică financiară dă naștere la preocupări semnificative legate de protecția investitorilor sau reprezintă o amenințare serioasă la adresa bunei funcționări și a integrității piețelor financiare ori a stabilității întregului sistem financiar sau a unei părți a acestuia, într-unul sau mai multe state membre, inclusiv prin comercializarea, distribuirea, remunerarea sau oferirea de stimulente pentru produsul de investiții sau instrumentul financiar;

| (b) | un instrument derivat ce are un efect dăunător asupra mecanismului de formare a prețurilor pe piața subiacentă; |
| --- | --- |

(b)

(b)

un instrument derivat ce are un efect dăunător asupra mecanismului de formare a prețurilor pe piața subiacentă;

un instrument derivat ce are un efect dăunător asupra mecanismului de formare a prețurilor pe piața subiacentă;

| (c) | cerințele de reglementare existente conform legislației Uniunii și aplicabile produsului de investiții, instrumentului, activității sau practicii financiare nu contracarează suficient riscurile menționate la litera (a), iar această situație nu ar fi abordată mai satisfăcător prin îmbunătățirea supravegherii sau asigurarea punerii în aplicare a cerințelor existente; |
| --- | --- |

(c)

(c)

cerințele de reglementare existente conform legislației Uniunii și aplicabile produsului de investiții, instrumentului, activității sau practicii financiare nu contracarează suficient riscurile menționate la litera (a), iar această situație nu ar fi abordată mai satisfăcător prin îmbunătățirea supravegherii sau asigurarea punerii în aplicare a cerințelor existente;

cerințele de reglementare existente conform legislației Uniunii și aplicabile produsului de investiții, instrumentului, activității sau practicii financiare nu contracarează suficient riscurile menționate la litera (a), iar această situație nu ar fi abordată mai satisfăcător prin îmbunătățirea supravegherii sau asigurarea punerii în aplicare a cerințelor existente;

| (d) | acțiunea este proporțională ținând seama de natura riscurilor identificate, de nivelul de sofisticare al investitorilor de retail sau al participanților de pe piață vizați și de efectul probabil al acțiunii asupra investitorilor de retail și participanților de pe piață care pot deține, utiliza sau beneficia de pe urma instrumentului sau a activității financiare respective; |
| --- | --- |

(d)

(d)

acțiunea este proporțională ținând seama de natura riscurilor identificate, de nivelul de sofisticare al investitorilor de retail sau al participanților de pe piață vizați și de efectul probabil al acțiunii asupra investitorilor de retail și participanților de pe piață care pot deține, utiliza sau beneficia de pe urma instrumentului sau a activității financiare respective;

acțiunea este proporțională ținând seama de natura riscurilor identificate, de nivelul de sofisticare al investitorilor de retail sau al participanților de pe piață vizați și de efectul probabil al acțiunii asupra investitorilor de retail și participanților de pe piață care pot deține, utiliza sau beneficia de pe urma instrumentului sau a activității financiare respective;

| (e) | autoritatea competentă s-a consultat în mod corespunzător cu autoritățile competente din alte state membre care ar putea fi afectate în mod semnificativ de respectiva acțiune precum și |
| --- | --- |

(e)

(e)

autoritatea competentă s-a consultat în mod corespunzător cu autoritățile competente din alte state membre care ar putea fi afectate în mod semnificativ de respectiva acțiune precum și

autoritatea competentă s-a consultat în mod corespunzător cu autoritățile competente din alte state membre care ar putea fi afectate în mod semnificativ de respectiva acțiune precum și

| (f) | acțiunea nu are un efect discriminatoriu asupra serviciilor sau activităților furnizate dintr-un alt stat membru. |
| --- | --- |

(f)

(f)

acțiunea nu are un efect discriminatoriu asupra serviciilor sau activităților furnizate dintr-un alt stat membru.

acțiunea nu are un efect discriminatoriu asupra serviciilor sau activităților furnizate dintr-un alt stat membru.

În cazul în care condițiile prevăzute la primul paragraf sunt îndeplinite, autoritatea competentă poate impune o interdicție sau o restricție asupra unui produs de investiții sau a unui instrument financiar care este comercializat, distribuit sau vândut către clienți pe sau dinspre teritoriul unui stat membru.

În cazul în care condițiile prevăzute la primul paragraf sunt îndeplinite, autoritatea competentă poate impune o interdicție sau o restricție asupra unui produs de investiții sau a unui instrument financiar care este comercializat, distribuit sau vândut către clienți pe sau dinspre teritoriul unui stat membru.

Interdicțiile sau restricțiile se pot aplica în condițiile sau pot face obiectul unor excepții specificate de autoritatea competentă.

Interdicțiile sau restricțiile se pot aplica în condițiile sau pot face obiectul unor excepții specificate de autoritatea competentă.

(7)
     
  Înainte de a impune o interdicție sau o restricție în conformitate cu alineatul (5), autoritatea competentă notifică intenția sa de a interzice sau de a restricționa un produs de investiții sau un instrument financiar, cu excepția cazului în care într-un interval de timp specificat se efectuează anumite modificări ale unor caracteristici ale produsului de investiții sau ale instrumentului financiar.

(7)

Înainte de a impune o interdicție sau o restricție în conformitate cu alineatul (5), autoritatea competentă notifică intenția sa de a interzice sau de a restricționa un produs de investiții sau un instrument financiar, cu excepția cazului în care într-un interval de timp specificat se efectuează anumite modificări ale unor caracteristici ale produsului de investiții sau ale instrumentului financiar.

(8)
     
  Autoritatea competentă nu impune o interdicție sau o restricție în temeiul prezentului articol decât în cazul în care, cu cel puțin o lună înainte de adoptarea măsurilor, ea notifică în scris sau printr-un alt mijloc agreat între părți, toate celelalte autorități competente implicate și AES precizând:

(8)

Autoritatea competentă nu impune o interdicție sau o restricție în temeiul prezentului articol decât în cazul în care, cu cel puțin o lună înainte de adoptarea măsurilor, ea notifică în scris sau printr-un alt mijloc agreat între părți, toate celelalte autorități competente implicate și AES precizând:

| (a) | instrumentul, activitatea sau practica financiară la care se raportează acțiunea propusă; |
| --- | --- |

(a)

(a)

instrumentul, activitatea sau practica financiară la care se raportează acțiunea propusă;

instrumentul, activitatea sau practica financiară la care se raportează acțiunea propusă;

| (b) | natura exactă a interdicției sau restricției propuse și momentul prevăzut pentru intrarea lor în vigoare precum și |
| --- | --- |

(b)

(b)

natura exactă a interdicției sau restricției propuse și momentul prevăzut pentru intrarea lor în vigoare precum și

natura exactă a interdicției sau restricției propuse și momentul prevăzut pentru intrarea lor în vigoare precum și

| (c) | dovezile pe baza cărora a luat decizia și din care rezultă că sunt îndeplinite toate condițiile prevăzute la alineatul (6) . |
| --- | --- |

(c)

(c)

dovezile pe baza cărora a luat decizia și din care rezultă că sunt îndeplinite toate condițiile prevăzute la alineatul (6) .

dovezile pe baza cărora a luat decizia și din care rezultă că sunt îndeplinite toate condițiile prevăzute la alineatul (6) .

(9)
     
  În cazul în care perioada de timp necesară consultării prevăzute la alineatul (3) litera (e) și termenul de o lună prevăzut la alineatul (8) ar putea cauza pierderi ireversibile pentru consumatori, autoritatea competentă poate interveni temporar în temeiul prezentului articol pentru o perioadă care nu poate depăși trei luni. În acest caz, autoritatea competentă informează imediat toate celelalte autorități și AES cu privire la măsurile luate.

(9)

În cazul în care perioada de timp necesară consultării prevăzute la alineatul (3) litera (e) și termenul de o lună prevăzut la alineatul (8) ar putea cauza pierderi ireversibile pentru consumatori, autoritatea competentă poate interveni temporar în temeiul prezentului articol pentru o perioadă care nu poate depăși trei luni. În acest caz, autoritatea competentă informează imediat toate celelalte autorități și AES cu privire la măsurile luate.

(10)
     
  Autoritatea competentă publică pe site-ul său internet o notificare privind orice fel de decizie de impunere a vreunei restricții sau interdicții menționate la alineatul (5). Notificarea prezintă detalii cu privire la respectivele interdicții sau restricții, o dată ulterioară publicării notificării, de la care măsurile vor intra în vigoare, precum și dovezile din care rezultă că sunt îndeplinite toate condițiile enunțate la alineatul (6). Interdicția sau restricția se aplică doar acțiunilor întreprinse după publicarea notificării.

(10)

Autoritatea competentă publică pe site-ul său internet o notificare privind orice fel de decizie de impunere a vreunei restricții sau interdicții menționate la alineatul (5). Notificarea prezintă detalii cu privire la respectivele interdicții sau restricții, o dată ulterioară publicării notificării, de la care măsurile vor intra în vigoare, precum și dovezile din care rezultă că sunt îndeplinite toate condițiile enunțate la alineatul (6). Interdicția sau restricția se aplică doar acțiunilor întreprinse după publicarea notificării.

(11)
     
  Autoritatea competentă retrage interdicția sau restricția în cazul în care condițiile enunțate la alineatul (6) nu se mai aplică.

(11)

Autoritatea competentă retrage interdicția sau restricția în cazul în care condițiile enunțate la alineatul (6) nu se mai aplică.

(12)
     
  Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23, care specifică criteriile și factorii care trebuie avuți în vedere de autoritățile competente la determinarea apariției unor amenințări la adresa protecției investitorilor sau a bunei funcționări și a integrității piețelor financiare, precum și la adresa stabilității întregului sistem financiar din Uniune sau a unei părți a acestuia, la care se face referire la alineatul (3) litera (a).

(12)

Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23, care specifică criteriile și factorii care trebuie avuți în vedere de autoritățile competente la determinarea apariției unor amenințări la adresa protecției investitorilor sau a bunei funcționări și a integrității piețelor financiare, precum și la adresa stabilității întregului sistem financiar din Uniune sau a unei părți a acestuia, la care se face referire la alineatul (3) litera (a).

Articolul 13c

Articolul 13c

Coordonarea rolului autorităților europene de supraveghere

Coordonarea rolului autorităților europene de supraveghere

(1)
     
  Fiecare AES are rol de mediator și coordonator în raport cu măsurile luate de autoritățile competente în temeiul articolului 13b. Fiecare AES se asigură în special că acțiunile întreprinse de autoritățile competente sunt justificate și proporționale și, după caz, că autoritățile competente au o abordare coerentă.

(1)

Fiecare AES are rol de mediator și coordonator în raport cu măsurile luate de autoritățile competente în temeiul articolului 13b. Fiecare AES se asigură în special că acțiunile întreprinse de autoritățile competente sunt justificate și proporționale și, după caz, că autoritățile competente au o abordare coerentă.

(2)
     
  După primirea notificării în conformitate cu articolul 13b privind orice fel de acțiune care urmează a fi impusă în temeiul articolului respectiv, AES adoptă un aviz prin care își precizează poziția în legătură cu caracterul justificat și proporțional al interdicției sau al restricției. În cazul în care AES consideră că este necesar ca alte autorități competente să ia măsuri pentru a contracara riscul, ea precizează și acest lucru în avizul său. Avizul se publică pe site-ul internet al AES.

(2)

După primirea notificării în conformitate cu articolul 13b privind orice fel de acțiune care urmează a fi impusă în temeiul articolului respectiv, AES adoptă un aviz prin care își precizează poziția în legătură cu caracterul justificat și proporțional al interdicției sau al restricției. În cazul în care AES consideră că este necesar ca alte autorități competente să ia măsuri pentru a contracara riscul, ea precizează și acest lucru în avizul său. Avizul se publică pe site-ul internet al AES.

(3)
     
  În cazul în care o autoritate competentă intenționează să ia sau ia măsuri contrare unui aviz adoptat de o AES în temeiul alineatului (2) ori refuză să ia măsuri, contrar respectivului aviz, ea publică imediat pe site-ul său internet o notificare furnizând o expunere exhaustivă a motivelor sale.

(3)

În cazul în care o autoritate competentă intenționează să ia sau ia măsuri contrare unui aviz adoptat de o AES în temeiul alineatului (2) ori refuză să ia măsuri, contrar respectivului aviz, ea publică imediat pe site-ul său internet o notificare furnizând o expunere exhaustivă a motivelor sale.

Articolul 13d

Articolul 13d

Comunicarea taxelor și costurilor

Comunicarea taxelor și costurilor

Persoana care vinde produsul de investiții furnizează într-un document separat de documentul cu informații-cheie următoarele informații:

Persoana care vinde produsul de investiții furnizează într-un document separat de documentul cu informații-cheie următoarele informații:

| 1. | Toate taxele menționate la articolul 8 alineatul (2) litera (c) sunt comunicate în mod cumulativ. Ele nu sunt reclasificate ca făcând parte din investiție atunci când apar la niveluri inferioare ale investiției. |
| --- | --- |

1.

1.

Toate taxele menționate la articolul 8 alineatul (2) litera (c) sunt comunicate în mod cumulativ. Ele nu sunt reclasificate ca făcând parte din investiție atunci când apar la niveluri inferioare ale investiției.

Toate taxele menționate la articolul 8 alineatul (2) litera (c) sunt comunicate în mod cumulativ. Ele nu sunt reclasificate ca făcând parte din investiție atunci când apar la niveluri inferioare ale investiției.

| 2. | Taxele aferente consultanței pentru investiții nu se bazează pe rate procentuale forfetare, cu excepția cazului în care investitorul obține acordul prealabil. Dacă este convenită o rată procentuală forfetară, persoana care vinde produsul de investiții furnizează informații complete cu privire la ce va însemna aceasta pe perioada investiției, sau pentru o perioadă de timp solicitată de investitor. |
| --- | --- |

2.

2.

Taxele aferente consultanței pentru investiții nu se bazează pe rate procentuale forfetare, cu excepția cazului în care investitorul obține acordul prealabil. Dacă este convenită o rată procentuală forfetară, persoana care vinde produsul de investiții furnizează informații complete cu privire la ce va însemna aceasta pe perioada investiției, sau pentru o perioadă de timp solicitată de investitor.

Taxele aferente consultanței pentru investiții nu se bazează pe rate procentuale forfetare, cu excepția cazului în care investitorul obține acordul prealabil. Dacă este convenită o rată procentuală forfetară, persoana care vinde produsul de investiții furnizează informații complete cu privire la ce va însemna aceasta pe perioada investiției, sau pentru o perioadă de timp solicitată de investitor.

| 3. | Persoana care vinde produsul de investiții sau care oferă consultanță investitorului furnizează acestuia din urmă o defalcare a timpului petrecut în legătură cu această consultanță, iar aceasta se comunică sub formă de minute sau ore, pe baza cărora este calculat un tarif orar, cu excepția cazului în care este convenită o rată procentuală forfetară astfel cum este menționat la alineatul (2). |
| --- | --- |

3.

3.

Persoana care vinde produsul de investiții sau care oferă consultanță investitorului furnizează acestuia din urmă o defalcare a timpului petrecut în legătură cu această consultanță, iar aceasta se comunică sub formă de minute sau ore, pe baza cărora este calculat un tarif orar, cu excepția cazului în care este convenită o rată procentuală forfetară astfel cum este menționat la alineatul (2).

Persoana care vinde produsul de investiții sau care oferă consultanță investitorului furnizează acestuia din urmă o defalcare a timpului petrecut în legătură cu această consultanță, iar aceasta se comunică sub formă de minute sau ore, pe baza cărora este calculat un tarif orar, cu excepția cazului în care este convenită o rată procentuală forfetară astfel cum este menționat la alineatul (2).

Articolul 13e

Articolul 13e

Gestionarea riscurilor

Gestionarea riscurilor

(1)
     
  Creatorul produsului de investiții utilizează un sistem de gestionare a riscurilor care să îi permită să controleze și să aprecieze în orice moment profilul de risc al produsului de investiții.

(1)

Creatorul produsului de investiții utilizează un sistem de gestionare a riscurilor care să îi permită să controleze și să aprecieze în orice moment profilul de risc al produsului de investiții.

Aceasta folosește un sistem care să permită evaluarea precisă și independentă a valorilor instrumentelor derivate în afara pieței reglementate.

Aceasta folosește un sistem care să permită evaluarea precisă și independentă a valorilor instrumentelor derivate în afara pieței reglementate.

El comunică în mod regulat autorităților competente din statul său membru de origine tipurile de instrumente financiare derivate, riscurile inerente, limitele cantitative, precum și metodele alese pentru estimarea riscurilor asociate tranzacțiilor asupra instrumentelor financiare derivate pentru fiecare produs.

El comunică în mod regulat autorităților competente din statul său membru de origine tipurile de instrumente financiare derivate, riscurile inerente, limitele cantitative, precum și metodele alese pentru estimarea riscurilor asociate tranzacțiilor asupra instrumentelor financiare derivate pentru fiecare produs.

(2)
     
  Creatorul produsului de investiții se asigură că expunerea globală a produsului de investiții legată de instrumentele financiare derivate nu depășește valoarea totală a produsului de investiții.

(2)

Creatorul produsului de investiții se asigură că expunerea globală a produsului de investiții legată de instrumentele financiare derivate nu depășește valoarea totală a produsului de investiții.

Expunerea este calculată ținând seama de valoarea curentă a activelor-suport, de riscul contrapărții, de evoluția pieței și de perioada de timp rămasă până la lichidarea pozițiilor.

Expunerea este calculată ținând seama de valoarea curentă a activelor-suport, de riscul contrapărții, de evoluția pieței și de perioada de timp rămasă până la lichidarea pozițiilor.

În cazul în care valorile mobiliare sau instrumentele pieței monetare conțin un instrument financiar derivat, instrumentul financiar derivat trebuie luat în considerare la aplicarea cerințelor prezentului articol.

În cazul în care valorile mobiliare sau instrumentele pieței monetare conțin un instrument financiar derivat, instrumentul financiar derivat trebuie luat în considerare la aplicarea cerințelor prezentului articol.

(3)
     
  Calculul valorii la risc ar trebui să fie realizat în conformitate cu următorii parametri:

(3)

Calculul valorii la risc ar trebui să fie realizat în conformitate cu următorii parametri:

| (a) | un interval de încredere unilateral de 99 %; |
| --- | --- |

(a)

(a)

un interval de încredere unilateral de 99 %;

un interval de încredere unilateral de 99 %;

| (b) | o perioadă de deținere echivalentă cu o lună (20 de zile lucrătoare); precum și |
| --- | --- |

(b)

(b)

o perioadă de deținere echivalentă cu o lună (20 de zile lucrătoare); precum și

o perioadă de deținere echivalentă cu o lună (20 de zile lucrătoare); precum și

| (c) | o perioadă eficientă de observație (istorie) a factorilor de risc de cel puțin trei ani (750 de zile lucrătoare), cu excepția cazului în care o perioadă de observație mai scurtă este justificată de o creștere semnificativă a volatilității prețurilor (de exemplu, din cauza unor condiții de piață extreme). |
| --- | --- |

(c)

(c)

o perioadă eficientă de observație (istorie) a factorilor de risc de cel puțin trei ani (750 de zile lucrătoare), cu excepția cazului în care o perioadă de observație mai scurtă este justificată de o creștere semnificativă a volatilității prețurilor (de exemplu, din cauza unor condiții de piață extreme).

o perioadă eficientă de observație (istorie) a factorilor de risc de cel puțin trei ani (750 de zile lucrătoare), cu excepția cazului în care o perioadă de observație mai scurtă este justificată de o creștere semnificativă a volatilității prețurilor (de exemplu, din cauza unor condiții de piață extreme).

(4)
     
  AES elaborează proiecte de standarde de reglementare pentru a stabili:

(4)

AES elaborează proiecte de standarde de reglementare pentru a stabili:

| (a) | orientări privind măsurarea riscurilor și calculul expunerii globale a produselor de investiții vândute investitorilor de retail; |
| --- | --- |

(a)

(a)

orientări privind măsurarea riscurilor și calculul expunerii globale a produselor de investiții vândute investitorilor de retail;

orientări privind măsurarea riscurilor și calculul expunerii globale a produselor de investiții vândute investitorilor de retail;

| (b) | orientări privind indicii financiari. |
| --- | --- |

(b)

(b)

orientări privind indicii financiari.

orientări privind indicii financiari.

AES înaintează Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la data de [...].

AES înaintează Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la data de [...].

Se conferă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Se conferă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 13f

Articolul 13f

Norme privind plata

Norme privind plata

(1)
     
  Plata unui produs de investiții nu:

(1)

Plata unui produs de investiții nu:

| (a) | include o serie de categorii de mecanisme, evenimente sau active care implică un risc de interpretare greșită; |
| --- | --- |

(a)

(a)

include o serie de categorii de mecanisme, evenimente sau active care implică un risc de interpretare greșită;

include o serie de categorii de mecanisme, evenimente sau active care implică un risc de interpretare greșită;

| (b) | este condiționată de producerea unor evenimente neobișnuite pentru investitorii de retail, cum ar fi nivelul capitalului reglementat al unei instituții financiare; sau |
| --- | --- |

(b)

(b)

este condiționată de producerea unor evenimente neobișnuite pentru investitorii de retail, cum ar fi nivelul capitalului reglementat al unei instituții financiare; sau

este condiționată de producerea unor evenimente neobișnuite pentru investitorii de retail, cum ar fi nivelul capitalului reglementat al unei instituții financiare; sau

| (c) | include caracteristici de împachetare care profită de deviațiile de comportament ale investitorilor de retail. |
| --- | --- |

(c)

(c)

include caracteristici de împachetare care profită de deviațiile de comportament ale investitorilor de retail.

include caracteristici de împachetare care profită de deviațiile de comportament ale investitorilor de retail.

(2)
     
  AES elaborează orientări care asigură îndrumare suplimentară privind condițiile menționate la alineatul (1).

(2)

AES elaborează orientări care asigură îndrumare suplimentară privind condițiile menționate la alineatul (1).

CAPITOLUL III

CAPITOLUL III

RECLAMAȚII, DESPĂGUBIRI, COOPERARE

RECLAMAȚII, DESPĂGUBIRI, COOPERARE

Articolul 14

Articolul 14

Creatorul produsului de investiții
  și persoana care vinde produsul de investiții
  instituie proceduri și măsuri adecvate pentru
  a se asigura că:

și persoana care vinde produsul de investiții

a se asigura că:

| (a) | investitorii de retail dispun de o modalitate eficientă de a depune o reclamație împotriva creatorului produsului de investiții și, prin urmare, de o procedură de despăgubire; |
| --- | --- |

(a)

(a)

investitorii de retail dispun de o modalitate eficientă de a depune o reclamație împotriva creatorului produsului de investiții și, prin urmare, de o procedură de despăgubire;

investitorii de retail dispun de o modalitate eficientă de a depune o reclamație împotriva creatorului produsului de investiții și, prin urmare, de o procedură de despăgubire;

| (b) | investitorii de retail care depun o reclamație în legătură cu documentul cu informații-cheie
  sau cu anexa la documentul cu informații-cheie primesc
  un răspuns pe fond într-un timp cât mai scurt și în mod corespunzător
  ; precum și că |
| --- | --- |

(b)

(b)

investitorii de retail care depun o reclamație în legătură cu documentul cu informații-cheie
  sau cu anexa la documentul cu informații-cheie primesc
  un răspuns pe fond într-un timp cât mai scurt și în mod corespunzător
  ; precum și că

sau cu anexa la documentul cu informații-cheie primesc

; precum și că

| (c) | procedurile eficiente de despăgubire sunt, de asemenea, disponibile pentru investitorii de retail în eventualitatea litigiilor transfrontaliere, în special în cazul în care creatorul produsului de investiții este situat într-un alt stat membru sau într-o țară terță. |
| --- | --- |

(c)

(c)

procedurile eficiente de despăgubire sunt, de asemenea, disponibile pentru investitorii de retail în eventualitatea litigiilor transfrontaliere, în special în cazul în care creatorul produsului de investiții este situat într-un alt stat membru sau într-o țară terță.

procedurile eficiente de despăgubire sunt, de asemenea, disponibile pentru investitorii de retail în eventualitatea litigiilor transfrontaliere, în special în cazul în care creatorul produsului de investiții este situat într-un alt stat membru sau într-o țară terță.

Articolul 15

Articolul 15

(1)   
  În conformitate cu Directiva privind soluționarea alternativă a litigiilor în materie de consum [2011/0373(COD)] și cu Regulamentul privind soluționarea online a disputelor în materie de consum [2011/0374(COD)], statele membre se asigură că
  atunci când un investitor de retail inițiază o procedură de soluționare alternativă a litigiilor prevăzută în legislația națională împotriva unui creator de produse de investiții sau a unei persoane care vinde produse de investiții având ca obiect drepturi sau obligații prevăzute în prezentul regulament, creatorul de produse de investiții sau persoana care vinde produse de investiții participă la procedura respectivă
  dacă
  :

În conformitate cu Directiva privind soluționarea alternativă a litigiilor în materie de consum [2011/0373(COD)] și cu Regulamentul privind soluționarea online a disputelor în materie de consum [2011/0374(COD)], statele membre se asigură că

dacă

| (a) | procedura are ca rezultat decizii care pot avea
  caracter obligatoriu
  pentru creatorul produsului de investiții sau pentru persoana care vinde produsul de investiții
  ; |
| --- | --- |

(a)

procedura are ca rezultat decizii care pot avea
  caracter obligatoriu
  pentru creatorul produsului de investiții sau pentru persoana care vinde produsul de investiții
  ;

procedura are ca rezultat decizii care pot avea

pentru creatorul produsului de investiții sau pentru persoana care vinde produsul de investiții

| (b) | termenul pentru intentarea unei acțiuni în justiție este suspendat pe durata procedurii de soluționare alternativă a litigiilor; |
| --- | --- |

(b)

termenul pentru intentarea unei acțiuni în justiție este suspendat pe durata procedurii de soluționare alternativă a litigiilor;

| (c) | termenul de prescripție al reclamației este suspendat pe durata procedurii; |
| --- | --- |

(c)

termenul de prescripție al reclamației este suspendat pe durata procedurii;

| (d) | procedura este gratuită sau
  disponibilă în schimbul achitării unei taxe simbolice
  , conform legislației naționale; |
| --- | --- |

(d)

procedura este gratuită sau
  disponibilă în schimbul achitării unei taxe simbolice
  , conform legislației naționale;

disponibilă în schimbul achitării unei taxe simbolice

▌

(1a)
     
  Statele membre se asigură că, atunci când entitățile de soluționare alternativă a litigiilor sunt autorizate să instituie praguri monetare prestabilite pentru a limita accesul la procedurile de soluționare alternativă a litigiilor, pragurile nu sunt stabilite la un nivel care să împiedice semnificativ accesul consumatorilor la prelucrarea reclamațiilor de către entitățile de soluționare alternativă a litigiilor.

(1a)

Statele membre se asigură că, atunci când entitățile de soluționare alternativă a litigiilor sunt autorizate să instituie praguri monetare prestabilite pentru a limita accesul la procedurile de soluționare alternativă a litigiilor, pragurile nu sunt stabilite la un nivel care să împiedice semnificativ accesul consumatorilor la prelucrarea reclamațiilor de către entitățile de soluționare alternativă a litigiilor.

(2)   Statele membre înștiințează Comisia cu privire la entitățile competente să desfășoare procedurile menționate la alineatul (1) până la [a se insera data exactă, la 6 luni de la data intrării în vigoare/aplicării prezentului regulament]. Ele informează fără întârziere Comisia cu privire la orice modificare ulterioară legată de entitățile respective.

(3)   Entitățile competente să desfășoare procedurile menționate la alineatul (1) cooperează între ele pentru soluționarea litigiilor transfrontaliere care decurg din prezentul regulament.

Articolul 15a

Articolul 15a

Informații privind soluționările alternative ale litigiilor

Informații privind soluționările alternative ale litigiilor

(1)
     
  Statele membre se asigură că creatorul de produse de investiții sau persoana care vinde produse de investiții informează investitorul de retail cu privire la entitățile de soluționare alternativă a litigiilor care le reglementează activitatea și care sunt competente să se ocupe de potențialele litigii dintre acestea și investitorul de retail. Acestea precizează, de asemenea, dacă se angajează sau dacă sunt obligate să recurgă la aceste entități în vederea soluționării litigiilor cu investitorii de retail.

(1)

Statele membre se asigură că creatorul de produse de investiții sau persoana care vinde produse de investiții informează investitorul de retail cu privire la entitățile de soluționare alternativă a litigiilor care le reglementează activitatea și care sunt competente să se ocupe de potențialele litigii dintre acestea și investitorul de retail. Acestea precizează, de asemenea, dacă se angajează sau dacă sunt obligate să recurgă la aceste entități în vederea soluționării litigiilor cu investitorii de retail.

(2)
     
  Informațiile menționate la alineatul (1) sunt formulate în mod clar, inteligibil și ușor accesibil pe site-ul internet al comercianților, în cazul în care acesta există, și, dacă este cazul, în termenii și condițiile generale ale contractelor de vânzare sau de prestare de servicii dintre comerciant și consumator.

(2)

Informațiile menționate la alineatul (1) sunt formulate în mod clar, inteligibil și ușor accesibil pe site-ul internet al comercianților, în cazul în care acesta există, și, dacă este cazul, în termenii și condițiile generale ale contractelor de vânzare sau de prestare de servicii dintre comerciant și consumator.

(3)
     
  Statele membre se asigură că, în cazul în care litigiul dintre un investitor de retail și un creator de produse de investiții sau o persoană care vinde produse de investiții pe teritoriul lor nu ar putea fi soluționat ca urmare a unei reclamații depuse de investitorul de retail direct la creatorul de produse de investiții sau la persoana care vinde produse investiții, aceasta din urmă furnizează investitorului de retail informațiile menționate la alineatul (1), precizând dacă va apela la entitățile competente de soluționare alternativă a litigiilor pentru a soluționa respectivul litigiu. Aceste informații sunt furnizate pe suport de hârtie sau pe un alt suport durabil.

(3)

Statele membre se asigură că, în cazul în care litigiul dintre un investitor de retail și un creator de produse de investiții sau o persoană care vinde produse de investiții pe teritoriul lor nu ar putea fi soluționat ca urmare a unei reclamații depuse de investitorul de retail direct la creatorul de produse de investiții sau la persoana care vinde produse investiții, aceasta din urmă furnizează investitorului de retail informațiile menționate la alineatul (1), precizând dacă va apela la entitățile competente de soluționare alternativă a litigiilor pentru a soluționa respectivul litigiu. Aceste informații sunt furnizate pe suport de hârtie sau pe un alt suport durabil.

Articolul 15b

Articolul 15b

Soluționări colective alternative ale litigiilor

Soluționări colective alternative ale litigiilor

Statele membre pot menține sau introduce proceduri alternative de soluționare a litigiilor care vizează litigiile identice sau similare dintre creatorul de produse de investiții, persoana care vinde produse de investiții și mai mulți investitori de retail. Sistemele alternative de soluționare a litigiilor pentru litigiile și acțiunile în despăgubire individuale și colective sunt proceduri complementare, care nu se exclud reciproc.

Statele membre pot menține sau introduce proceduri alternative de soluționare a litigiilor care vizează litigiile identice sau similare dintre creatorul de produse de investiții, persoana care vinde produse de investiții și mai mulți investitori de retail. Sistemele alternative de soluționare a litigiilor pentru litigiile și acțiunile în despăgubire individuale și colective sunt proceduri complementare, care nu se exclud reciproc.

Articolul 16

Articolul 16

În scopul aplicării prezentului regulament, autoritățile competente cooperează între ele și cu entitățile responsabile de procedurile extrajudiciare de reclamație și despăgubire menționate la articolul 15.

Mai precis, autoritățile competente își comunică, fără întârzieri nejustificate, informațiile necesare pentru îndeplinirea atribuțiilor care le revin în temeiul prezentului regulament.

Articolul 17

Articolul 17

(1)   Statele membre aplică
  Directiva 95/46/CE
  în cazul prelucrării datelor cu caracter personal efectuate pe teritoriul lor în temeiul prezentului regulament.

Directiva 95/46/CE

(2)   Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către AEB, AEAPO și AEVMP.

CAPITOLUL IV

CAPITOLUL IV

SANCȚIUNI ADMINISTRATIVE ȘI ALTE MĂSURI

SANCȚIUNI ADMINISTRATIVE ȘI ALTE MĂSURI

Articolul 18

Articolul 18

(1)   Statele membre adoptă norme care prevăd sancțiuni administrative
  și alte măsuri
  adecvate aplicabile în situațiile care constituie încălcări ale prevederilor prezentului regulament și iau toate măsurile necesare pentru a asigura implementarea acestora. Sancțiunile și măsurile
  respective
  trebuie să fie eficiente, proporționale și disuasive.

și alte măsuri

respective

Până la data de [la 24 de luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], statele membre notifică normele menționate în primul paragraf Comisiei și Comitetului comun al AES. Totodată, ele notifică fără întârziere Comisiei și Comitetului comun al AES orice modificare ulterioară a normelor respective.

la 24 de luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament

(2)   ▌Autoritățile competente
  dispun, conform legislației naționale, de competențe de supraveghere și de investigație, puse la dispoziția lor întrucât este necesar să își îndeplinească atribuțiile în conformitate cu prezentul regulament
  .

dispun, conform legislației naționale, de competențe de supraveghere și de investigație, puse la dispoziția lor întrucât este necesar să își îndeplinească atribuțiile în conformitate cu prezentul regulament

(2a)
     
  În exercitarea prerogativelor prevăzute la articolul 19, autoritățile competente cooperează îndeaproape pentru a se asigura că sancțiunile administrative și alte măsuri conduc la obținerea rezultatelor vizate de prezentul regulament și își coordonează acțiunile pentru a evita dublarea eforturilor sau suprapunerile în aplicarea sancțiunilor administrative și a altor măsuri în cazurile transfrontaliere.

(2a)

În exercitarea prerogativelor prevăzute la articolul 19, autoritățile competente cooperează îndeaproape pentru a se asigura că sancțiunile administrative și alte măsuri conduc la obținerea rezultatelor vizate de prezentul regulament și își coordonează acțiunile pentru a evita dublarea eforturilor sau suprapunerile în aplicarea sancțiunilor administrative și a altor măsuri în cazurile transfrontaliere.

Articolul 19

Articolul 19

(1)   Prezentul articol se aplică
  oricărei
  încălcări
  a prezentului regulament.

oricărei

a prezentului regulament.

▌

(2)   Statele membre se asigură că autoritățile competente sunt abilitate să impună cel puțin următoarele sancțiuni
  și alte măsuri
  administrative:

și alte măsuri

| (a) | un ordin prin care se interzice comercializarea unui produs de investiții; |
| --- | --- |

(a)

un ordin prin care se interzice comercializarea unui produs de investiții;

| (b) | un ordin prin care se suspendă comercializarea unui produs de investiții; |
| --- | --- |

(b)

un ordin prin care se suspendă comercializarea unui produs de investiții;

| (c) | un avertisment care se publică și care identifică persoana responsabilă și natura încălcării; |
| --- | --- |

(c)

un avertisment care se publică și care identifică persoana responsabilă și natura încălcării;

| (d) | un ordin care prevede publicarea unei noi versiuni a documentului cu informații-cheie; |
| --- | --- |

(d)

un ordin care prevede publicarea unei noi versiuni a documentului cu informații-cheie;

| (da) | în cazul unei persoane juridice, amenzi administrative de până la 10 % din cifra de afaceri anuală totală a persoanei juridice din exercițiul financiar precedent; în cazul în care persoana juridică este o filială a unei întreprinderi-mamă, cifra de afaceri anuală totală relevantă este cifra de afaceri anuală totală rezultată din conturile consolidate ale întreprinderii-mamă principale din exercițiul financiar precedent; |
| --- | --- |

(da)

(da)

în cazul unei persoane juridice, amenzi administrative de până la 10 % din cifra de afaceri anuală totală a persoanei juridice din exercițiul financiar precedent; în cazul în care persoana juridică este o filială a unei întreprinderi-mamă, cifra de afaceri anuală totală relevantă este cifra de afaceri anuală totală rezultată din conturile consolidate ale întreprinderii-mamă principale din exercițiul financiar precedent;

în cazul unei persoane juridice, amenzi administrative de până la 10 % din cifra de afaceri anuală totală a persoanei juridice din exercițiul financiar precedent; în cazul în care persoana juridică este o filială a unei întreprinderi-mamă, cifra de afaceri anuală totală relevantă este cifra de afaceri anuală totală rezultată din conturile consolidate ale întreprinderii-mamă principale din exercițiul financiar precedent;

| (db) | în cazul unei persoane fizice, amenzi administrative de până la 5 000 000 EUR sau, pentru statele membre în care euro nu este moneda oficială, valoarea echivalentă în moneda națională la cursul de schimb din ...[data intrării în vigoare a prezentului regulament]. |
| --- | --- |

(db)

(db)

în cazul unei persoane fizice, amenzi administrative de până la 5 000 000 EUR sau, pentru statele membre în care euro nu este moneda oficială, valoarea echivalentă în moneda națională la cursul de schimb din ...[data intrării în vigoare a prezentului regulament].

în cazul unei persoane fizice, amenzi administrative de până la 5 000 000 EUR sau, pentru statele membre în care euro nu este moneda oficială, valoarea echivalentă în moneda națională la cursul de schimb din ...[data intrării în vigoare a prezentului regulament].

(3)   Statele membre se asigură că, atunci când autoritățile competente impun una sau mai multe
  sancțiuni
  și
  alte măsuri
  administrative în conformitate cu alineatul (2), autoritățile respective sunt abilitate să emită sau să ceară creatorului produsului de investiții sau persoanei care vinde produsul de investiții să emită o comunicare directă adresată investitorului de retail interesat, prin care să-l informeze pe acesta cu privire la ▌sancțiunea administrativă
  sau la altă măsură de sancționare
  și să-i indice unde pot fi depuse reclamațiile sau cererile de despăgubire.

sancțiuni

alte măsuri

sau la altă măsură de sancționare

Articolul 20

Articolul 20

Autoritățile competente aplică ▌sancțiunile administrative
  și celelalte măsuri
  menționate la articolul 19 alineatul (2) ținând cont de toate circumstanțele relevante, inclusiv de următoarele:

și celelalte măsuri

| (a) | gravitatea și durata încălcării; |
| --- | --- |

(a)

gravitatea și durata încălcării;

| (b) | gradul de răspundere a persoanei
  fizice sau juridice
  responsabile; |
| --- | --- |

(b)

gradul de răspundere a persoanei
  fizice sau juridice
  responsabile;

fizice sau juridice

| (c) | impactul încălcării asupra intereselor investitorului de retail; |
| --- | --- |

(c)

impactul încălcării asupra intereselor investitorului de retail;

| (d) | comportamentul cooperant al persoanei
  fizice sau juridice
  responsabile de încălcare; |
| --- | --- |

(d)

comportamentul cooperant al persoanei
  fizice sau juridice
  responsabile de încălcare;

fizice sau juridice

| (e) | eventualele încălcări comise anterior de persoana
  fizică sau juridică
  responsabilă; |
| --- | --- |

(e)

eventualele încălcări comise anterior de persoana
  fizică sau juridică
  responsabilă;

fizică sau juridică

| (ea) | toate măsurile luate de persoana responsabilă pentru a preveni repetarea acestei încălcări pe viitor; |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

toate măsurile luate de persoana responsabilă pentru a preveni repetarea acestei încălcări pe viitor;

toate măsurile luate de persoana responsabilă pentru a preveni repetarea acestei încălcări pe viitor;

| (eb) | orice despăgubire acordată investitorilor de retail de către persoana responsabilă ca urmare a încălcării
  . |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

orice despăgubire acordată investitorilor de retail de către persoana responsabilă ca urmare a încălcării
  .

orice despăgubire acordată investitorilor de retail de către persoana responsabilă ca urmare a încălcării

Articolul 21

Articolul 21

(1)   În cazul în care a făcut publice ▌sancțiuni administrative
  și alte măsuri
  , autoritatea competentă raportează simultan aceste ▌sancțiuni administrative
  și alte măsuri
  către AES.

și alte măsuri

și alte măsuri

(2)   Statele membre transmit anual către
  AES competentă
  informații agregate privind ▌sancțiunile administrative
  și celelalte măsuri
  impuse în conformitate cu articolul 18 și articolul 19 alineatul (2).

AES competentă

și celelalte măsuri

(3)   AES publică aceste informații într-un raport anual.

Articolul 22

Articolul 22

Sancțiunile și
  celelalte măsuri
  impuse pentru încălcările menționate la articolul 19 alineatul (1) sunt făcute publice fără întârzieri nejustificate, incluzând cel puțin informații privind tipul de încălcare a prezentului regulament și identitatea persoanelor responsabile ▌. Autoritățile competente
  pot reține identitatea entității care face obiectul unor sancțiuni administrative
  sau
  altor măsuri pe site-ul lor după nu mai puțin de cinci ani
  .

celelalte măsuri

pot reține identitatea entității care face obiectul unor sancțiuni administrative

altor măsuri pe site-ul lor după nu mai puțin de cinci ani

▌

CAPITOLUL IV

CAPITOLUL IV

DISPOZIȚII FINALE

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 23

Articolul 23

(1)   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate, sub rezerva condițiilor prevăzute în prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 8 alineatul (5), la articolul 10 alineatul (2), la articolul 12 alineatul (4)
  , la articolul 13a alineatul (10) și la articolul 13b alineatul (9)
  este conferită Comisiei pentru o perioadă de [
  doi
  ani] începând de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Delegarea de competențe se prelungește tacit pentru perioade de timp identice ca durată, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune unei astfel de prelungiri cel târziu cu trei luni înainte de expirarea fiecărei perioade.

, la articolul 13a alineatul (10) și la articolul 13b alineatul (9)

doi

(3)   Delegarea competențelor menționată la articolul 8 alineatul (5), la articolul 10 alineatul (2), la articolul 12 alineatul (4)
  , la articolul 13a alineatul (10) și la articolul 13b alineatul (9)
  poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Revocarea intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Revocarea nu aduce atingere validității actelor delegate care sunt deja în vigoare.

, la articolul 13a alineatul (10) și la articolul 13b alineatul (9)

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 8 alineatul (5), al articolului 10 alineatul (2), al articolului 12 alineatul (4)
  , al articolului 13a alineatul (10) și al articolului 13b alineatul (9)
  intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul European, nici Consiliul nu se opun în termen de două luni de la data la care le-a fost notificat actul în cauză sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor obiecta. Acest termen se prelungește cu [două luni] la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

, al articolului 13a alineatul (10) și al articolului 13b alineatul (9)

(5a)
     
  Fără a aduce atingere celorlalte dispoziții ale Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, 1094/2010 și 1095/2010, termenul în care Parlamentul European și Consiliul se pot opune în cazul aprobării de către Comisie a proiectului de standarde tehnice de reglementare fără modificări este de două luni [din cauza complexității și volumului aspectelor acoperite]. Acest termen poate fi prelungit o singură dată la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului, pentru încă o lună.

(5a)

Fără a aduce atingere celorlalte dispoziții ale Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, 1094/2010 și 1095/2010, termenul în care Parlamentul European și Consiliul se pot opune în cazul aprobării de către Comisie a proiectului de standarde tehnice de reglementare fără modificări este de două luni [din cauza complexității și volumului aspectelor acoperite]. Acest termen poate fi prelungit o singură dată la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului, pentru încă o lună.

Articolul 23a

Articolul 23a

Dispoziții suplimentare privind proiectul de standarde tehnice de reglementare

Dispoziții suplimentare privind proiectul de standarde tehnice de reglementare

(1)
     
  Fără a se aduce atingere termenului prevăzut pentru prezentarea proiectului de standarde tehnice de reglementare către Comisie, programul prezentărilor este agreat, specificându-se textele sau grupurile de texte care trebuie prezentate cu 12, 18 și 24 de luni în avans.

(1)

Fără a se aduce atingere termenului prevăzut pentru prezentarea proiectului de standarde tehnice de reglementare către Comisie, programul prezentărilor este agreat, specificându-se textele sau grupurile de texte care trebuie prezentate cu 12, 18 și 24 de luni în avans.

(2)
     
  Comisia nu adoptă standarde tehnice de reglementare într-un mod care, în timpul vacanțelor, reduce perioada de control alocată Parlamentului European, inclusiv prelungirea, la mai puțin de două luni.

(2)

Comisia nu adoptă standarde tehnice de reglementare într-un mod care, în timpul vacanțelor, reduce perioada de control alocată Parlamentului European, inclusiv prelungirea, la mai puțin de două luni.

(3)
     
  AES pot consulta Parlamentul European în etapa de elaborare a standardelor tehnice de reglementare, în special în cazul în care există preocupări cu privire la domeniul de aplicare al prezentului regulament.

(3)

AES pot consulta Parlamentul European în etapa de elaborare a standardelor tehnice de reglementare, în special în cazul în care există preocupări cu privire la domeniul de aplicare al prezentului regulament.

(4)
     
  În cazul în care comisia competentă a Parlamentului European a respins standardele tehnice de reglementare și mai sunt mai puțin de două săptămâni până la începerea următoarei ședințe plenare, Parlamentul European poate extinde suplimentar perioada prevăzută pentru formularea de obiecții menționată la articolul 23 alineatul (5a) până la data celei de-a doua ședințe plenare.

(4)

În cazul în care comisia competentă a Parlamentului European a respins standardele tehnice de reglementare și mai sunt mai puțin de două săptămâni până la începerea următoarei ședințe plenare, Parlamentul European poate extinde suplimentar perioada prevăzută pentru formularea de obiecții menționată la articolul 23 alineatul (5a) până la data celei de-a doua ședințe plenare.

(5)
     
  În cazul respingerii unui standard tehnic de reglementare și în cazul în care aspectele identificate au un domeniu de aplicare limitat, Comisia poate adopta un calendar accelerat pentru elaborarea proiectelor modificate.

(5)

În cazul respingerii unui standard tehnic de reglementare și în cazul în care aspectele identificate au un domeniu de aplicare limitat, Comisia poate adopta un calendar accelerat pentru elaborarea proiectelor modificate.

(6)
     
  Comisia se asigură că toate întrebările echipei de examinare a Parlamentului European, adresate în mod oficial prin intermediul președintelui comisiei competente, primesc un răspuns prompt înaintea adoptării proiectului de standard tehnic de reglementare.

(6)

Comisia se asigură că toate întrebările echipei de examinare a Parlamentului European, adresate în mod oficial prin intermediul președintelui comisiei competente, primesc un răspuns prompt înaintea adoptării proiectului de standard tehnic de reglementare.

Articolul 24

Articolul 24

(1)
     Societățile de administrare și societățile de investiții menționate la articolul 2 alineatul (1) și la articolul 27 din Directiva 2009/65/CE și persoanele care comercializează unități ale OPCVM-urilor, așa cum sunt definite la articolul 1 alineatul (2) din directiva respectivă, sunt exonerate de obligațiile prevăzute în prezentul regulament până la ... [
  trei
  ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament].

(1)

trei

(1a)
     
  Administratorii fondurilor de investiții alternative, definiți la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (13)

  și persoanele care vând unități ale fondurilor de investiții alternative conform definiției de la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din respectiva directivă sunt scutiți de obligațiile din prezentul regulament până la ... [trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], cu condiția să furnizeze un document cu informații-cheie pentru investitori conform legislației naționale, în conformitate cu articolul 78 din Directiva 2009/65/CE sau cu dispozițiile relevante din dreptul național.

(1a)

Administratorii fondurilor de investiții alternative, definiți la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului

13

și persoanele care vând unități ale fondurilor de investiții alternative conform definiției de la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din respectiva directivă sunt scutiți de obligațiile din prezentul regulament până la ... [trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], cu condiția să furnizeze un document cu informații-cheie pentru investitori conform legislației naționale, în conformitate cu articolul 78 din Directiva 2009/65/CE sau cu dispozițiile relevante din dreptul național.

Articolul 25

Articolul 25

(1)   La ... [patru ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia procedează la revizuirea acestuia. Revizuirea include o examinare generală privind aplicarea practică a normelor prevăzute în prezentul regulament, ținând cont de evoluțiile de pe piața produselor de investiții de retail. ▌Revizuirea analizează totodată posibilitatea unei extinderi a domeniului de aplicare a prezentului regulament la alte produse financiare
  noi sau inovatoare distribuite în cadrul Uniunii
  .

noi sau inovatoare distribuite în cadrul Uniunii

(2)   După consultarea comitetului mixt al AES, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă.

(2a)
     
  De la ... [data intrării în vigoare a prezentului regulament], creatorii de investiții vor elabora documentul cu informații-cheie în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament și vor fi scutiți de obligația de a prezenta un rezumat al prospectului în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Directiva 2003/71/CE.

(2a)

De la ... [data intrării în vigoare a prezentului regulament], creatorii de investiții vor elabora documentul cu informații-cheie în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament și vor fi scutiți de obligația de a prezenta un rezumat al prospectului în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Directiva 2003/71/CE.

Articolul 26

Articolul 26

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Regulamentul se aplică de la ...[doi ani de la data intrării în vigoare
  a prezentului regulament]
  .

a prezentului regulament]

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0368/2013).

1

(*1)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▌.

*1

(2)  JO C 70, 9.3.2013, p.2.

2

(3)  JO C 11, 15.1.2013, p.59.

3

(4)  Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare, de modificare a Directivelor 85/611/CEE și 93/6/CEE ale Consiliului și a Directivei 2000/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 93/22/CEE a Consiliului (JO L 145, 30.4.2004, p. 1).

4

(5)  Directiva 2002/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 decembrie 2002 privind intermedierea de asigurări (JO L 9, 15.1.2003, p. 3).

5

(6)  Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și de modificare a Directivei 2001/34/CE (JO L 345, 31.12.2003, p. 64).

6

(7)  Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind accesul la activitate și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) (JO L 335, 17.12.2009, p. 1).

7

(8)  
  Texte adoptate, P7_TA(2013)0012.

8

Texte adoptate, P7_TA(2013)0012.

(9)  
  Directiva 2002/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 septembrie 2002 privind comercializarea la distanță a serviciilor financiare de consum și de modificare a Directivei 90/619/CEE a Consiliului și a Directivelor 97/7/CE și 98/27/CE (JO L 271, 9.10.2002, p. 16).

9

Directiva 2002/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 septembrie 2002 privind comercializarea la distanță a serviciilor financiare de consum și de modificare a Directivei 90/619/CEE a Consiliului și a Directivelor 97/7/CE și 98/27/CE (JO L 271, 9.10.2002, p. 16).

(10)  
  Directiva 2013/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2013 privind soluționarea alternativă a litigiilor în materie de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2009/22/CE (Directiva privind SAL în materie de consum) (JO L 165, 18.6.2013, p. 63).

10

Directiva 2013/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2013 privind soluționarea alternativă a litigiilor în materie de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2009/22/CE (Directiva privind SAL în materie de consum) (JO L 165, 18.6.2013, p. 63).

(11)  Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) (JO L 331, 15.12.2010, p. 12), Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană de asigurări și pensii ocupaționale) (JO L 331, 15.12.2010, p. 48) și Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

11

(12)  Directiva 2002/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 iunie 2002 de modificare a Directivei 97/67/CE privind continuarea deschiderii spre concurență a serviciilor poștale ale Comunității (JO L 176, 5.7.2002, p. 21).

12

(13)  Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative (JO L 174, 1.7.2011, p. 1).

13

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/270 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/270

---

P7_TA(2013)0490

Finanțarea, gestionarea și monitorizarea PAC ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/45)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0628) și modificările aduse propunerii (COM(2012)0551), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0628) și modificările aduse propunerii (COM(2012)0551),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0341/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0341/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1) și 14 noiembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1) și 14 noiembrie 2012 (2),

| — | având în vedere avizul Curții de Conturi nr. 1/2012 din 8 martie 2012 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Conturi nr. 1/2012 din 8 martie 2012 (3),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 (4),

| — | având în vedere decizia sa din 13 martie 2013 privind deschiderea negocierilor și mandatul pentru negocierile interinstituționale referitoare la propunere (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 13 martie 2013 privind deschiderea negocierilor și mandatul pentru negocierile interinstituționale referitoare la propunere (5),

| — | având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea din 7 octombrie 2013 de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea din 7 octombrie 2013 de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională, avizul Comisiei pentru controlul bugetar, avizul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0363/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională, avizul Comisiei pentru controlul bugetar, avizul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0363/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție;

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 191, 29.6.2012, p.116.

(2)  JO C 11, 15.1.2013, p.88.

(3)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(4)  JO C 225, 27.7.2012, p.174.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0087.

---

P7_TC1-COD(2011)0288

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1306/2013.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIA COMUNĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind ecocondiționalitatea

Consiliul și Parlamentul European invită Comisia să monitorizeze transpunerea și punerea în aplicare de către statele membre a Directivei 2000/60/CE din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei, precum și a Directivei 2009/128/CE din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor și să prezinte, odată ce aceste directive vor fi puse în aplicare în toate statele membre, iar obligațiile care le revin fermierilor vor fi în mod direct identificate, o propunere legislativă de modificare a prezentului regulament în vederea includerii părților relevante ale directivelor respective în sistemul ecocondiționalității.

DECLARAȚIA COMISIEI

privind plățile întârziate efectuate de agențiile de plăți către beneficiari [articolul 42 alineatul (1)]

Comisia Europeană declară că atunci când adoptă norme privind reducerea rambursării alocate agențiilor de plăți în cazul plăților efectuate către beneficiari după ultima dată posibilă prevăzută de legislația Uniunii, domeniul de aplicare al prezentelor dispoziții referitoare la plățile întârziate pentru FEGA va fi menținut.

DECLARAȚIA COMISIEI

privind nivelul de punere în aplicare (articolul 112 b)

Comisia Europeană confirmă faptul că, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din TUE, Uniunea respectă structurile constituționale ale statelor membre și, prin urmare, statele membre sunt responsabile să decidă la ce nivel teritorial doresc să pună în aplicare politica agricolă comună, sub rezerva respectării legislației Uniunii și a asigurării eficacității acesteia. Acest principiu este aplicabil tuturor celor patru regulamente din cadrul reformei PAC.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/272 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/272

---

P7_TA(2013)0491

Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/46)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European şi Consiliului (COM(2011)0627) și modificările aduse propunerii (COM(2012)0553), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European şi Consiliului (COM(2011)0627) și modificările aduse propunerii (COM(2012)0553),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 42 primul paragraf şi articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0340/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 42 primul paragraf şi articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0340/2011),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Camera Deputaţilor din Luxemburg în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarităţii şi proporţionalităţii, în care se susţine că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarităţii, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Camera Deputaţilor din Luxemburg în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarităţii şi proporţionalităţii, în care se susţine că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarităţii,

| — | având în vedere avizul Curţii de Conturi nr. 1/2012 din 8 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curţii de Conturi nr. 1/2012 din 8 martie 2012 (1),

| — | având în vedere avizele Comitetului Economic şi Social European din 25 aprilie 2012 și din 12 decembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comitetului Economic şi Social European din 25 aprilie 2012 și din 12 decembrie 2012 (2),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 (3),

| — | având în vedere decizia sa din 13 martie 2013 privind deschiderea negocierilor și mandatul pentru negocierile interinstituționale referitoare la propunere (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 13 martie 2013 privind deschiderea negocierilor și mandatul pentru negocierile interinstituționale referitoare la propunere (4),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 octombrie 2013, de a aproba poziţia Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 octombrie 2013, de a aproba poziţia Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 55 şi 37 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 55 şi 37 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală şi avizul Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru bugete, al Comisiei pentru control bugetar, al Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară şi al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0361/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală şi avizul Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru bugete, al Comisiei pentru control bugetar, al Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară şi al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0361/2013),

| 1. | adoptă poziţia în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziţia în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să sesizeze din nou Parlamentul, în cazul în care intenţionează să modifice în mod substanţial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să sesizeze din nou Parlamentul, în cazul în care intenţionează să modifice în mod substanţial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite poziţia Parlamentului Consiliului, Comisiei şi parlamentelor naţionale. |
| --- | --- |

3.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite poziţia Parlamentului Consiliului, Comisiei şi parlamentelor naţionale.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(2)  JO C 191, 29.6.2012, p. 116 și JO C 44, 15.2.2013, p. 160.

(3)  JO C 225, 27.7.2012, p. 174.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0086.

---

P7_TC1-COD(2011)0282

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1305/2013.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/274 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/274

---

P7_TA(2013)0492

Organizarea comună a piețelor produselor agricole ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole („Regulamentul privind OCP unică”) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/47)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0626) și propunerea modificată (COM(2012)0535), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0626) și propunerea modificată (COM(2012)0535),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 42 primul paragraf și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0339/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 42 primul paragraf și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0339/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul 1/2012 al Curții de Conturi din 8 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul 1/2012 al Curții de Conturi din 8 martie 2012 (1),

| — | având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 și 12 decembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 și 12 decembrie 2012 (2),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 (3),

| — | având în vedere decizia sa din 13 martie 2013 privind deschiderea negocierilor și mandatul pentru negocierile interinstituționale referitoare la propunere (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 13 martie 2013 privind deschiderea negocierilor și mandatul pentru negocierile interinstituționale referitoare la propunere (4),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat prin scrisoarea din 7 octombrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat prin scrisoarea din 7 octombrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizele Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare rurală (A7-0366/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizele Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare rurală (A7-0366/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție;

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(2)  JO C 191, 29.6.2012, p. 116 și JO C 44, 15.2.2013, p. 158.

(3)  JO C 225, 27.7.2012, p. 174.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0085.

---

P7_TC1-COD(2011)0281

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIE COMUNĂ A PARLAMENTULI EUROPEAN, A CONSILIULUI ȘI A COMISIEI

privind articolul 43 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)

Rezultatul negocierilor privind recurgerea la articolul 43 alineatul (3) din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene face parte din compromisul global privind actuala reformă a PAC și nu aduce atingere poziției niciunei instituții cu privire la aplicarea respectivelor dispoziții sau cu privire la eventualele evoluții în acest sens, îndeosebi referitor la viitoarea jurisprudență a Curții de Justiție a Uniunii Europene.

DECLARAȚIA COMISIEI

privind standardele de comercializare (cu privire la articolul 59 alineatul (1a))

Comisia este pe deplin conștientă de sensibilitatea extinderii standardelor de comercializare către sectoarele sau produsele care nu fac obiectul acestor norme la momentul actual, în conformitate cu Regulamentul privind OCP unică.

Standardele de comercializare ar trebui să se aplice numai sectoarelor în care există așteptări clare ale consumatorilor și în care există nevoia de a îmbunătăți condițiile economice pentru producerea și comercializarea produselor specifice, precum și calității acestora, sau de a lua în considerare progresul tehnic sau necesitatea inovării în materie de produse. Acestea ar trebui, de asemenea, să evite sarcina administrativă, să fie ușor de înțeles pentru consumatori și să ajute producătorii să comunice ușor caracteristicile și atributele produselor lor.

Comisia va lua în considerare orice cerere justificată în mod corespunzător din partea instituțiilor sau a organizațiilor reprezentative, precum și recomandările organismelor internaționale, dar înainte de a-și utiliza competența de a include noi produse sau sectoare la alineatul (1) de la articolul 59 va fi necesară evaluarea atentă a specificității sectorului respectiv și prezentarea unui raport către Parlamentul European și Consiliu, care să evalueze, în special, nevoia consumatorului, costurile și sarcinile administrative pentru operatori, inclusiv impactul asupra pieței interne și asupra comerțului internațional, precum și beneficiile oferite producătorilor și consumatorilor finali.

DECLARAȚIA COMISIEI

privind zahărul

Pentru a viza o piață echilibrată și o aprovizionare fluidă cu zahăr a pieței Uniunii în cursul perioadei restante a cotelor de zahăr, Comisia va avea în vedere interesele producătorilor de sfeclă de zahăr și ale rafinatorilor de zahăr brut din trestie din Uniune în aplicarea mecanismului temporar de gestionare a pieței prevăzut la articolul 101da din Regulamentul privind OCP unică.

DECLARAȚIA COMISIEI

privind Instrumentul european de monitorizare a prețurilor

Comisia recunoaște importanța culegerii și diseminării datelor disponibile cu privire la evoluția prețurilor în diferitele etape ale lanțului alimentar. În acest sens, Comisia a elaborat un instrument de monitorizare a prețurilor produselor alimentare, care se bazează pe datele combinate ale indicelui prețurilor legate de alimente culese de birourile naționale de statistică. Acest instrument urmărește să grupeze și să facă disponibilă evoluția prețurilor de-a lungul lanțului alimentar, permițând compararea evoluției prețurilor pentru produsele agricole relevante, pentru industriile alimentare și produsele de consum relevante. Instrumentul face în permanență obiectul îmbunătățirii și va viza să extindă gama produselor lanțului alimentar pe care o acoperă și, în general, să răspundă nevoii fermierilor și a consumatorilor de transparență sporită și de formare a prețurilor la alimente. Comisia transmite periodic rapoarte Parlamentului European și Consiliului cu privire la activitățile Instrumentului european de monitorizare a prețurilor și cu privire la rezultatele studiilor acestui instrument.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/277 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/277

---

P7_TA(2013)0493

Plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul PAC ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/48)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0625) și modificările aduse propunerii (COM(2012)0552), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0625) și modificările aduse propunerii (COM(2012)0552),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 42 și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0336/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 42 și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0336/2011),

| — | având în vedere Actul de aderare din 1979, în special alineatul (6) din Protocolul nr. 4 privind bumbacul atașat la acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul de aderare din 1979, în special alineatul (6) din Protocolul nr. 4 privind bumbacul atașat la acesta,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Curții de Conturi nr. 1/2012 din 8 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Conturi nr. 1/2012 din 8 martie 2012 (1),

| — | având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 și din 12 decembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 și din 12 decembrie 2012 (2),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 (3),

| — | având în vedere decizia sa din 13 martie 2013 privind deschiderea negocierilor și mandatul pentru negocierile interinstituționale referitoare la propunere (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 13 martie 2013 privind deschiderea negocierilor și mandatul pentru negocierile interinstituționale referitoare la propunere (4),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 octombrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 octombrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru bugete, al Comisiei pentru control bugetar, al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0362/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru bugete, al Comisiei pentru control bugetar, al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0362/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(2)  JO C 191, 29.6.2012, p. 116 și JO C 44, 15.2.2013, p. 159.

(3)  JO C 225, 27.7.2012, p. 174.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0084.

---

P7_TC1-COD(2011)0280

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1307/2013.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIE DIN PARTEA COMISIEI

privind articolul 9 alineatul (2) privind plățile directe

Articolul 9 alineatul (2) din proiectul de regulament privind plățile directe nu exclude posibilitatea ca un fermier să-și închirieze clădirile sau părți ale acestora unor terți sau să posede un grajd, cu condiția ca aceste activități să nu constituie activitatea sa principală.

DECLARAȚIE DIN PARTEA COMISIEI

privind sprijinul cuplat

În ceea ce privește produsele agricole, în special cele care nu sunt eligibile pentru sprijinul cuplat în conformitate cu articolul 38 alineatul (1) din Regulamentul privind plățile directe, Comisia urmărește îndeaproape evoluția lor pe piață și în cazul unei crize severe a pieței, poate recurge la orice măsuri adecvate aflate la dispoziția sa pentru a îmbunătăți situația pieței.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/279 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/279

---

P7_TA(2013)0494

Dispoziţiile provizorii privind sprijinul pentru dezvoltare rurală ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții tranzitorii privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de modificare a Regulamentului (UE) nr. [...] [DR] în ceea ce privește resursele și repartizarea acestora pentru anul 2014 și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. [...] [PD], (UE) nr. [...] [HZ] și (UE) nr. [...] [privind OCP unică] în ceea ce privește aplicarea acestora în anul 2014 (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/49)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0226), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0226),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0104/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0104/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2013 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 28 octombrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 28 octombrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0326/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0326/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P7_TC1-COD(2013)0117

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții tranzitorii privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește resursele și repartizarea acestora pentru anul 2014 și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1307/2013, (UE) nr. 1306/2013 și (UE) nr. 1308/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește aplicarea acestora în anul 2014

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1310/2013.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIE DIN PARTEA COMISIEI

privind dezvoltarea rurală

Comisia declară că va coopera în mod constructiv cu statele membre la pregătirea și aprobarea noilor programe de dezvoltare rurală pentru a asigura tranziția fără probleme la noua perioada de programare chiar și pentru măsurile neacoperite de articolul 1 din regulamentul de tranziție.

Comisia încurajează statele membre care vor utiliza posibilitatea prevăzută la articolul 1 din regulamentul de tranziție să își asume angajamente juridice noi pentru operații de irigații să o facă în condițiile fixate pentru astfel de operații în timpul perioadei de programare 2014-2020 la articolul 46 alienatul (3) din noul regulament privind dezvoltarea rurală.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/281 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/281

---

P7_TA(2013)0495

Dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite state membre care sunt afectate sau amenințate de dificultăți grave cu privire la stabilitatea lor financiară, precum și la normele privind dezangajarea pentru anumite state membre ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite state membre care sunt afectate sau amenințate de dificultăți grave cu privire la stabilitatea lor financiară, precum și la normele privind dezangajarea pentru anumite state membre (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/50)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0301), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0301),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0143/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0143/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2013 (1) |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2013 (1)

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 11 iulie 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 11 iulie 2013 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 14 noiembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 14 noiembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0312/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0312/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(2)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P7_TC1-COD(2013)0156

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite state membre care sunt afectate sau amenințate de dificultăți grave cu privire la stabilitatea lor financiară, la normele privind dezangajarea pentru anumite state membre și la normele privind plata soldului final

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1297/2013.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/282 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/282

---

P7_TA(2013)0496

Alocarea financiară din Fondul social european pentru anumite state membre ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește alocarea financiară din Fondul social european pentru anumite state membre (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/51)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0560), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0560),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0244/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0244/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2013 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 14 noiembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 14 noiembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru bugete (A7-0381/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru bugete (A7-0381/2013),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P7_TC1-COD(2013)0271

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește alocarea financiară din Fondul social european pentru anumite state membre

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1298/2013.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/283 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/283

---

P7_TA(2013)0497

Acordul de parteneriat privind pescuitul dintre CE și Kiribati ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat privind pescuitul încheiat între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Kiribati, pe de altă parte (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 436/52)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13331/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13331/2012),

| — | având în vedere Protocolul de stabilire a posibilităților și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat privind pescuitul încheiat între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Kiribati, pe de altă parte (13333/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul de stabilire a posibilităților și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat privind pescuitul încheiat între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Kiribati, pe de altă parte (13333/2012),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7–0036/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7–0036/2013),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0345/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0345/2013),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | invită Comisia să transmită Parlamentului procesul-verbal și concluziile reuniunilor comisiei mixte prevăzute la articolul 10 din acord, precum și programul sectorial multianual menționat la articolul 3 din protocol și evaluările anuale corespunzătoare; invită Comisia să faciliteze participarea reprezentanților Parlamentului ca observatori la reuniunile comisiei mixte; invită Comisia să prezinte Parlamentului și Consiliului, în cursul ultimului an de aplicare a protocolului și înainte de lansarea negocierilor în vederea reînnoirii sale, un raport de evaluare complet privind punerea sa în aplicare, fără a impune restricții inutile în ceea ce privește accesul la acest document; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să transmită Parlamentului procesul-verbal și concluziile reuniunilor comisiei mixte prevăzute la articolul 10 din acord, precum și programul sectorial multianual menționat la articolul 3 din protocol și evaluările anuale corespunzătoare; invită Comisia să faciliteze participarea reprezentanților Parlamentului ca observatori la reuniunile comisiei mixte; invită Comisia să prezinte Parlamentului și Consiliului, în cursul ultimului an de aplicare a protocolului și înainte de lansarea negocierilor în vederea reînnoirii sale, un raport de evaluare complet privind punerea sa în aplicare, fără a impune restricții inutile în ceea ce privește accesul la acest document;

| 3. | solicită Consiliului și Comisiei, în cadrul competențelor lor respective, să informeze Parlamentul pe deplin și fără întârziere, în toate etapele procedurilor referitoare la noul protocol și la reînnoirea sa, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu articolul 218 alineatul (10) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE); |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului și Comisiei, în cadrul competențelor lor respective, să informeze Parlamentul pe deplin și fără întârziere, în toate etapele procedurilor referitoare la noul protocol și la reînnoirea sa, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu articolul 218 alineatul (10) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE);

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Kiribati. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Kiribati.

---

Joi, 21 noiembrie 2013

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/284 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/284

---

P7_TA(2013)0499

Instituirea Programului-cadru pentru cercetare şi inovare Orizont 2020 (2014-2020) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020) (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/53)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0809), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0809),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 173 alineatul (3) și articolul 182 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0466/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 173 alineatul (3) și articolul 182 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0466/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 19 iulie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 19 iulie 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 12 septembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 12 septembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru bugete, al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, al Comisiei pentru transport și turism, al Comisiei pentru dezvoltare regională, al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, al Comisiei pentru pescuit, al Comisiei pentru cultură și educație, al Comisiei pentru afaceri juridice și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0427/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru bugete, al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, al Comisiei pentru transport și turism, al Comisiei pentru dezvoltare regională, al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, al Comisiei pentru pescuit, al Comisiei pentru cultură și educație, al Comisiei pentru afaceri juridice și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0427/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 111.

(2)  JO C 277, 13.9.2012, p. 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0401

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 şi de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1291/2013.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIILE COMISIEI

Declarație privind articolul 19

Pentru programul-cadru Orizont 2020, Comisia Europeană propune ca deciziile privind finanțarea de către UE a cercetărilor pe celule stem embrionare umane să se bazeze pe cadrul etic aplicat în Al șaptelea program-cadru.

Comisia Europeană propune aplicarea în continuare a acestui cadru etic deoarece a evoluat, în urma experienței, într-o abordare responsabilă a unui domeniu științific cu mult potențial și s-a dovedit a fi un cadru cu rezultate satisfăcătoare în contextul unui program de cercetare la care participă cercetători din multe țări cu reglementări foarte diverse în acest domeniu.

| (1) | Decizia privind programul-cadru Orizont 2020 interzice în mod explicit finanțarea din fonduri comunitare a trei domenii de cercetare:






  — | activități de cercetare care urmăresc clonarea umană în scop de reproducere; |
| --- | --- | --- |

(1)

Decizia privind programul-cadru Orizont 2020 interzice în mod explicit finanțarea din fonduri comunitare a trei domenii de cercetare:

—

activități de cercetare care urmăresc clonarea umană în scop de reproducere;

| — | activități de cercetare care urmăresc modificarea moștenirii genetice a ființelor umane și care pot duce la transformarea acestor modificări în caracteristici ereditare; |
| --- | --- |

—

activități de cercetare care urmăresc modificarea moștenirii genetice a ființelor umane și care pot duce la transformarea acestor modificări în caracteristici ereditare;

| — | activități de cercetare destinate creării de embrioni umani exclusiv în scopul cercetării sau al procurării de celule stem, inclusiv prin intermediul transferului de nuclee de celule somatice. |
| --- | --- |

—

activități de cercetare destinate creării de embrioni umani exclusiv în scopul cercetării sau al procurării de celule stem, inclusiv prin intermediul transferului de nuclee de celule somatice.

| (2) | Nu va fi finanțată nicio activitate interzisă de toate statele membre. Nu vor fi finanțate activități într-un stat membru în care acestea sunt interzise. |
| --- | --- |

(2)

Nu va fi finanțată nicio activitate interzisă de toate statele membre. Nu vor fi finanțate activități într-un stat membru în care acestea sunt interzise.

| (3) | Decizia privind programul-cadru Orizont 2020 și dispozițiile referitoare la cadrul etic care reglementează finanțarea comunitară a cercetărilor pe celule stem embrionare umane nu presupun în niciun caz o judecată de valoare cu privire la cadrul normativ sau etic care reglementează acest tip de cercetări în statele membre. |
| --- | --- |

(3)

Decizia privind programul-cadru Orizont 2020 și dispozițiile referitoare la cadrul etic care reglementează finanțarea comunitară a cercetărilor pe celule stem embrionare umane nu presupun în niciun caz o judecată de valoare cu privire la cadrul normativ sau etic care reglementează acest tip de cercetări în statele membre.

| (4) | Atunci când solicită propuneri, Comisia Europeană nu solicită în mod explicit utilizarea celulelor stem embrionare umane. Utilizarea eventuală a celulelor stem umane, indiferent dacă sunt adulte sau embrionare, este lăsată la latitudinea oamenilor de știință în funcție de obiectivele pe care le urmăresc. În practică, fondurile comunitare destinate cercetărilor pe celule stem sunt utilizate în proporție net preponderentă pentru celule stem adulte. Nu există niciun motiv care ar justifica schimbarea acestei abordări în cazul programului Orizont 2020. |
| --- | --- |

(4)

Atunci când solicită propuneri, Comisia Europeană nu solicită în mod explicit utilizarea celulelor stem embrionare umane. Utilizarea eventuală a celulelor stem umane, indiferent dacă sunt adulte sau embrionare, este lăsată la latitudinea oamenilor de știință în funcție de obiectivele pe care le urmăresc. În practică, fondurile comunitare destinate cercetărilor pe celule stem sunt utilizate în proporție net preponderentă pentru celule stem adulte. Nu există niciun motiv care ar justifica schimbarea acestei abordări în cazul programului Orizont 2020.

| (5) | Fiecare proiect care propune utilizarea celulelor stem embrionare umane trebuie să fi trecut cu succes o evaluare științifică în cadrul căreia experți științifici independenți analizează necesitatea de a se utiliza respectivele celule stem pentru atingerea obiectivelor științifice stabilite. |
| --- | --- |

(5)

Fiecare proiect care propune utilizarea celulelor stem embrionare umane trebuie să fi trecut cu succes o evaluare științifică în cadrul căreia experți științifici independenți analizează necesitatea de a se utiliza respectivele celule stem pentru atingerea obiectivelor științifice stabilite.

| (6) | Propunerile care trec cu succes această evaluare științifică sunt apoi supuse unei analize etice stricte, organizată de Comisia Europeană. În cadrul acestei analize etice se ține seama de principiile reflectate în Carta drepturilor fundamentale a UE și în convențiile internaționale pertinente, cum ar fi Convenția Consiliului Europei privind drepturile omului și biomedicina semnată la Oviedo la 4 aprilie 1997 și protocoalele sale adiționale, precum și Declarația universală privind genomul uman și drepturile omului adoptată de UNESCO. Un alt rol al analizei etice este de a verifica dacă propunerile respectă normele din țările în care se vor desfășura cercetările. |
| --- | --- |

(6)

Propunerile care trec cu succes această evaluare științifică sunt apoi supuse unei analize etice stricte, organizată de Comisia Europeană. În cadrul acestei analize etice se ține seama de principiile reflectate în Carta drepturilor fundamentale a UE și în convențiile internaționale pertinente, cum ar fi Convenția Consiliului Europei privind drepturile omului și biomedicina semnată la Oviedo la 4 aprilie 1997 și protocoalele sale adiționale, precum și Declarația universală privind genomul uman și drepturile omului adoptată de UNESCO. Un alt rol al analizei etice este de a verifica dacă propunerile respectă normele din țările în care se vor desfășura cercetările.

| (7) | În anumite cazuri, se poate efectua o verificare etică în cursul desfășurării proiectului. |
| --- | --- |

(7)

În anumite cazuri, se poate efectua o verificare etică în cursul desfășurării proiectului.

| (8) | Fiecare proiect în cadrul căruia se vor utiliza celule stem embrionare umane trebuie să obțină aprobarea comitetului competent la nivel național sau local în materie de etică înainte de demarare. Trebuie respectate toate normele și procedurile de la nivel național, inclusiv cele privind aspecte precum consimțământul părinților, lipsa de stimulente financiare etc. Se va verifica faptul dacă în proiect se menționează măsurile de autorizare și control ce trebuie luate de autoritățile competente din statul membru în care se vor desfășura cercetările. |
| --- | --- |

(8)

Fiecare proiect în cadrul căruia se vor utiliza celule stem embrionare umane trebuie să obțină aprobarea comitetului competent la nivel național sau local în materie de etică înainte de demarare. Trebuie respectate toate normele și procedurile de la nivel național, inclusiv cele privind aspecte precum consimțământul părinților, lipsa de stimulente financiare etc. Se va verifica faptul dacă în proiect se menționează măsurile de autorizare și control ce trebuie luate de autoritățile competente din statul membru în care se vor desfășura cercetările.

| (9) | O propunere care trece cu succes evaluarea științifică, analizele de etică de la nivel național sau local și analiza de etică de la nivel european va fi prezentată spre aprobare, în mod individual, statelor membre, acestea întrunindu-se sub forma unui comitet care acționează în conformitate cu procedura de examinare. Nu va fi finanțat niciun proiect în care se vor utiliza celule stem embrionare umane și care nu obține aprobarea statelor membre. |
| --- | --- |

(9)

O propunere care trece cu succes evaluarea științifică, analizele de etică de la nivel național sau local și analiza de etică de la nivel european va fi prezentată spre aprobare, în mod individual, statelor membre, acestea întrunindu-se sub forma unui comitet care acționează în conformitate cu procedura de examinare. Nu va fi finanțat niciun proiect în care se vor utiliza celule stem embrionare umane și care nu obține aprobarea statelor membre.

| (10) | Comisia Europeană va depune în continuare eforturi pentru a face pe larg accesibile tuturor cercetătorilor rezultatele cercetărilor pe celule stem care au fost finanțate de Comunitate, întru beneficiul pacienților din toate țările. |
| --- | --- |

(10)

Comisia Europeană va depune în continuare eforturi pentru a face pe larg accesibile tuturor cercetătorilor rezultatele cercetărilor pe celule stem care au fost finanțate de Comunitate, întru beneficiul pacienților din toate țările.

| (11) | Comisia Europeană va sprijini măsuri și inițiative care contribuie la coordonarea și optimizarea cercetărilor pe CSEU care manifestă o abordare responsabilă din punct de vedere etic. În special, Comisia va sprijini în continuare un registru european al surselor de celule stem embrionare umane. Sprijinirea unui astfel de registru va permite monitorizarea celulelor stem embrionare umane existente în Europa, va contribui la maximizarea utilizării lor de către cercetători și poate contribui la evitarea generării superflue de noi surse de celule stem. |
| --- | --- |

(11)

Comisia Europeană va sprijini măsuri și inițiative care contribuie la coordonarea și optimizarea cercetărilor pe CSEU care manifestă o abordare responsabilă din punct de vedere etic. În special, Comisia va sprijini în continuare un registru european al surselor de celule stem embrionare umane. Sprijinirea unui astfel de registru va permite monitorizarea celulelor stem embrionare umane existente în Europa, va contribui la maximizarea utilizării lor de către cercetători și poate contribui la evitarea generării superflue de noi surse de celule stem.

| (12) | Comisia Europeană își va continua practica actuală și nu va prezenta comitetului care acționează în temeiul procedurii de examinare propuneri de proiecte care conțin activități de cercetare în urma cărora sunt distruși embrion umani, inclusiv în scopul obținerii de celule stem. Excluderea finanțării pentru această etapă a cercetării nu va împiedica finanțarea comunitară a etapelor ulterioare care implică celule stem embrionare umane. |
| --- | --- |

(12)

Comisia Europeană își va continua practica actuală și nu va prezenta comitetului care acționează în temeiul procedurii de examinare propuneri de proiecte care conțin activități de cercetare în urma cărora sunt distruși embrion umani, inclusiv în scopul obținerii de celule stem. Excluderea finanțării pentru această etapă a cercetării nu va împiedica finanțarea comunitară a etapelor ulterioare care implică celule stem embrionare umane.

Declarație privind energia

Comisia recunoaște rolul esențial pe care îl vor avea în viitor eficiența energetică și sursele regenerabile de energie la nivelul utilizatorului final, importanța îmbunătățirii rețelelor și a capacităților de stocare prin maximizarea potențialului acestora și necesitatea măsurilor pentru preluarea pe piață în vederea dezvoltării capacităților, îmbunătățirii guvernanței și depășirii barierelor existente pe piață, astfel încât să se poată aplica soluții legate de eficiența energetică și sursele regenerabile de energie.

Comisia va depune eforturi pentru a asigura executarea a cel puțin 85 % din bugetul programului Orizont 2020 destinat provocărilor energetice în domenii care operează cu combustibili nefosili, iar cel puțin 15 % din bugetul global destinat provocărilor energetice să fie alocat activităților de preluare pe piață a tehnologiilor existente legate de sursele regenerabile și eficiența energetică în cadrul programului „Energie inteligentă – Europa” III. Acest program va fi implementat de o structură de gestionare specifică și va include, de asemenea, măsuri de sprijinire a implementării de politici care vizează utilizarea sustenabilă a energiei, a dezvoltării de capacități și a mobilizării de fonduri în vederea investițiilor, astfel cum s-a procedat și până în prezent.

Partea rămasă va fi destinată tehnologilor și opțiunilor de dezvoltare bazate pe surse fosile, care sunt considerate esențiale pentru realizarea obiectivelor stabilite pentru 2050 și sprijinirea tranziției către un sistem bazat pe energie sustenabilă.

Progresele înregistrate în vederea realizării acestor obiective vor fi monitorizate, iar Comisia va raporta periodic cu privire la acestea.

Declarație privind răspândirea excelenței și extinderea participării

Comisia s-a angajat să elaboreze și să aplice, în cadrul noului titlu „Răspândirea excelenței și extinderea participării”, măsuri pentru lichidarea decalajului existent în UE în materie de cercetare și inovare. Fondurile prevăzute pentru aceste măsuri nu vor fi mai mici decât cele cheltuite în Al șaptelea program-cadru pentru măsuri ce vizau „extinderea participării”.

Noile activități întreprinse de COST în contextul măsurilor de „extindere a participării” ar trebui sprijinite de la bugetul alocat obiectivului privind „Răspândirea excelenței și extinderea participării”. Activitățile întreprinse de COST care nu se încadrează la aceste măsuri și care ar trebui să aibă un buget comparabil, ar trebui sprijinite de la bugetul alocat obiectivului „6. Europa într-o lume în schimbare – societăți favorabile incluziunii, inovatoare și reflexive”.

Cea mai mare parte a activităților legate de mecanismul de sprijinire a politicilor și de rețelele transnaționale ale punctelor de contact de la nivel național ar trebui, de asemenea, sprijinite de la bugetul alocat obiectivului „6. Europa într-o lume în schimbare – societăți favorabile incluziunii, inovatoare și reflexive”.

Declarație privind marca de excelență

Intervenția la nivelul Uniunii favorizează concurența la scara UE, ceea ce permite să fie selectate cele mai bune propuneri, ridicând astfel nivelul de excelență și asigurând vizibilitatea proiectelor de frunte în materie de cercetare și inovare.

Comisia consideră că Consiliul European pentru Cercetare, proiectul Marie Sklodowska-Curie, inițiativele de creare de echipe, etapa a doua a instrumentului pentru IMM-uri și propunerile de proiecte de colaborare care au fost evaluate pozitiv, dar nu au putut fi finanțate din considerente bugetare, au îndeplinit totuși criteriul de excelență al programului Orizont 2020.

După aprobarea participanților, aceste informații pot fi transmise autorităților responsabile.

Comisia salută, așadar, orice inițiativă de finanțare a astfel de proiecte din surse naționale, regionale sau private. În acest sens, un rol important îi revine și politicii de coeziune prin dezvoltarea de capacități.

Declarație privind instrumentul pentru IMM-uri

Sprijinul acordat IMM-urilor în cadrul programului Orizont 2020 este foarte important și reprezintă un element proeminent care contribuie la realizarea obiectivului programului privind sprijinirea inovării, creșterii economice și a creării de locuri de muncă. Prin urmare, Comisia va asigura un grad înalt de vizibilitate a măsurilor de sprijinire a IMM-urilor în cadrul programului Orizont 2020, în special prin intermediul instrumentului pentru IMM-uri în programele de lucru, orientări și activitățile de comunicare. Se va depune orie efort necesar pentru a ușura și simplifica identificarea și utilizarea de către IMM-uri a oportunităților puse la dispoziția lor prin intermediul priorității „Provocări societale” și al obiectivului specific „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale”.

Instrumentul pentru IMM-uri va fi pus în aplicare prin intermediul unei structuri de gestionare centralizate și unice, care va fi responsabilă de evaluarea și gestionarea proiectelor, fiind utilizate, de asemenea, sisteme informatice și procese operaționale comune.

Instrumentul pentru IMM-uri va atrage cele mai ambițioase proiecte de inovare lansate de IMM-uri. Acesta va fi pus în aplicare în principal într-o manieră ascendentă, prin intermediul unui mecanism de primire permanentă a propunerilor adaptat nevoilor IMM-urilor, astfel cum se prevede la obiectivul specific „inovare în IMM-uri”, ținându-se totodată seama de prioritățile și obiectivele „Poziției de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” (LEIT) și ale „Provocărilor societale” și permițând să se formuleze propuneri combinate, ceea ce va accentua abordarea ascendentă. Acest mecanism de solicitare a propunerilor poate fi revizuit/reînnoit o dată la doi ani, pentru a se ține seama de programele strategice bienale. Atunci când este cazul, pot fi organizate solicitări de propuneri pentru anumite subiecte de interes strategic, pe lângă solicitarea descrisă mai sus. Pentru aceste solicitări de propuneri se pot utiliza conceptul și procedura instrumentului pentru IMM-uri, precum și punctul său unic de depunere a cererilor și serviciile aferente de mentorat și îndrumare.

Declarație privind articolul 6 alineatul (5)

Fără a aduce atingere procedurii bugetare anuale, Comisia intenționează să prezinte, în cadrul dialogului structurat cu Parlamentul European, un raport anual privind aplicarea defalcării bugetare pe priorități și pe obiectivele specifice din cadrul acestora, prevăzută în anexa II la programul Orizont 2020, inclusiv aplicarea eventuală a articolului 6 alineatul (5).

Declarație privind articolul 12

Comisia va prezenta, la cerere, comisiei responsabile din cadrul Parlamentului European programele de lucru adoptate.”

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/288 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/288

---

P7_TA(2013)0500

Normele de participare şi diseminare pentru Programul-cadru pentru cercetare şi inovare Orizont 2020 (2014-2020) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor de participare și diseminare pentru Programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020) (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/54)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0810), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0810),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 173 și articolul 183 și articolul 188 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C7-0465/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 173 și articolul 183 și articolul 188 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C7-0465/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Curții de Conturi din 19 iulie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Conturi din 19 iulie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 12 septembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 12 septembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru bugete (A7-0428/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru bugete (A7-0428/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 318, 20.10.2012, p. 1.

(2)  JO C 181, 21.6.2012, p. 111.

---

P7_TC1-COD(2011)0399

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor de participare și diseminare pentru „Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – „Orizont 2020” și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1906/2006

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1290/2013.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚII ALE COMISIEI

Declarație privind stabilirea costurilor directe ale infrastructurilor de cercetare de mari dimensiuni

Ca răspuns la cerințele exprimate de părțile interesate, Comisia s-a angajat să clarifice problema costurilor directe ale infrastructurilor de cercetare de mari dimensiuni în conformitate cu principiile menționate în această declarație.

Orientările privind calcularea costurilor directe pentru infrastructurile de cercetare de mari dimensiuni în cadrul strategiei Orizont 2020, cu o valoare totală de cel puțin 20 de milioane EUR pentru un anumit beneficiar, calculată ca sumă a valorilor activelor istorice ale infrastructurilor de cercetare individuale, așa cum apar în ultimul bilanț închis al beneficiarului în cauză, înainte de data semnării acordului de finanțare, sau astfel cum au fost determinate pe baza costurilor de închiriere și leasing ale infrastructurilor de cercetare.

Sub acest prag, nu se aplică orientările privind calcularea costurilor directe pentru infrastructurile de cercetare de mari dimensiuni în cadrul Orizont 2020. Anumite elemente de cost pot fi declarate ca fiind costuri eligibile directe în conformitate cu dispozițiile aplicabile ale acordului de finanțare.

În general, sunt acceptate drept costuri directe toate costurile, care: îndeplinesc criteriile generale de eligibilitate și sunt legate în mod direct de punerea în aplicare a acțiunii și, prin urmare, pot fi atribuite direct acesteia.

Pentru o infrastructură de cercetare de mari dimensiuni, utilizată pentru un proiect, acesta va fi de regulă cazul pentru costurile capitalizate și pentru costurile de exploatare.

„Costurile capitalizate” sunt costurile suportate pentru crearea și/sau renovarea infrastructurilor de cercetare de mari dimensiuni, precum și unele costuri specifice privind repararea și întreținerea infrastructurii de cercetare de mari dimensiuni, precum și costurile pieselor de schimb sau ale componentelor esențiale.

„Costurile de funcționare” sunt costurile pe care beneficiarul le suportă în mod specific pentru funcționarea infrastructurilor de cercetare de mari dimensiuni.

Prin contrast, unele costuri nu vor putea fi declarate ca fiind costuri directe, dar vor putea fi rambursate prin sumele forfetare acordate pentru costuri indirecte, de exemplu costurile asociate cu închirierea, leasingul sau costurile de amortizare ale clădirilor administrative și ale sediului.

În cazul în care costurile au fost cauzate în parte de activitățile desfășurate în cadrul proiectului, doar partea care se măsoară direct relativ la proiect poate fi declarată.

În acest scop, sistemul de măsurare al beneficiarului trebuie să prevadă un mijloc precis de cuantificare a valorii reale a costurilor proiectului (și anume să indice consumul real și/sau utilizare al proiectului). Astfel va fi cazul dacă măsurarea este obținută din factura furnizorului.

Evaluarea costurilor este, în general, asociată cu timpul utilizat pentru proiect, care trebuie să corespundă cu numărul efectiv de ore/zile/luni de utilizare a infrastructurii de cercetare în scopul proiectului. Numărul total de ore/zile/luni productive trebuie să corespundă cu potențialul total de utilizare (capacitatea totală) a infrastructurii de cercetare. Calculul întregii capacități va include orice moment în care infrastructura de cercetare este utilizabilă, dar neutilizată. Cu toate acestea, calculul capacității totale va ține seama în mod corespunzător de constrângerile reale, cum ar fi orarul de lucru ale entității, timpul de reparație și întreținere (inclusiv calibrarea și testările).

Dacă un cost poate fi măsurat direct față de infrastructura de cercetare, dar nu față proiect, din cauza constrângerilor tehnice, o alternativă acceptabilă va fi măsurarea acestor costuri prin intermediul unităților de utilizarea efectivă, relevante pentru proiect, susținută de specificații tehnice exacte și date reale, și determinată pe baza sistemului de contabilitate analitică a costurilor al beneficiarului.

Costurile și măsurarea directă a acestora față de proiect trebuie să fie justificate de documente adecvate care să permită o pistă de audit suficientă.

Beneficiarul poate demonstra legătura directă prin dovezi alternative convingătoare.

Serviciile Comisiei vor recomanda cele mai bune practici pentru măsurarea directă și pentru documentele justificative (de exemplu în cazul costurilor capitalizate: evidențele contabile însoțite de politica de amortizare a beneficiarului ca parte a principiilor contabile uzuale ale acestuia, ilustrând modul de calculare a posibilei utilizări și a duratei de viață economică a activului, și dovezi privind folosirea efectivă în scopul proiectului; în cazul cheltuielilor de funcționare: factură specifică, etichetată în mod explicit, legată de marile infrastructuri de cercetare, contractul, perioada de desfășurare a proiectului, etc.)

La cererea unui beneficiar de infrastructuri de cercetare de mari dimensiuni, și ținând seama de resursele disponibile și de principiul rentabilității, Comisia este pregătită să efectueze o evaluare ex-ante a metodologiei de calcul al costurilor directe ale beneficiarului într-un mod un simplu și transparent, pentru a se asigura certitudinea juridică. Aceste evaluări ex-ante vor fi luate pe deplin în considerare în timpul auditurilor ex post.

În plus, Comisia va institui un grup format din reprezentanți ai organizațiilor părților interesate relevante, pentru a evalua gradul de utilizare a orientărilor.

Comisia confirmă că va adopta fără întârziere orientări privind calcularea directă a costurilor pentru infrastructurile de cercetare de mari dimensiuni, odată ce au fost adoptate reglementările Orizont 2020.

Declarație privind orientările referitoare la criteriile de aplicare a „bonusului”

În ceea ce privește remunerația suplimentară, intenția Comisiei este de a emite, fără întârziere, orientări cu privire la criteriile pentru aplicarea sa, după adoptarea normelor de participare și diseminare aferente programului Orizont 2020.

Declarație privind calea rapidă spre inovare (FTI)

Comisia are intenția de a conferi FTI o vizibilitate adecvată în rândul comunității de cercetare și inovare prin acțiuni de sensibilizare și de comunicare înaintea lansării cererii-pilot în 2015.

Comisia nu intenționează să limiteze durata acțiunilor FTI ex ante. Factori, cum ar fi oportunitatea și situația concurențială actuală sunt luați în considerare suficient în momentul evaluării „impactului” unei propuneri, pentru a permite o anumită flexibilitate, în funcție de specificitățile diferitelor domenii ale cercetării aplicate.

Pe lângă evaluarea aprofundată efectuată în cadrul evaluării intermediare a programului Orizont 2020, pilotul FTI va face obiectul unei monitorizări continue a tuturor aspectelor practice legate de depunerea, evaluarea, selectarea și finanțarea propunerilor în cadrul cererii de propuneri privind FTI, începând cu primul termen limită în 2015.

Pentru a permite pilotului să fie eficient și pentru a se asigura desfășurarea unei evaluări corespunzătoare, acest lucru ar putea necesita sprijinirea a până la o sută de proiecte.

Declarație privind articolele 3 și 4

Comisia intenționează să includă în acordul de grant trimiteri la legislația națională, cu privire la accesul public la documente și la confidențialitate, în vederea obținerii unui echilibru corespunzător între diferitele interese.

Declarație privind articolul 28

(opțiunea unei rate de rambursare de 100 % pentru entitățile juridice fără scop lucrativ pentru acțiuni inovatoare):

Comisia observă că până și entitățile fără scop lucrativ pot desfășura activități economice care sunt aproape de piață și a căror subvenționare poate crea denaturări ale pieței interne. Prin urmare, Comisia va evalua ex ante dacă activitățile eligibile sunt de natură economică, dacă subvenționarea transversală a activităților economice este împiedicată în mod efectiv și dacă rata de finanțare a activităților economice eligibile are efecte negative asupra concurenței în cadrul pieței interne, necompensate prin efectele sale pozitive.

Declarație privind articolul 42

Intenția Comisiei este de a stabili termene în acordul-model de grant cu privire la protejarea rezultatelor, luând în considerare termenele PC7.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/292 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/292

---

P7_TA(2013)0501

Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT): contribuţia EIT la o Europă mai inovatoare ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European şi a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare şi Tehnologie (EIT): contribuţia EIT la o Europă mai inovatoare (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/55)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European şi Consiliului (COM(2011)0822), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European şi Consiliului (COM(2011)0822),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) şi articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0462/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) şi articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0462/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European din 28 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European din 28 martie 2012 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 12 septembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 12 septembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie şi avizele Comisiei pentru cultură şi educaţie şi Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0422/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie şi avizele Comisiei pentru cultură şi educaţie şi Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0422/2012),

| 1. | adoptă poziţia în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziţia în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei, precum şi parlamentelor naţionale poziţia Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei, precum şi parlamentelor naţionale poziţia Parlamentului.

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0387

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT): contribuția EIT la o Europă mai inovatoare

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 1312/2013/UE.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/293 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/293

---

P7_TA(2013)0502

Institutul European de Inovare și Tehnologie ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 294/2008 de înființare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/56)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0817), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0817),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0467/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0467/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 12 septembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 12 septembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0403/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0403/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0384

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 294/2008 de înființare a Institutului European de Inovare și Tehnologie

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1292/2013.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/294 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/294

---

P7_TA(2013)0503

Competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (2014-2020) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program pentru competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (2014-2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/57)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0834),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 173 și 195 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0463/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 173 și 195 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0463/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 martie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 9 Octombrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 9 Octombrie 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 12 septembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 12 septembrie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0420/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0420/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 125.

(2)  JO C 391, 18.12.2012, p. 37.

---

P7_TC1-COD(2011)0394

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME) (2014 – 2020) şi de abrogare a Deciziei nr. 1639/2006/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1287/2013.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/295 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/295

---

P7_TA(2013)0504

Programul specific de punere în aplicare a Programului Orizont 2020 *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014 – 2020) (2014 – 2020) (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2016/C 436/58)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0811), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0811),

| — | având în vedere articolul 182 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0509/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 182 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0509/2011),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și avizul Comisiei pentru afaceri externe, avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, avizul Comisiei pentru agricultură, avizul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0002/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și avizul Comisiei pentru afaceri externe, avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, avizul Comisiei pentru agricultură, avizul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0002/2013),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei, astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei, astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-CNS(2011)0402

Poziția Parlamentului European adoptată la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Deciziei Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020)

(Text cu relevanță pentru SEE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 182 alineatul (4),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Parlamentului European (1),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (3),

hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 182 alineatul (3) din tratat, Regulamentul (UE) nr. [...] al Parlamentului European și a Consiliului din ... privind Programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 („Orizont 2020”) (4) urmează să fie pus în aplicare prin intermediul unui program specific, care definește obiectivele și normele specifice pentru punerea lor în aplicare, stabilește durata și prevede mijloacele considerate necesare. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 182 alineatul (3) din tratat, Regulamentul (UE) nr. [...] al Parlamentului European și a Consiliului din ... privind Programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 („Orizont 2020”) (4) urmează să fie pus în aplicare prin intermediul unui program specific, care definește obiectivele și normele specifice pentru punerea lor în aplicare, stabilește durata și prevede mijloacele considerate necesare.

| (2) | Orizont 2020 urmărește trei priorități, și anume excelența științifică („Excelența științifică”), crearea unei poziții de lider în sectorul industrial („Poziția de lider în sectorul industrial”) și abordarea provocărilor societale („Provocări societale”). Respectivele priorități ar trebui puse în aplicare printr-un program specific,
  constând într-o componentă pentru fiecare dintre cele trei priorități, o componentă pentru „Răspândirea excelenței și extinderea participării”, o componentă pentru „Știința cu și pentru societate”
  și o componentă privind acțiunile directe ale Centrului Comun de Cercetare (JRC). |
| --- | --- |

(2)

Orizont 2020 urmărește trei priorități, și anume excelența științifică („Excelența științifică”), crearea unei poziții de lider în sectorul industrial („Poziția de lider în sectorul industrial”) și abordarea provocărilor societale („Provocări societale”). Respectivele priorități ar trebui puse în aplicare printr-un program specific,
  constând într-o componentă pentru fiecare dintre cele trei priorități, o componentă pentru „Răspândirea excelenței și extinderea participării”, o componentă pentru „Știința cu și pentru societate”
  și o componentă privind acțiunile directe ale Centrului Comun de Cercetare (JRC).

| (2a) | Toate cele trei priorități ar trebui să includă o dimensiune internațională. Activitățile de cooperare internațională ar trebui să fie menținute cel puțin la nivelul celui de al șaptelea Program-cadru. |
| --- | --- |

(2a)

Toate cele trei priorități ar trebui să includă o dimensiune internațională. Activitățile de cooperare internațională ar trebui să fie menținute cel puțin la nivelul celui de al șaptelea Program-cadru.

| (3) | În timp ce Orizont 2020 stabilește obiectivul general al programului-cadru menționat, prioritățile și liniile generale ale obiectivelor specifice și ale activităților care urmează să se realizeze, programul specific ar trebui să definească obiectivele specifice și liniile generale ale activităților specifice fiecăreia dintre componente. Dispozițiile privind punerea în aplicare stabilite în Orizont 2020 se aplică pe deplin prezentului program specific, inclusiv cele legate de principiile etice. |
| --- | --- |

(3)

În timp ce Orizont 2020 stabilește obiectivul general al programului-cadru menționat, prioritățile și liniile generale ale obiectivelor specifice și ale activităților care urmează să se realizeze, programul specific ar trebui să definească obiectivele specifice și liniile generale ale activităților specifice fiecăreia dintre componente. Dispozițiile privind punerea în aplicare stabilite în Orizont 2020 se aplică pe deplin prezentului program specific, inclusiv cele legate de principiile etice.

| (4) | Fiecare componentă ar trebui să fie complementară și pusă în aplicare în mod coerent cu celelalte componente ale programului specific. |
| --- | --- |

(4)

Fiecare componentă ar trebui să fie complementară și pusă în aplicare în mod coerent cu celelalte componente ale programului specific.

| (5) | Este extrem de necesar să se consolideze
  , să se lărgească
  și să se extindă excelența bazei științifice a Uniunii și să se garanteze existența unei cercetări și a unor talente de nivel internațional, pentru a asigura competitivitatea pe termen lung și bunăstarea Europei. Componenta I, „Excelență științifică”, ar trebui să sprijine activitățile Consiliului European pentru Cercetare privind cercetarea de frontieră, tehnologiile viitoare și emergente, acțiunile Marie
  Skłodowska
  -Curie și infrastructurile europene de cercetare. Aceste activități trebuie să aibă drept scop consolidarea competențelor pe termen lung, acordând o importanță deosebită științei, sistemelor și cercetătorilor de ultimă generație, precum și susținerea noilor capacități din întreaga Uniune și din țările asociate. Activitățile Uniunii de sprijinire a excelenței științifice ar trebui să contribuie la consolidarea Spațiului european de cercetare și să stimuleze competitivitatea și atractivitatea sistemului științific al Uniunii la nivel mondial. |
| --- | --- |

(5)

Este extrem de necesar să se consolideze
  , să se lărgească
  și să se extindă excelența bazei științifice a Uniunii și să se garanteze existența unei cercetări și a unor talente de nivel internațional, pentru a asigura competitivitatea pe termen lung și bunăstarea Europei. Componenta I, „Excelență științifică”, ar trebui să sprijine activitățile Consiliului European pentru Cercetare privind cercetarea de frontieră, tehnologiile viitoare și emergente, acțiunile Marie
  Skłodowska
  -Curie și infrastructurile europene de cercetare. Aceste activități trebuie să aibă drept scop consolidarea competențelor pe termen lung, acordând o importanță deosebită științei, sistemelor și cercetătorilor de ultimă generație, precum și susținerea noilor capacități din întreaga Uniune și din țările asociate. Activitățile Uniunii de sprijinire a excelenței științifice ar trebui să contribuie la consolidarea Spațiului european de cercetare și să stimuleze competitivitatea și atractivitatea sistemului științific al Uniunii la nivel mondial.

| (6) | Acțiunile de cercetare din cadrul componentei I „Excelență științifică” ar trebui să fie stabilite în funcție de necesitățile și oportunitățile din domeniul științei ▌. Agenda de cercetare ar trebui să fie stabilită în strânsă colaborare cu comunitatea științifică. Cercetarea ar trebui finanțată în funcție de criteriul excelenței. |
| --- | --- |

(6)

Acțiunile de cercetare din cadrul componentei I „Excelență științifică” ar trebui să fie stabilite în funcție de necesitățile și oportunitățile din domeniul științei ▌. Agenda de cercetare ar trebui să fie stabilită în strânsă colaborare cu comunitatea științifică. Cercetarea ar trebui finanțată în funcție de criteriul excelenței.

| (7) | Consiliul European pentru Cercetare ar trebui să înlocuiască Consiliul European pentru Cercetare instituit prin Decizia 2007/134/CE (5) a Comisiei și să îi succeadă acestuia. Acesta trebuie să funcționeze conform principiilor consacrate privind excelența științifică, autonomia, eficiența și transparența. |
| --- | --- |

(7)

Consiliul European pentru Cercetare ar trebui să înlocuiască Consiliul European pentru Cercetare instituit prin Decizia 2007/134/CE (5) a Comisiei și să îi succeadă acestuia. Acesta trebuie să funcționeze conform principiilor consacrate privind excelența științifică, autonomia, eficiența și transparența.

| (8) | Pentru a menține și consolida poziția de lider în sectorul industrial a Uniunii, există o necesitate urgentă de a stimula investițiile din sectorul privat în cercetare și dezvoltare și în inovare, de a promova cercetarea și inovarea printr-o agendă orientată către piață și de a accelera dezvoltarea noilor tehnologii care vor susține întreprinderile și creșterea economică din viitor. Componenta II, „Poziția de lider în sectorul industrial”, ar trebui să sprijine investițiile în cercetarea și inovarea de excelență în domeniul tehnologiilor generice esențiale și al altor tehnologii industriale, să faciliteze accesul întreprinderilor și proiectelor inovatoare la finanțarea de risc și să sprijine inovarea în cadrul întreprinderilor mici și mijlocii la nivelul întregii Uniuni. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a menține și consolida poziția de lider în sectorul industrial a Uniunii, există o necesitate urgentă de a stimula investițiile din sectorul privat în cercetare și dezvoltare și în inovare, de a promova cercetarea și inovarea printr-o agendă orientată către piață și de a accelera dezvoltarea noilor tehnologii care vor susține întreprinderile și creșterea economică din viitor. Componenta II, „Poziția de lider în sectorul industrial”, ar trebui să sprijine investițiile în cercetarea și inovarea de excelență în domeniul tehnologiilor generice esențiale și al altor tehnologii industriale, să faciliteze accesul întreprinderilor și proiectelor inovatoare la finanțarea de risc și să sprijine inovarea în cadrul întreprinderilor mici și mijlocii la nivelul întregii Uniuni.

| (9) | Cercetarea și inovarea spațială, care reprezintă o competență partajată a Uniunii, ar trebui inclusă ca element coerent în cadrul componentei II „Poziția de lider în sectorul industrial”, în scopul de a maximiza impactul științific, economic și societal și de a garanta o punere în aplicare eficientă și eficace din punctul de vedere al costurilor. |
| --- | --- |

(9)

Cercetarea și inovarea spațială, care reprezintă o competență partajată a Uniunii, ar trebui inclusă ca element coerent în cadrul componentei II „Poziția de lider în sectorul industrial”, în scopul de a maximiza impactul științific, economic și societal și de a garanta o punere în aplicare eficientă și eficace din punctul de vedere al costurilor.

| (10) | Abordarea provocărilor societale majore identificate în Strategia Europa 2020 (6) necesită investiții importante în cercetare și inovare, pentru a dezvolta și difuza soluții noi și inovatoare care au amploarea și domeniul de aplicare necesare. Aceste provocări reprezintă, de asemenea, oportunități economice majore pentru întreprinderile inovatoare, contribuind astfel la competitivitatea și ocuparea forței de muncă din Uniune. |
| --- | --- |

(10)

Abordarea provocărilor societale majore identificate în Strategia Europa 2020 (6) necesită investiții importante în cercetare și inovare, pentru a dezvolta și difuza soluții noi și inovatoare care au amploarea și domeniul de aplicare necesare. Aceste provocări reprezintă, de asemenea, oportunități economice majore pentru întreprinderile inovatoare, contribuind astfel la competitivitatea și ocuparea forței de muncă din Uniune.

| (11) | Componenta III, „Provocări societale”, ar trebui să mărească eficacitatea cercetării și inovării răspunzând unor provocări societale majore, prin sprijinirea activităților de cercetare și inovare de excelență. Aceste activități ar trebui să fie realizate utilizând o abordare bazată pe provocări, care să reunească resursele și cunoștințele pentru diferite domenii, tehnologii și discipline. Cercetarea în domeniul științelor sociale și umaniste este un element important pentru abordarea tuturor provocărilor. Activitățile ar trebui să acopere întreaga gamă a cercetării și inovării,
  inclusiv activități
  legate de inovare, cum sunt testarea, activitățile demonstrative, bancurile de testare, sprijinul pentru achizițiile publice, cercetarea prenormativă pentru stabilirea standardelor și preluarea pe piață a inovațiilor. Activitățile ar trebui să sprijine în mod direct competențele corespunzătoare politicilor sectoriale la nivelul Uniunii
  , după caz
  . Toate provocările ar trebui să contribuie la realizarea obiectivului global al dezvoltării durabile. |
| --- | --- |

(11)

Componenta III, „Provocări societale”, ar trebui să mărească eficacitatea cercetării și inovării răspunzând unor provocări societale majore, prin sprijinirea activităților de cercetare și inovare de excelență. Aceste activități ar trebui să fie realizate utilizând o abordare bazată pe provocări, care să reunească resursele și cunoștințele pentru diferite domenii, tehnologii și discipline. Cercetarea în domeniul științelor sociale și umaniste este un element important pentru abordarea tuturor provocărilor. Activitățile ar trebui să acopere întreaga gamă a cercetării și inovării,
  inclusiv activități
  legate de inovare, cum sunt testarea, activitățile demonstrative, bancurile de testare, sprijinul pentru achizițiile publice, cercetarea prenormativă pentru stabilirea standardelor și preluarea pe piață a inovațiilor. Activitățile ar trebui să sprijine în mod direct competențele corespunzătoare politicilor sectoriale la nivelul Uniunii
  , după caz
  . Toate provocările ar trebui să contribuie la realizarea obiectivului global al dezvoltării durabile.

| (11a) | Ar trebui să se obțină un echilibru corespunzător între proiectele mai mari și cele mai mici în cadrul componentelor „Provocări societale” și „Poziția de lider” în ceea ce privește tehnologiile generice și cele industriale. |
| --- | --- |

(11a)

Ar trebui să se obțină un echilibru corespunzător între proiectele mai mari și cele mai mici în cadrul componentelor „Provocări societale” și „Poziția de lider” în ceea ce privește tehnologiile generice și cele industriale.

| (11b) | Partea IIIa „Răspândirea excelenței și extinderea participării” ar trebui să valorifice pe deplin potențialul rezervei de talente a Europei și să asigure atât maximizarea, cât și distribuirea pe scară largă a beneficiilor unei economii bazate pe inovare în întreaga Uniune în conformitate cu principiul excelenței. |
| --- | --- |

(11b)

Partea IIIa „Răspândirea excelenței și extinderea participării” ar trebui să valorifice pe deplin potențialul rezervei de talente a Europei și să asigure atât maximizarea, cât și distribuirea pe scară largă a beneficiilor unei economii bazate pe inovare în întreaga Uniune în conformitate cu principiul excelenței.

| (11c) | Partea IIIb „Știința cu și pentru societate” ar trebui să edifice o cooperare efectivă între știință și societate, să încurajeze recrutarea de talente noi pentru știință și să asocieze excelența științifică cu informarea și responsabilitatea socială. |
| --- | --- |

(11c)

Partea IIIb „Știința cu și pentru societate” ar trebui să edifice o cooperare efectivă între știință și societate, să încurajeze recrutarea de talente noi pentru știință și să asocieze excelența științifică cu informarea și responsabilitatea socială.

| (12) | Ca parte integrantă a Orizont 2020, Centrul Comun de Cercetare (JRC) ar trebui să continue să asigure asistență științifică și tehnică independentă și orientată către client pentru elaborarea, dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor Uniunii. Pentru a-și îndeplini misiunea, Centrul Comun de Cercetare ar trebui să efectueze activități de cercetare de cea mai înaltă calitate. În desfășurarea acțiunilor directe în conformitate cu misiunea care i-a fost încredințată, Centrul Comun de Cercetare ar trebui să pună accentul pe domeniile care prezintă un interes fundamental pentru Uniune, și anume creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, securitatea și cetățenia și Europa globală. |
| --- | --- |

(12)

Ca parte integrantă a Orizont 2020, Centrul Comun de Cercetare (JRC) ar trebui să continue să asigure asistență științifică și tehnică independentă și orientată către client pentru elaborarea, dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor Uniunii. Pentru a-și îndeplini misiunea, Centrul Comun de Cercetare ar trebui să efectueze activități de cercetare de cea mai înaltă calitate. În desfășurarea acțiunilor directe în conformitate cu misiunea care i-a fost încredințată, Centrul Comun de Cercetare ar trebui să pună accentul pe domeniile care prezintă un interes fundamental pentru Uniune, și anume creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, securitatea și cetățenia și Europa globală.

| (13) | Acțiunile directe ale Centrului Comun de Cercetare ar trebui puse în aplicare în mod flexibil, eficient și transparent, ținând seama de necesitățile relevante ale utilizatorilor Centrului Comun de Cercetare și de politicile Uniunii, precum și respectând obiectivul de a proteja interesele financiare ale Uniunii. Activitățile de cercetare respective ar trebui adaptate, dacă este cazul, la aceste nevoi și la evoluțiile științifice și tehnologice și ar trebui să aibă ca scop atingerea excelenței științifice. |
| --- | --- |

(13)

Acțiunile directe ale Centrului Comun de Cercetare ar trebui puse în aplicare în mod flexibil, eficient și transparent, ținând seama de necesitățile relevante ale utilizatorilor Centrului Comun de Cercetare și de politicile Uniunii, precum și respectând obiectivul de a proteja interesele financiare ale Uniunii. Activitățile de cercetare respective ar trebui adaptate, dacă este cazul, la aceste nevoi și la evoluțiile științifice și tehnologice și ar trebui să aibă ca scop atingerea excelenței științifice.

| (14) | Centrul Comun de Cercetare ar trebui să continue să genereze resurse suplimentare prin activități competitive, inclusiv participarea la acțiuni indirecte ale Orizont 2020, activitățile pentru părți terțe și, într-o mai mică măsură, exploatarea proprietății intelectuale. |
| --- | --- |

(14)

Centrul Comun de Cercetare ar trebui să continue să genereze resurse suplimentare prin activități competitive, inclusiv participarea la acțiuni indirecte ale Orizont 2020, activitățile pentru părți terțe și, într-o mai mică măsură, exploatarea proprietății intelectuale.

| (15) | Programul specific ar trebui să completeze acțiunile întreprinse în statele membre, precum și alte acțiuni ale Uniunii necesare în cadrul efortului strategic global de punere în aplicare a Strategiei Europa 2020 ▌. |
| --- | --- |

(15)

Programul specific ar trebui să completeze acțiunile întreprinse în statele membre, precum și alte acțiuni ale Uniunii necesare în cadrul efortului strategic global de punere în aplicare a Strategiei Europa 2020 ▌.

| (15a) | În conformitate cu Decizia 2001/822/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2001 privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Comunitatea Europeană („decizia de asociere peste mări”), astfel cum a fost modificată, persoanele juridice din țările și teritoriile de peste mări sunt eligibile în vederea participării la Orizont 2020 sub rezerva condițiilor specifice menționate în respectiva decizie. |
| --- | --- |

(15a)

În conformitate cu Decizia 2001/822/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2001 privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Comunitatea Europeană („decizia de asociere peste mări”), astfel cum a fost modificată, persoanele juridice din țările și teritoriile de peste mări sunt eligibile în vederea participării la Orizont 2020 sub rezerva condițiilor specifice menționate în respectiva decizie.

| (16) | Pentru a garanta că ▌condițiile specifice de utilizare a mecanismelor de finanțare reflectă condițiile pieței, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei pentru a adapta sau detalia
  condițiile
  specifice de utilizare a mecanismelor de finanțare. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.
  Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere la timp și adecvată a documentelor relevante către Consiliu. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a garanta că ▌condițiile specifice de utilizare a mecanismelor de finanțare reflectă condițiile pieței, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei pentru a adapta sau detalia
  condițiile
  specifice de utilizare a mecanismelor de finanțare. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.

Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere la timp și adecvată a documentelor relevante către Consiliu.

| (17) | Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a programului specific, este necesar să se confere Comisiei competențe de executare pentru a adopta programe de lucru pentru punerea în aplicare a programului specific. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a programului specific, este necesar să se confere Comisiei competențe de executare pentru a adopta programe de lucru pentru punerea în aplicare a programului specific.

| (18) | Competențele de executare referitoare la programele de lucru pentru componentele I, II, III
  , IIIa și IIIb
  , cu excepția acțiunilor Consiliului European pentru Cercetare în cazul cărora Comisia nu se distanțează de poziția Consiliului științific, ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (7). |
| --- | --- |

(18)

Competențele de executare referitoare la programele de lucru pentru componentele I, II, III
  , IIIa și IIIb
  , cu excepția acțiunilor Consiliului European pentru Cercetare în cazul cărora Comisia nu se distanțează de poziția Consiliului științific, ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (7).

| (19) | Consiliul de administrație al Centrului Comun de Cercetare, instituit prin Decizia 96/282/Euratom a Comisiei din 10 aprilie 1996 privind reorganizarea Centrului Comun de Cercetare (8), a fost consultat cu privire la conținutul științific și tehnic al programului specific privind acțiunile directe ale Centrului Comun de Cercetare. |
| --- | --- |

(19)

Consiliul de administrație al Centrului Comun de Cercetare, instituit prin Decizia 96/282/Euratom a Comisiei din 10 aprilie 1996 privind reorganizarea Centrului Comun de Cercetare (8), a fost consultat cu privire la conținutul științific și tehnic al programului specific privind acțiunile directe ale Centrului Comun de Cercetare.

| (20) | Din motive de certitudine juridică și claritate, este necesar să se abroge Decizia 2006/971/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (9), Decizia 2006/972/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Idei” de punere în aplicare a celui de Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (10), Decizia 2006/973/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Oameni” de punere în aplicare a celui de Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (11), Decizia 2006/974/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Capacități” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (12) și Decizia 2006/975/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific de pus în aplicare, prin acțiuni directe, de către Centrul Comun de Cercetare în temeiul celui de Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (13), |
| --- | --- |

(20)

Din motive de certitudine juridică și claritate, este necesar să se abroge Decizia 2006/971/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (9), Decizia 2006/972/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Idei” de punere în aplicare a celui de Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (10), Decizia 2006/973/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Oameni” de punere în aplicare a celui de Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (11), Decizia 2006/974/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Capacități” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (12) și Decizia 2006/975/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific de pus în aplicare, prin acțiuni directe, de către Centrul Comun de Cercetare în temeiul celui de Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (13),

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

TITLUL I

INSTITUIRE

Articolul 1

Obiect

Prezenta decizie instituie programul specific de aplicare a Regulamentului (UE) nr. XX/2012 al Parlamentului European și a Consiliului (14) și stabilește obiectivele specifice pentru sprijinul acordat de Uniune activităților de cercetare și inovare prevăzute la articolul 1 din regulamentul menționat anterior, precum și normele de punere în aplicare.

Articolul 2

Instituirea programului specific

1.   Se instituie programul specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020), („programul specific”), pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.

2.   În conformitate cu articolul 5 alineatul (2) și cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020], programul specific cuprinde următoarele componente:

| (a) | componenta I „Excelență științifică”; |
| --- | --- |

(a)

componenta I „Excelență științifică”;

| (b) | componenta II „Poziția de lider în sectorul industrial”; |
| --- | --- |

(b)

componenta II „Poziția de lider în sectorul industrial”;

| (c) | componenta III „Provocări societale”; |
| --- | --- |

(c)

componenta III „Provocări societale”;

| (d) | componenta IV „Acțiuni directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare (JRC)”. |
| --- | --- |

(d)

componenta IV „Acțiuni directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare (JRC)”.

Articolul 3

Obiective specifice

(1)   Componenta I, „Excelența științifică”, consolidează excelența cercetării europene în conformitate cu prioritatea „excelență științifică” stabilită la articolul 5 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020] prin urmărirea următoarelor obiective specifice:

| (a) | consolidarea cercetării de frontieră, prin activități ale Consiliului European pentru Cercetare (ERC); |
| --- | --- |

(a)

consolidarea cercetării de frontieră, prin activități ale Consiliului European pentru Cercetare (ERC);

| (b) | consolidarea cercetării în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente; |
| --- | --- |

(b)

consolidarea cercetării în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente;

| (c) | consolidarea competențelor, formării și dezvoltării carierei, prin acțiunile Marie Skłodowska-Curie („acțiunile Marie
  Skłodowska-
  Curie”); |
| --- | --- |

(c)

consolidarea competențelor, formării și dezvoltării carierei, prin acțiunile Marie Skłodowska-Curie („acțiunile Marie
  Skłodowska-
  Curie”);

| (d) | consolidarea infrastructurilor europene de cercetare, inclusiv a e-infrastructurilor. |
| --- | --- |

(d)

consolidarea infrastructurilor europene de cercetare, inclusiv a e-infrastructurilor.

Liniile generale ale activităților pentru obiectivele specifice menționate sunt stabilite în anexa I partea I.

(2)   Componenta II, „Poziția de lider în sectorul industrial”, consolidează poziția de lider în sectorul industrial și competitivitatea în conformitate cu prioritatea „poziția de lider în sectorul industrial” stabilită la articolul 5 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020], prin urmărirea următoarelor obiective specifice:

| (a) | consolidarea poziției de lider în sectorul industrial a Europei prin cercetare, dezvoltare tehnologică, demonstrație și inovare în ceea ce privește următoarele tehnologii generice și tehnologii industriale:






  (i) | tehnologiile informației și comunicațiilor; |
| --- | --- | --- |

(a)

consolidarea poziției de lider în sectorul industrial a Europei prin cercetare, dezvoltare tehnologică, demonstrație și inovare în ceea ce privește următoarele tehnologii generice și tehnologii industriale:

(i)

tehnologiile informației și comunicațiilor;

| (ii) | nanotehnologiile; |
| --- | --- |

(ii)

nanotehnologiile;

| (iii) | materialele avansate; |
| --- | --- |

(iii)

materialele avansate;

| (iv) | biotehnologia; |
| --- | --- |

(iv)

biotehnologia;

| (v) | sistemele avansate de fabricație și prelucrare; |
| --- | --- |

(v)

sistemele avansate de fabricație și prelucrare;

| (vi) | spațiul; |
| --- | --- |

(vi)

spațiul;

| (b) | îmbunătățirea accesului la finanțarea de risc pentru investițiile în cercetare și inovare; |
| --- | --- |

(b)

îmbunătățirea accesului la finanțarea de risc pentru investițiile în cercetare și inovare;

| (c) | stimularea inovării în întreprinderile mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(c)

stimularea inovării în întreprinderile mici și mijlocii.

Liniile generale ale activităților pentru obiectivele specifice menționate sunt stabilite în anexa I partea II. Vor exista condiții specifice privind utilizarea mecanismelor de finanțare din cadrul obiectivului specific de la litera (b). Aceste condiții sunt stabilite în anexa I partea II punctul 2.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10,
  cu privire la modificările ponderii investițiilor din mecanismul de capitaluri proprii al Orizont 2020 în totalul investițiilor UE pentru etapa de extindere și de creștere cu privire la instrumentele financiare menționate la anexa I partea II punctul 2
  .

(3)   Componenta III, „Provocări societale”, contribuie la prioritatea „provocări societale” prevăzută la articolul 5 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020], prin desfășurarea de activități de cercetare, dezvoltare tehnologică, demonstrație și inovare, care contribuie la următoarele obiective specifice:

| (a) | îmbunătățirea sănătății și bunăstării pe tot parcursul vieții
  , pentru toți
  ; |
| --- | --- |

(a)

îmbunătățirea sănătății și bunăstării pe tot parcursul vieții
  , pentru toți
  ;

| (b) | asigurarea unor cantități suficiente de alimente sigure,
  sănătoase
  și de înaltă calitate, precum și de alte bioproduse, prin dezvoltarea unor sisteme de producție primară productive
  , durabile
  și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, susținând serviciile ecosistemice conexe
  și refacerea diversității biologice
  , precum și a unor lanțuri de aprovizionare
  , prelucrare și comercializare
  competitive și cu emisii reduse de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea unor cantități suficiente de alimente sigure,
  sănătoase
  și de înaltă calitate, precum și de alte bioproduse, prin dezvoltarea unor sisteme de producție primară productive
  , durabile
  și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, susținând serviciile ecosistemice conexe
  și refacerea diversității biologice
  , precum și a unor lanțuri de aprovizionare
  , prelucrare și comercializare
  competitive și cu emisii reduse de dioxid de carbon;

| (c) | trecerea la un sistem energetic fiabil,
  accesibil, acceptat public,
  durabil și competitiv, care să urmărească reducerea dependenței de combustibilii fosili, în contextul diminuării
  tot mai pronunțate
  a resurselor, al creșterii nevoilor de energie și al schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

(c)

trecerea la un sistem energetic fiabil,
  accesibil, acceptat public,
  durabil și competitiv, care să urmărească reducerea dependenței de combustibilii fosili, în contextul diminuării
  tot mai pronunțate
  a resurselor, al creșterii nevoilor de energie și al schimbărilor climatice;

| (d) | un sistem de transport european eficient din punctul de vedere al resurselor,
  care respectă clima și mediul,
  sigur și fără sincope, în beneficiul
  tuturor
  cetățenilor, al economiei și al societății; |
| --- | --- |

(d)

un sistem de transport european eficient din punctul de vedere al resurselor,
  care respectă clima și mediul,
  sigur și fără sincope, în beneficiul
  tuturor
  cetățenilor, al economiei și al societății;

| (e) | o economie și o societate în care resursele – și apa – sunt utilizate în mod eficient și care sunt rezistente
  la schimbările climatice,
  protejarea și gestionarea sustenabilă a resurselor naturale și a ecosistemelor,
  precum și aprovizionarea sustenabilă cu materii prime
  și utilizarea sustenabilă a acestora
  , pentru a satisface necesitățile unei populații globale în creștere în limitele sustenabile ale resurselor naturale ale planetei; |
| --- | --- |

(e)

o economie și o societate în care resursele – și apa – sunt utilizate în mod eficient și care sunt rezistente
  la schimbările climatice,
  protejarea și gestionarea sustenabilă a resurselor naturale și a ecosistemelor,
  precum și aprovizionarea sustenabilă cu materii prime
  și utilizarea sustenabilă a acestora
  , pentru a satisface necesitățile unei populații globale în creștere în limitele sustenabile ale resurselor naturale ale planetei;

| (f) | promovarea
  unei mai bune înțelegeri a Europei, oferirea unor soluții și sprijinirea societăților
  europene favorabile incluziunii, inovatoare și
  reflexive
  , în contextul unor transformări fără precedent și al unor interdependențe globale din ce în ce mai accentuate; |
| --- | --- |

(f)

promovarea
  unei mai bune înțelegeri a Europei, oferirea unor soluții și sprijinirea societăților
  europene favorabile incluziunii, inovatoare și
  reflexive
  , în contextul unor transformări fără precedent și al unor interdependențe globale din ce în ce mai accentuate;

| (g) | promovarea unor societăți europene sigure în contextul unor transformări fără precedent și al unor interdependențe și amenințări globale din ce în ce mai accentuate, consolidând în același timp cultura europeană a libertății și justiției. |
| --- | --- |

(g)

promovarea unor societăți europene sigure în contextul unor transformări fără precedent și al unor interdependențe și amenințări globale din ce în ce mai accentuate, consolidând în același timp cultura europeană a libertății și justiției.

Liniile generale ale activităților pentru obiectivele specifice menționate sunt stabilite în anexa I partea III.

(3a)
     
  Componenta (IIIa) „Răspândirea excelenței și extinderea participării” valorifică pe deplin potențialul rezervei de talente a Europei și asigură maximizarea, precum și distribuirea pe scară largă, în întreaga Uniune, a beneficiilor unei economii bazate pe inovare, în conformitate cu principiul excelenței.

(3b)
     
  Componenta (IIIb) „Știința cu și pentru societate” edifică o cooperare eficace între știință și societate, recrutează talente noi pentru știință și asociază excelenței științifice informarea și responsabilitatea socială.

(4)   Componenta IV, „Acțiuni directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare”, contribuie la toate prioritățile stabilite la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020] cu obiectivul specific de a furniza politicilor Uniunii un sprijin științific și tehnic orientat către client.

Liniile generale ale obiectivului specific menționat anterior sunt stabilite în partea IV a anexei I.

(5)   Programul specific este evaluat în funcție de rezultate și de impact în raport cu indicatori de performanță ▌.

Anexa II prezintă detalii suplimentare privind principalii indicatori de performanță care corespund obiectivelor specifice menționate la alineatele 1-4 din prezentul articol.

▌

Articolul 4

Bugetul

(1)   În conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020], pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului specific este de [86 198 milioane EUR].

(2)   Suma menționată la alineatul (1) se distribuie între cele patru componente prevăzute la articolul 2 alineatul (2) din prezenta decizie, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020]. Repartizarea bugetară orientativă pentru obiectivele specifice stabilite la articolul 3 din prezenta decizie și suma globală maximă a contribuției pentru acțiunile Centrului Comun de Cercetare sunt stabilite în anexa II la Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020].

(3)   O sumă maximă de 6 % din sumele menționate la articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020] pentru componentele I, II și III din programul specific se repartizează pentru cheltuielile administrative ale Comisiei.

(4)   În cazul în care este necesar, creditele pot fi incluse în bugetul aferent perioadei de după 2020 pentru a acoperi cheltuieli tehnice și administrative, astfel încât să se permită gestionarea activităților nefinalizate până la 31 decembrie 2020.

TITLUL II

PUNEREA ÎN APLICARE

Articolul 5

Programele de lucru

(1)   Programul specific se pune în aplicare prin programe de lucru.

(2)   Comisia adoptă programe de lucru comune sau separate pentru punerea în aplicare a componentelor I, II și III ale prezentului program specific menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a), (b) și (c), cu excepția punerii în aplicare a acțiunilor din cadrul obiectivului specific „Consolidarea ▌cercetării de frontieră”
  , prin activitățile Consiliului European pentru Cercetare”, menționat la articolul 3 alineatul (1) litera (a)
  . Actele de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 9 alineatul (2).

(3)   Programele de lucru pentru punerea în aplicare a acțiunilor din cadrul obiectivului specific „Consolidarea ▌cercetării de frontieră”,
  prin activitățile Consiliului European pentru Cercetare”,
  stabilite de Consiliul științific al Consiliului European pentru Cercetare în temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (b), sunt adoptate de Comisie, prin intermediul unui act de punere în aplicare
  , în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 9 alineatul (2a).
  Comisia se distanțează de programul de lucru instituit de Consiliul științific numai în cazul în care consideră că acesta nu este în conformitate cu dispozițiile prezentei decizii. În acest caz, Comisia adoptă programul de lucru prin intermediul unui act de punere în aplicare în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 9 alineatul (2). Comisia justifică în mod corespunzător această măsură.

(4)   Comisia adoptă un program de lucru multianual separat, prin intermediul unui act de punere în aplicare, pentru componenta IV a programului specific privind acțiunile directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare menționat la articolul 2 alineatul (2) litera (d).

Programul de lucru menționat ia în considerare avizul formulat de consiliul de administrație al Centrului Comun de Cercetare menționat în Decizia 96/282/Euratom.

(5)   Programele de lucru iau în considerare nivelul științei, tehnologiei și inovării la nivel național, al Uniunii și internațional, precum și nivelul evoluției politicilor relevante, pieței și societății. Ele conțin
  , după caz,
  informații privind coordonarea cu activitățile de cercetare și inovare desfășurate de statele membre
  (inclusiv regiunile acestora),
  inclusiv în domenii în care există inițiative de programare comună. Programele de lucru se actualizează dacă este cazul.

(6)   Programele de lucru pentru punerea în aplicare a componentelor I, II și III menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a), (b) și (c) stabilesc obiectivele urmărite, rezultatele preconizate, metoda de punere în aplicare și cuantumul total, inclusiv informații orientative privind cuantumul cheltuielilor legate de climă, după caz. Acestea conțin, de asemenea, o descriere a acțiunilor care urmează să fie finanțate, o indicație privind sumele alocate fiecărei acțiuni și un calendar indicativ de punere în aplicare, precum și o abordare multianuală și orientări strategice pentru următorii ani de punere în aplicare. Acestea includ, pentru subvenții, prioritățile, criteriile
  de selecție și de atribuire și ponderea relativă a diferitelor criterii de atribuire
  , precum și rata maximă a
  finanțării costurilor eligibile totale
  .
  Acestea indică, de asemenea, orice obligații suplimentare de exploatare și de diseminare pentru participanți, în conformitate cu articolul 40 din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Normele de participare].
  Programele de lucru permit abordări
  strategice atât descendente, cât și
  ascendente,
  după caz,
  care să realizeze obiectivele în mod inovator.

În plus, ele conțin o secțiune care identifică acțiunile transversale, menționate la articolul 13
  și în rubrica referitoare la aspecte transversale și măsuri de sprijin din anexa I
  din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020], pentru două sau mai multe obiective specifice atât din cadrul aceleiași priorități, cât și din cadrul a două sau mai multe priorități. Acțiunile sunt puse în aplicare în mod integrat.

(7)
     
  Comisia adoptă, prin acte de punere în aplicare în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 9 alineatul (2), măsurile următoare:

| (a) | decizia privind aprobarea finanțării acțiunilor indirecte atunci când contribuția Uniunii estimată în cadrul acestui program este mai mare sau egală cu 2,5 milioane EUR; cu excepția acțiunilor în cadrul obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (1) litera (a) și cu excepția acțiunilor finanțate în cadrul Căii rapide spre inovare; |
| --- | --- |

(a)

decizia privind aprobarea finanțării acțiunilor indirecte atunci când contribuția Uniunii estimată în cadrul acestui program este mai mare sau egală cu 2,5 milioane EUR; cu excepția acțiunilor în cadrul obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (1) litera (a) și cu excepția acțiunilor finanțate în cadrul Căii rapide spre inovare;

| (b) | decizia privind aprobarea finanțării acțiunilor care implică utilizarea embrionilor umani și a celulelor stem embrionice umane și a acțiunilor în cadrul obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (3) litera (g) |
| --- | --- |

(b)

decizia privind aprobarea finanțării acțiunilor care implică utilizarea embrionilor umani și a celulelor stem embrionice umane și a acțiunilor în cadrul obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (3) litera (g)

| (c) | decizia privind aprobarea finanțării acțiunilor, atunci când cuantumul estimat al contribuției Uniunii în cadrul acestui program este mai mare sau egal cu 0,6 milioane EUR pentru acțiuni în cadrul obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (3) litera (f) și pentru acțiuni menționate la articolul 3 alineatul (3a) și la articolul 3 alineatul (3b); |
| --- | --- |

(c)

decizia privind aprobarea finanțării acțiunilor, atunci când cuantumul estimat al contribuției Uniunii în cadrul acestui program este mai mare sau egal cu 0,6 milioane EUR pentru acțiuni în cadrul obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (3) litera (f) și pentru acțiuni menționate la articolul 3 alineatul (3a) și la articolul 3 alineatul (3b);

| (d) | elaborarea mandatului pentru evaluările prevăzute la articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020]. |
| --- | --- |

(d)

elaborarea mandatului pentru evaluările prevăzute la articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020].

Articolul 6

Consiliul European pentru Cercetare

(1)   Comisia instituie Consiliul European pentru Cercetare („ERC”), care constituie mijlocul de punere în aplicare a acțiunilor componentei I „Excelență științifică” legate de obiectivul specific „Consolidarea ▌cercetării de frontieră
  , prin activitățile Consiliului European pentru Cercetare
  ”. Consiliul European pentru Cercetare succedă Consiliului European pentru Cercetare instituit prin Decizia 2007/134/CE.

(2)   Consiliul European pentru Cercetare este format din Consiliul științific independent prevăzut la articolul 7 și structura specifică de punere în aplicare prevăzută la articolul 8.

(3)   ERC are un președinte ales din rândul oamenilor de știință cu experiență și recunoscuți la nivel internațional.

Președintele este numit de Comisie în urma unui proces de recrutare
  transparent
  realizat de un comitet
  independent
  instituit în acest scop, pentru un mandat limitat la patru ani, reînnoibil o singură dată. Procesul de recrutare și candidatul selecționat trebuie să aibă aprobarea Consiliului științific.

Președintele prezidează Consiliul științific, asigură conducerea sa și legătura cu structura specifică de punere în aplicare și îl reprezintă în lumea științifică.

(4)   Consiliul European pentru Cercetare funcționează conform principiilor excelenței științifice, autonomiei, eficienței, eficacității, transparenței și responsabilității. El asigură continuitatea cu acțiunile Consiliului European pentru Cercetare desfășurate în temeiul Deciziei 2006/972/CE a Consiliului.

(5)   Activitățile Consiliului European pentru Cercetare sprijină cercetarea realizată în toate domeniile de echipe individuale și transnaționale aflate în competiție la nivel european. Granturile pentru cercetarea de frontieră ale Consiliului European pentru Cercetare se acordă pe baza criteriului unic al excelenței.

(6)   Comisia acționează ca garant al autonomiei și integrității Consiliului European pentru Cercetare și asigură îndeplinirea corespunzătoare a sarcinilor care i-au fost încredințate.

Comisia se asigură că punerea în aplicare a acțiunilor Consiliului European pentru Cercetare este în conformitate cu principiile stabilite la alineatul (4) din prezentul articol, precum și cu strategia generală a Consiliului științific menționată la articolul 7 alineatul (2).

Articolul 7

Consiliul științific

(1)   Consiliul științific este format din oameni de știință, ingineri și savanți de renume, având competențele corespunzătoare,
  atât femei, cât și bărbați, din diferite grupe de vârstă,
  care garantează diversitatea domeniilor de cercetare și care acționează în nume propriu, independent de orice interese externe.

Comisia desemnează membrii Consiliului științific pe baza unui proces de selecție independent și transparent convenit cu Consiliul științific, incluzând consultarea comunității științifice și prezentarea unui raport Parlamentului European și Consiliului.

Mandatul lor este limitat la patru ani, reînnoibil o dată, pe baza unui sistem de rotație, asigurând astfel continuitatea activității Consiliului științific.

(2)   Consiliul științific stabilește:

| (a) | strategia globală a Consiliului European pentru Cercetare; |
| --- | --- |

(a)

strategia globală a Consiliului European pentru Cercetare;

| (b) | programul de lucru pentru punerea în aplicare a activităților Consiliului European pentru Cercetare; |
| --- | --- |

(b)

programul de lucru pentru punerea în aplicare a activităților Consiliului European pentru Cercetare;

| (c) | metodele și procedurile privind evaluarea inter pares și evaluarea propunerilor, pe baza cărora se selectează propunerile care urmează a fi finanțate; |
| --- | --- |

(c)

metodele și procedurile privind evaluarea inter pares și evaluarea propunerilor, pe baza cărora se selectează propunerile care urmează a fi finanțate;

| (d) | poziția sa cu privire la orice aspect care, din punct de vedere științific, poate îmbunătăți rezultatele și impactul Consiliului European pentru Cercetare, precum și calitatea cercetării efectuate; |
| --- | --- |

(d)

poziția sa cu privire la orice aspect care, din punct de vedere științific, poate îmbunătăți rezultatele și impactul Consiliului European pentru Cercetare, precum și calitatea cercetării efectuate;

| (e) | un cod de conduită care are ca scop, printre altele, evitarea conflictelor de interese. |
| --- | --- |

(e)

un cod de conduită care are ca scop, printre altele, evitarea conflictelor de interese.

Comisia se distanțează de pozițiile stabilite de Consiliul științific în conformitate cu primul paragraf literele (a), (c), (d), și (e) doar atunci când consideră că prevederile prezentei decizii nu au fost respectate. În acest caz, Comisia adoptă măsuri pentru a menține continuitatea punerii în aplicare a programului specific și pentru îndeplinirea obiectivelor sale, indicând aspectele în legătură cu care se distanțează de pozițiile Consiliului științific și prezentând justificări corespunzătoare.

3.   Consiliul științific acționează în conformitate cu mandatul prevăzut în anexa I partea I punctul 1.1.

4.   Consiliul științific urmărește exclusiv realizarea obiectivelor părții programului specific privind obiectivul specific „Consolidarea ▌cercetării de frontieră
  , prin activitățile Consiliului European pentru Cercetare
  ” în conformitate cu principiile prevăzute la articolul 6 alineatul (4). Consiliul științific acționează cu integritate și probitate și își desfășoară activitatea în mod eficient și în condiții de maximă transparență.

Articolul 8

Structura specifică de punere în aplicare

1.   Structura specifică de punere în aplicare este responsabilă pentru punerea în aplicare administrativă și pentru executarea programului, conform anexei I partea I punctul 1.2, și sprijină Consiliul științific în desfășurarea tuturor sarcinilor sale.

2.   Comisia se asigură că structura specifică de punere în aplicare urmează cu strictețe, cu eficiență și cu flexibilitatea necesară exclusiv obiectivele și cerințele Consiliului European pentru Cercetare.

TITLUL III

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 8a

Monitorizarea și informarea cu privire la punerea în aplicare

1.
     
  Comisia monitorizează și raportează anual cu privire la punerea în aplicare a Orizont 2020 în conformitate cu articolul 25 din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020] și cu anexa III la prezenta decizie.

2.
     
  Comisia informează periodic comitetul menționat la articolul 9 cu privire la progresele globale înregistrate în punerea în aplicare a acțiunilor indirecte ale programului specific pentru a permite comitetului să furnizeze contribuții corespunzătoare timpurii cu privire la pregătirea programelor de lucru, în special a abordării multianuale și a orientărilor strategice, și îi furnizează informații actualizate cu privire la toate acțiunile propuse sau finanțate în cadrul Orizont 2020, după cum prevede anexa IV la prezenta decizie.

Articolul 9

Procedura comitetului

1.   Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

1a.
     
  Comitetul se întrunește în diferite formațiuni, astfel cum prevede anexa V, în funcție de subiectul în discuție.

2.   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică procedura de examinare în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

2a.
     
  Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică procedura de consultare prevăzută la articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

3.   În cazul în care avizul comitetului menționat la
  alineatele (2) și (2a)
  urmează să fie obținut prin procedură scrisă, respectiva procedură se încheie fără rezultat atunci când, în termenul stabilit pentru emiterea avizului, președintele comitetului decide în acest sens sau majoritatea simplă a membrilor comitetului solicită acest lucru.

Articolul 10

Exercitarea delegării

1.   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

2.   Competența de a adopta acte delegate
  menționată la articolul 3 alineatul (2)
  este conferită Comisiei de la intrarea în vigoare a prezentei decizii
  și pentru durata programului
  .

3.   Delegarea de competențe
  menționată la articolul 3 alineatul (2)
  poate fi revocată oricând de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

4.   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică Consiliului.

5.   Un act delegat
  adoptat în temeiul articolului 3 alineatul (2) i
  ntră în vigoare numai în cazul în care Consiliul nu a formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Consiliul a informat Comisia că nu va formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu o lună la inițiativa Consiliului.

6.   Parlamentul European este informat cu privire la adoptarea de acte delegate de către Comisie, la orice obiecții formulate la adresa acestor acte sau la revocarea delegării de competențe de către Consiliu.

Articolul 11

Abrogare și dispoziții tranzitorii

1.   Deciziile 2006/971/CE, 2006/972/CE, 2006/973/CE, 2006/974/CE și 2006/975/CE se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2014.

2.   Cu toate acestea, acțiunile inițiate în temeiul deciziilor menționate la alineatul (1) și obligațiile financiare legate de acțiunile realizate în temeiul deciziilor respective continuă să fie reglementate de deciziile respective până la finalizarea lor. Dacă este necesar, orice sarcini rămase ale comitetelor stabilite prin deciziile menționate la alineatul (1) sunt preluate de comitetul menționat la articolul 9 din prezenta decizie.

3.   Sumele alocate pentru programul specific pot acoperi, de asemenea, cheltuielile de asistență tehnică și administrativă necesare pentru asigurarea tranziției între programul specific și măsurile reglementate de Deciziile 2006/971/CE, 2006/972/CE, 2006/973/CE, 2006/974/CE și 2006/975/CE.

Articolul 12

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 13

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 21 noiembrie 2013.

1

(2)  JO C , , p.

2

(3)  JO C , , p.

3

(4)  JO , , p.

4

(5)  JO L 57, 24.2.2007, p. 14.

5

(6)  COM(2010)2020

6

(7)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

7

(8)  JO L 107, 30.4.1996, p. 12.

8

(9)  JO L 400, 30.12.2006, p. 86.

9

(10)  JO L 400, 30.12.2006, p. 243.

10

(11)  JO L 400, 30.12.2006, p. 272.

11

(12)  JO L 400, 30.12.2006, p. 299.

12

(13)  JO L 400, 30.12.2006, p. 368.

13

(14)  JO L [], [], p. []

14

ANEXA I

Linii generale ale activităților

Elemente comune pentru acțiunile indirecte

1.   PROGRAMARE

1.1.   Aspecte generale

Regulamentul (UE) nr. XX/2012 („Orizont 2020”) prevede o serie de principii pentru promovarea unei abordări programatice în cadrul căreia activitățile contribuie în mod strategic și integrat la realizarea obiectivelor sale și pentru asigurarea unei complementarități puternice cu alte politici și programe relevante ale Uniunii.

Acțiunile indirecte ale Orizont 2020 vor fi puse în aplicare prin intermediul modalităților de finanțare prevăzute în regulamentul financiar, în special granturi, premii, achiziții și instrumente financiare. Toate formele de finanțare vor fi folosite într-un mod flexibil pentru toate obiectivele generale și specifice ale Orizont 2020, utilizarea acestora fiind stabilită în funcție de nevoile și de particularitățile fiecărui obiectiv specific.

Se va acorda o atenție deosebită adoptării unei abordări
  echilibrate a cercetării
  și inovării, care să nu se limiteze la elaborarea unor noi produse și servicii pe baza progreselor științifice și tehnologice, ci să includă și aspecte precum utilizarea tehnologiilor existente în cadrul unor aplicații noi, îmbunătățirea continuă, inovarea de ordin netehnologic și social. Doar o abordare de ansamblu a inovării poate să răspundă provocărilor societale și, în același timp, să dea naștere unor întreprinderi și industrii competitive.

În special în ceea ce privește provocările societale și tehnologiile generice și industriale, se va pune un accent deosebit pe
  activități de cercetare și inovare în complementaritate cu activitățile
  apropiate de utilizatorii finali și de piață, cum ar fi demonstrația, realizarea de proiecte-pilot sau validarea conceptului. Se vor include, după caz, activități care să sprijine inovarea socială și asistență pentru măsurile referitoare la cerere, precum prestandardizarea sau achizițiile înainte de comercializare, achizițiile de soluții inovatoare, standardizarea și alte măsuri vizând utilizatorii, în vederea accelerării utilizării și a difuzării produselor și serviciilor inovatoare pe piață. În plus, va exista suficient spațiu pentru abordările ascendente
  ale cererilor de propuneri, iar activitățile din programele de lucru vor fi definite în termeni generali
  .
  Vor exista
  sisteme deschise, ușoare și rapide în ceea ce privește fiecare dintre provocări și tehnologii pentru a oferi celor mai buni cercetători și antreprenori și celor mai bune întreprinderi din Europa posibilitatea de a crea soluții inovatoare în funcție de propriile alegeri.

Stabilirea detaliată a priorităților în cursul punerii în aplicare a Orizont 2020 va impune o abordare strategică a programării cercetării, utilizând modele de guvernanță care să fie în strânsă concordanță cu elaborarea politicilor și, în același timp, să depășească limitele politicilor sectoriale tradiționale. Acestea se vor baza pe elemente concrete, pe analize și previziuni, progresele măsurându-se în raport cu un set solid de indicatori de performanță. Această abordare transversală a programării și a guvernanței va permite coordonarea eficace între toate obiectivele specifice ale Orizont 2020 și va permite abordarea provocărilor transversale precum durabilitatea, schimbările climatice,
  științele sociale și umaniste
  sau științele și tehnologiile marine.

Stabilirea priorităților va fi, de asemenea, bazată pe o gamă largă de contribuții și recomandări. Se vor include, după caz, grupuri de experți independenți create special pentru a oferi consiliere în legătură cu punerea în aplicare a Orizont 2020 sau a oricăruia dintre obiectivele sale specifice. Aceste grupuri de experți trebuie să demonstreze nivelul adecvat de competențe și de cunoștințe în domeniile relevante și să reprezinte o varietate de medii profesionale, incluzând implicarea
  mediului universitar, a
  industriei și a societății civile.
  După caz, se ține seama, de asemenea, de consultanța cu privire la identificarea și elaborarea priorităților strategice oferită de Comitetul pentru Spațiul european de cercetare (CSEC), de alte grupuri aferente SEC și de Grupul pentru politica privind întreprinderile.

Stabilirea priorităților poate să aibă, de asemenea, în vedere agendele strategice de cercetare ale platformelor tehnologice europene
  , ale inițiativelor de programare în comun
  sau contribuțiile din partea parteneriatelor europene pentru inovare. După caz, parteneriatele public-public și public-privat sprijinite prin intermediul Orizont 2020 vor contribui, de asemenea, la procesul de stabilire a priorităților și la implementare, în conformitate cu prevederile Orizont 2020. Interacțiunile regulate cu utilizatorii finali, cetățenii și cu organizațiile societății civile, utilizând metode adecvate, precum conferințele de consens, evaluările participative ale tehnologiilor sau implicarea directă în procesele de cercetare și inovare, vor fi elemente fundamentale ale procesului de stabilire a priorităților.

Întrucât programul Orizont 2020 este stabilit pentru o perioadă de șapte ani, contextul economic, societal și politic în care programul se va desfășura s-ar putea schimba în mod semnificativ în acest timp. Este necesar ca Orizont 2020 să se poată adapta la aceste schimbări. Prin urmare, în cadrul fiecărui obiectiv specific, va exista posibilitatea de a include contribuții pentru activități care să depășească ceea ce se indică mai jos, atunci când acest lucru este justificat în mod corespunzător pentru a răspunde unor evoluții majore, unor necesități ale politicilor sau unor evenimente neprevăzute.

Activitățile sprijinite în cadrul diferitelor părți și al obiectivelor lor specifice ar trebui puse în aplicare de o manieră care să asigure complementaritatea și coerența acestora, după caz.

▌

1.2.   Accesul la finanțarea de risc

Orizont 2020 va ajuta întreprinderile și alte tipuri de organizații să obțină acces la împrumuturi, garanții și finanțare prin capitaluri proprii prin intermediul a două mecanisme.

Mecanismul de împrumut va oferi împrumuturi unor beneficiari individuali pentru investiții în cercetare și inovare; garanții pentru intermediarii financiari care acordă împrumuturi beneficiarilor; combinații de împrumuturi și garanții, precum și garanții sau contragaranții pentru sistemele naționale, regionale
  și locale
  de finanțare a datoriilor. El va include o fereastră pentru IMM-uri, vizând IMM-urile bazate pe C&I, care va oferi împrumuturi care să completeze finanțarea IMM-urilor de către mecanismul de garantare a împrumuturilor din cadrul Programului pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-urilor
  (COSME)
  .

Mecanismul de capitaluri proprii va furniza capital de risc și/sau capital de tip mezanin unor întreprinderi individuale în etapele inițiale (fereastra de lansare). Mecanismul va avea, de asemenea, posibilitatea de a realiza investiții pentru etapa de extindere și de creștere împreună cu mecanismul de capitaluri proprii pentru creștere din cadrul Programului pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-urilor (
  COSME)
  , inclusiv fondurile de fonduri.

Aceste mecanisme vor avea un rol esențial pentru obiectivul specific „Acces la finanțarea de risc” dar, după caz, vor putea fi folosite, de asemenea, în cadrul tuturor celorlalte obiective specifice ale Orizont 2020.

Mecanismul de capitaluri proprii și fereastra pentru IMM-uri din cadrul mecanismului de împrumut vor fi puse în aplicare ca parte a celor două instrumente financiare ale UE care furnizează capitaluri proprii și împrumuturi pentru a sprijini C&I și creșterea IMM-urilor, împreună cu mecanismele de capitaluri proprii și de împrumut din cadrul Programului pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-urilor
  (COSME)
  .

1.3.
     Comunicarea, exploatarea și diseminarea

O valoare adăugată esențială a cercetării și inovării finanțate la nivelul Uniunii este posibilitatea de a disemina
  , exploata
  și comunica rezultatele la nivelul întregului continent pentru a mări impactul lor. Prin urmare, Orizont 2020 va include, în cadrul tuturor obiectivelor sale specifice, un sprijin dedicat pentru acțiunile de diseminare (inclusiv prin accesul liber la
  publicații științifice
  ), comunicare și dialog, cu un accent deosebit pe comunicarea rezultatelor către utilizatorii finali, cetățeni,
  mediul universitar,
  organizațiile societății civile, industrie și factorii de decizie politică. Pentru aceasta, inițiativa Orizont 2020 poate utiliza rețele pentru transferul de informații. ▌Activitățile de comunicare realizate în contextul Orizont 2020
  vor promova faptul că rezultatele au fost obținute cu sprijinul finanțării din partea Uniunii
  și,
  de asemenea,
  își vor propune să sensibilizeze publicul în legătură cu importanța cercetării și inovării cu ajutorul unor publicații, evenimente, arhive de cunoștințe, baze de date, site-uri sau al unei utilizări bine direcționate a mijloacelor de comunicare sociale.

▌

2.
     COMPLEMENTARITĂȚI, ASPECTE TRANSVERSALE
  ȘI MĂSURI DE SPRIJIN

Orizont 2020 este structurat în jurul obiectivelor definite pentru cele trei componente principale ale sale: generarea excelenței științifice, crearea unei poziții de lider în sectorul industrial și abordarea provocărilor societale. Se va acorda o atenție deosebită asigurării unei coordonări adecvate între aceste componente și exploatarea deplină a sinergiei generate între toate obiectivele specifice, pentru a maximiza impactul lor combinat asupra obiectivelor politice la nivel mai înalt ale Uniunii. Prin urmare, obiectivele Orizont 2020 vor fi abordate acordând o importanță deosebită necesității de a găsi soluții eficiente, depășind o abordare bazată exclusiv pe disciplinele științifice și tehnologice și sectoarele economice tradiționale.

Vor fi promovate acțiuni transversale între componenta I „Excelență științifică”,
  componenta II „Poziția de lider în sectorul industrial” și componenta III „Provocările societale”,
  pentru a crea noi cunoștințe, tehnologii viitoare și emergente, infrastructuri de cercetare și competențe-cheie. Infrastructurile de cercetare vor fi de asemenea favorizate, în vederea unei utilizări mai ample în cadrul societății, de exemplu în serviciile publice, promovarea științei, siguranța civilă și cultură. Mai mult, stabilirea priorităților în cursul punerii în aplicare pentru acțiunile directe ale Centrului Comun de Cercetare și activitățile Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT) va fi coordonată în mod adecvat cu celelalte componente ale Orizont 2020.

În plus, în multe cazuri, pentru a contribui în mod eficace la îndeplinirea obiectivelor fixate de Europa 2020 și de Uniunea inovării va fi necesară elaborarea de soluții care să aibă un caracter interdisciplinar și, prin urmare, să acopere mai multe obiective specifice ale Orizont 2020. ▌Orizont 2020 include dispoziții specifice de stimulare a unor astfel de acțiuni transversale, inclusiv printr-o punere în comun eficientă a bugetelor. Aceasta include, de asemenea, posibilitatea ca pentru provocările societale și tehnologiile generice și industriale să se utilizeze dispozițiile privind instrumentele financiare și instrumentul specific pentru IMM-uri.

Acțiunile transversale vor fi,
  de asemenea,
  cruciale
  pentru a stimula interacțiunile dintre provocările societale și tehnologiile generice și industriale necesare pentru a genera progrese tehnologice majore. Printre domeniile în care se pot dezvolta astfel de interacțiuni se numără: e-sănătatea, rețelele inteligente, sistemele de transport inteligente, integrarea acțiunilor climatice, nanomedicina, materialele avansate pentru vehicule ușoare sau dezvoltarea bioproceselor și bioproduselor industriale. Prin urmare, se va urmări crearea unei sinergii puternice între provocările societale și dezvoltarea tehnologiilor generice și industriale. Acest lucru se va lua în considerare în mod explicit în cadrul elaborării strategiilor multianuale și al stabilirii priorităților pentru fiecare dintre aceste obiective specifice. Va fi necesar ca părțile interesate reprezentând diferite perspective să fie implicate pe deplin în punerea în aplicare și, în multe cazuri, vor fi necesare și acțiuni care să reunească finanțarea destinată tehnologiilor generice și industriale și, respectiv, provocărilor societale relevante.

Se va acorda o atenție deosebită și coordonării activităților finanțate prin intermediul Orizont 2020 cu cele finanțate din alte programe de finanțare ale Uniunii,
  precum cele privind
  politica agricolă comună, politica comună în domeniul pescuitului
  , Life+
  sau „Erasmus pentru toți”: programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport sau programul Sănătate pentru creștere și
  programele de finanțare externe și pentru dezvoltare ale Uniunii
  . Aceasta include o armonizare adecvată cu politica de coeziune
  în contextul strategiilor naționale și regionale de cercetare și inovare în favoarea specializării inteligente
  , unde sprijinirea consolidării capacităților privind cercetarea și inovarea la nivel regional ar putea reprezenta o „cale către excelență”, instituirea de centre regionale de excelență poate contribui la reducerea decalajului în domeniul inovării din Europa sau sprijinul acordat proiectelor de demonstrație și proiectelor-pilot la scară largă poate contribui la îndeplinirea obiectivului de a crea o poziție de lider în sectorul industrial a Europei.

A.
     
  Științele sociale și umaniste

Cercetarea în domeniul științelor sociale și umaniste va fi integrată pe deplin în cadrul fiecăruia dintre obiectivele generale ale Orizont 2020. Vor exista numeroase posibilități de a sprijini această cercetare prin intermediul Consiliului European pentru Cercetare, al acțiunilor Marie Skłodowska-Curie sau al obiectivului specific privind infrastructurile de cercetare.

În acest scop, științele sociale și umaniste vor fi, de asemenea, integrate ca un element esențial al activităților necesare pentru a consolida poziția de lider în sectorul industrial și a răspunde fiecărei provocări societale. Pentru acestea din urmă, aceasta include: înțelegerea factorilor determinanți ai sănătății și optimizarea eficacității sistemelor de sănătate, sprijinirea politicilor de consolidare a autonomiei zonelor rurale, cercetarea și conservarea patrimoniului și bogăției culturale a Europei, promovarea unor alegeri în cunoștință de cauză ale consumatorilor, crearea unui ecosistem digital favorabil incluziunii bazat pe cunoaștere și informare, un proces decizional solid în ceea ce privește politica energetică și asigurarea unei rețele europene de energie electrică accesibilă consumatorilor și tranziția la un sistem energetic durabil, sprijinirea unei politici și a previziunilor în domeniul transporturilor susținute de dovezi, sprijinirea strategiilor de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea, inițiative privind eficiența utilizării resurselor și măsuri de trecere la o economie ecologică și durabilă, precum și aspectele culturale și socioeconomice ale chestiunilor legate de securitate, riscuri și gestionare (inclusiv aspecte juridice și legate de drepturile omului).

În plus, obiectivul specific „Europa într-o lume în schimbare: societăți favorabile incluziunii, inovatoare și reflexive” va sprijini cercetarea în domeniul științelor sociale și umaniste privind aspecte cu caracter orizontal precum creșterea inteligentă și durabilă, transformările de natură socială, culturală și comportamentală din Europa, inovarea socială, inovarea în sectorul public sau rolul Europei ca actor global.

B.
     
  Știință și societate

Relația și interacțiunea dintre știință și societate, precum și promovarea cercetării și inovării responsabile, a educației, a comunicării și a culturii științifice vor fi adâncite, iar încrederea publicului în știință și inovare va fi sporită prin activitățile Orizont 2020 care favorizează angajamentul informat al cetățenilor și al societății civile și dialogul cu aceștia în aspecte legate de cercetare și inovare.

C.
     
  Dimensiunea de gen

Promovarea egalității de gen în domeniile științei și inovării este un angajament asumat de UE. În cadrul Orizont 2020, genul va fi abordat ca aspect transversal, pentru a corecta dezechilibrele dintre femei și bărbați și pentru a integra dimensiunea de gen în programarea și în conținutul cercetării și al inovării.

D.
     
  Întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile)

Orizont 2020 va încuraja și va sprijini participarea sporită a IMM-urilor în mod integrat în cadrul tuturor obiectivelor specifice.

În urma stabilirii unor condiții mai bune de participare a IMM-urilor la Orizont 2020, în conformitate cu articolul 18 din Orizont 2020, măsuri distincte, prevăzute de obiectivul specific „Inovarea în cadrul IMM-urilor” (instrument specific pentru IMM-uri) se vor aplica în cadrul obiectivului specific „Poziția de lider în ceea ce privește tehnologiile generice și industriale” și al componentei III „Provocări societale”. Ar trebui ca prin această abordare integrată, minimum 20 % din totalul bugetelor lor combinate să fie alocat IMM-urilor.

Se acordă o atenție deosebită reprezentării adecvate a IMM-urilor în parteneriatele public-privat.

DA.
     
  Calea rapidă spre inovare (CRI)

Calea rapidă spre inovare va accelera semnificativ procesul de tranziție de la stadiul de concept la introducerea pe piață și este așteptată să crească participarea industriei la Orizont 2020, precum și participarea noilor solicitanți.

În conformitate cu articolul 18a din Regulamentul-cadru Orizont 2020, Calea rapidă spre inovare va sprijini acțiunile apropiate pieței în cadrul obiectivului specific „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” și în cadrul provocărilor societale, cu o abordare de tip ascendent, bazată pe o cerere de propuneri deschisă în permanență și cu o durată a procedurilor de acordare a granturilor care să nu depășească șase luni. CRI va contribui la inovare în Europa, asigurând o bază pentru competitivitatea Uniunii.

E.
     
  Extinderea participării

Potențialul de cercetare și inovare din statele membre, în pofida unei anumite convergențe de dată recentă, rămâne foarte diferit, existând discrepanțe mari între „liderii în domeniul inovării” și „inovatorii modești”. Activitățile contribuie la eliminarea decalajului existent în Europa la nivelul cercetării și inovării prin promovarea sinergiilor cu fondurile structurale și de investiții europene (SIE) și, de asemenea, prin măsuri specifice menite să stimuleze excelența în regiunile cu performanțe scăzute ale CDI, lărgind astfel participarea la Orizont 2020 și contribuind la realizarea Spațiului european de cercetare.

F.
     
  Cooperarea internațională

Cooperarea internațională cu partenerii din țările terțe este necesară pentru a răspunde cu eficacitate unui mare număr de obiective specifice definite în Orizont 2020, în special celor legate de politica externă și de dezvoltare a Uniunii și de angajamentele la nivel internațional. Acest lucru este valabil pentru toate provocările societale abordate de Orizont 2020, care au o natură comună. Cooperarea internațională este de asemenea esențială pentru cercetarea de frontieră și cercetarea fundamentală, pentru a valorifica noile posibilități oferite de știință și tehnologie. Prin urmare, promovarea mobilității internaționale a cercetătorilor și a profesioniștilor din domeniul inovării este esențială pentru a stimula cooperarea la nivel global. Activitățile la nivel internațional sunt la fel de importante pentru a stimula competitivitatea industriei europene, prin promovarea adoptării și comercializării noilor tehnologii, de exemplu elaborând standarde și orientări privind interoperabilitatea valabile la nivel internațional, precum și prin promovarea acceptării și utilizării unor soluții europene în afara Europei. Toate activitățile internaționale ar trebui să fie susținute printr-un cadru eficient și echitabil de transfer de cunoștințe, care este esențial pentru inovare și creștere.

În Orizont 2020, cooperarea internațională se va concentra asupra a trei mari categorii de țări:

| (1) | economiile industrializate și emergente; |
| --- | --- |

(1)

economiile industrializate și emergente;

| (2) | țările vizate de politica de extindere și de politica de vecinătate și |
| --- | --- |

(2)

țările vizate de politica de extindere și de politica de vecinătate și

| (3) | țările în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

(3)

țările în curs de dezvoltare.

Atunci când este cazul, Orizont 2020 va promova cooperarea la nivel biregional sau multilateral. Cooperarea internațională în domeniul cercetării și inovării este esențială pentru angajamentele Uniunii la nivel mondial și are un rol important de jucat în parteneriatul Uniunii cu țările în curs de dezvoltare, de exemplu în ceea ce privește progresele în vederea atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului.

Articolul 21 din Orizont 2020 stabilește principiile generale privind participarea organizațiilor din țări terțe și a organizațiilor internaționale. Întrucât deschiderea cercetării și inovării către țări terțe aduce, în general, multe beneficii, Orizont 2020 va continua să susțină principiul unei deschideri generale, încurajând în același timp accesul reciproc la programele țărilor terțe. După caz, și în special pentru a proteja interesele europene în ceea ce privește proprietatea intelectuală, poate fi adoptată o abordare mai prudentă.

În plus, o serie de acțiuni specifice vor fi puse în aplicare utilizând o abordare strategică a cooperării internaționale, pe baza intereselor și a priorităților comune și a avantajelor reciproce și promovând coordonarea și sinergia cu activitățile statelor membre. Se vor include un mecanism de susținere a cererilor de propuneri comune și posibilitatea de a cofinanța programele împreună cu țări terțe sau organizații internaționale. Se va încerca realizarea de sinergii cu alte politici ale Uniunii.

Se va urmări în continuare consultanța strategică din partea Forumului strategic pentru cooperare internațională în domeniul științei și tehnologiei (SFIC).

Fără a aduce atingere altor oportunități de colaborare, printre domeniile de cooperare internațională strategică ar putea fi incluse:

| (a) | continuarea Parteneriatului dintre țările europene și țările în curs de dezvoltare privind testele clinice (EDCTP2), în ceea ce privește testele clinice pentru tratamentele medicale împotriva HIV, a malariei, a tuberculozei și a bolilor neglijate; |
| --- | --- |

(a)

continuarea Parteneriatului dintre țările europene și țările în curs de dezvoltare privind testele clinice (EDCTP2), în ceea ce privește testele clinice pentru tratamentele medicale împotriva HIV, a malariei, a tuberculozei și a bolilor neglijate;

| (b) | sprijin prin intermediul unei înscrieri anuale la Human Frontier Science Programme (HFSP), pentru a permite statelor membre ale UE care nu fac parte din G7 să beneficieze pe deplin de finanțarea oferită de HFSP; |
| --- | --- |

(b)

sprijin prin intermediul unei înscrieri anuale la Human Frontier Science Programme (HFSP), pentru a permite statelor membre ale UE care nu fac parte din G7 să beneficieze pe deplin de finanțarea oferită de HFSP;

| (c) | un consorțiu internațional privind bolile rare, cu participarea unor state membre ale Uniunii și a unor țări terțe. obiectivul acestei inițiative este de a elabora, până în 2020, teste de diagnostic pentru majoritatea bolilor rare și 200 de noi terapii pentru bolile rare; |
| --- | --- |

(c)

un consorțiu internațional privind bolile rare, cu participarea unor state membre ale Uniunii și a unor țări terțe. obiectivul acestei inițiative este de a elabora, până în 2020, teste de diagnostic pentru majoritatea bolilor rare și 200 de noi terapii pentru bolile rare;

| (d) | sprijinirea activităților Forumului internațional privind bioeconomia bazată pe cunoaștere și ale Grupului operativ UE-SUA privind cercetarea biotehnologică, precum și legături de colaborare cu organizațiile și inițiativele internaționale relevante (precum alianțele pentru cercetare la nivel mondial în domeniul gazelor cu efect de seră generate de agricultură și al sănătății animalelor); |
| --- | --- |

(d)

sprijinirea activităților Forumului internațional privind bioeconomia bazată pe cunoaștere și ale Grupului operativ UE-SUA privind cercetarea biotehnologică, precum și legături de colaborare cu organizațiile și inițiativele internaționale relevante (precum alianțele pentru cercetare la nivel mondial în domeniul gazelor cu efect de seră generate de agricultură și al sănătății animalelor);

| (e) | contribuții la procesele și inițiativele multilaterale, precum Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), Platforma interguvernamentală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) și Grupul pentru observarea Pământului (GEO); |
| --- | --- |

(e)

contribuții la procesele și inițiativele multilaterale, precum Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), Platforma interguvernamentală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) și Grupul pentru observarea Pământului (GEO);

| (f) | dialogurile privind spațiul ale Uniunii cu Statele Unite ale Americii și Rusia, cele două țări cu realizări majore în domeniul explorării spațiale, sunt extrem de prețioase și stau la baza instituirii unei cooperări strategice privind parteneriatele în domeniul spațial; |
| --- | --- |

(f)

dialogurile privind spațiul ale Uniunii cu Statele Unite ale Americii și Rusia, cele două țări cu realizări majore în domeniul explorării spațiale, sunt extrem de prețioase și stau la baza instituirii unei cooperări strategice privind parteneriatele în domeniul spațial;

| (g) | acordul de punere în aplicare a activităților de cooperare între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii în domeniul securității interne/securității civile/cercetării, semnat la 18 noiembrie 2010; |
| --- | --- |

(g)

acordul de punere în aplicare a activităților de cooperare între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii în domeniul securității interne/securității civile/cercetării, semnat la 18 noiembrie 2010;

| (h) | cooperarea cu țările în curs de dezvoltare, inclusiv cu cele din Africa Subsahariană, în domeniul producerii descentralizate de energie, în vederea diminuării sărăciei; |
| --- | --- |

(h)

cooperarea cu țările în curs de dezvoltare, inclusiv cu cele din Africa Subsahariană, în domeniul producerii descentralizate de energie, în vederea diminuării sărăciei;

| (i) | continuarea colaborării cu Brazilia în domeniul cercetării cu privire la biocarburanții de nouă generație și la alte utilizări ale biomasei. |
| --- | --- |

(i)

continuarea colaborării cu Brazilia în domeniul cercetării cu privire la biocarburanții de nouă generație și la alte utilizări ale biomasei.

În plus, pentru a se asigura o dezvoltare coerentă și eficientă a cooperării internaționale în cadrul Orizont 2020, vor fi sprijinite activități orizontale destinate anumitor scopuri precise.

G.
     
  Dezvoltarea durabilă și schimbările climatice

Orizont 2020 va încuraja și va susține activitățile menite să exploateze poziția de lider a Europei în cursa pentru dezvoltarea unor procese și tehnologii noi care să promoveze dezvoltarea durabilă, în sens larg, și să combată schimbările climatice. O astfel de abordare orizontală, pe deplin integrată în toate prioritățile Orizont 2020, va ajuta UE să prospere într-o lume cu emisii reduse de dioxid de carbon și cu resurse limitate, construind totodată o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, durabilă și competitivă.

H.
     
  Corelarea între descoperire și introducerea pe piață

Acțiunile de corelare din cadrul Orizont 2020 vizează corelarea dintre descoperire și introducerea pe piață, conducând la exploatarea și comercializarea ideilor ori de câte ori acest lucru este oportun. Acțiunile ar trebui să se bazeze pe un concept larg al inovării și să impulsioneze inovarea transsectorială.

I
     
  Măsuri de sprijin transversale

Aspectele transversale vor fi sprijinite printr-o serie de măsuri de sprijin transversale, incluzând sprijinul acordat pentru: sporirea atractivității profesiei de cercetare, inclusiv principiile generale ale Cartei europene pentru cercetători; consolidarea bazei de date, precum și dezvoltarea și sprijinul acordat SEC (inclusiv cele cinci inițiative privind SEC) și Uniunea inovării; recunoașterea beneficiarilor și proiectelor Orizont 2020 cu cele mai bune performanțe în diferite domenii prin premii simbolice; îmbunătățirea condițiilor-cadru de sprijin al Uniunii inovării, inclusiv principiile menționate în Recomandarea Comisiei privind gestionarea proprietății intelectuale

   (1)

  și analizarea posibilităților de creare a unui instrument de valorizare a drepturilor de proprietate intelectuală la nivel european; administrarea și coordonarea rețelelor internaționale pentru cercetători și inovatori de excelență (cum este COST).

3.   PARTENERIATE

Pentru realizarea unei creșteri economice durabile în Europa, este necesară optimizarea contribuției actorilor publici și privați. Acest lucru este esențial pentru consolidarea Spațiului european de cercetare și pentru realizarea inițiativei „O Uniune a inovării”, a Agendei digitale și a altor inițiative emblematice Europa 2020. În plus, o cercetare și o inovare responsabilă necesită obținerea celor mai bune soluții prin interacțiunea dintre parteneri având perspective diferite, dar interese comune.

Orizont 2020 include posibilitatea și un set clar de criterii pentru instituirea unor parteneriate public-public și public-privat. Parteneriatele public-privat se pot baza pe un acord contractual între actori privați și publici, iar în anumite situații se pot crea parteneriate public-privat instituționalizate (precum inițiativele comune în domeniul tehnologiei și alte întreprinderi comune).

Parteneriatele public-public și public-privat existente pot primi sprijin din partea Orizont 2020 cu condiția de a aborda obiective ale Orizont 2020,
  de a contribui la realizarea SEC,
  de a îndeplini criteriile stabilite în Orizont 2020 și de a fi demonstrat că realizează progrese semnificative în ceea ce privește al șaptelea Program-cadru pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (PC7).

Inițiativele în temeiul articolului 185 din tratat sprijinite de PC6 și/sau PC7 pentru care se poate acorda sprijin suplimentar în condițiile menționate anterior cuprind: Parteneriatul dintre țările europene și țările în curs de dezvoltare privind testele clinice (EDCTP), Asistența pentru autonomie la domiciliu (Ambient Assisted Living – AAL), Programul de cercetare și dezvoltare privind Marea Baltică (BONUS), Eurostars și Programul european de cercetare metrologică. Sprijin suplimentar poate fi acordat și de Alianța europeană de cercetare în domeniul energetic (EERA) instituită în cadrul Planului strategic european pentru tehnologiile energetice (Planul SET).
  Inițiativele de programare în comun pot fi susținute de Orizont 2020 prin instrumentele menționate la articolul 20 [din regulamentul-cadru], inclusiv prin inițiative în temeiul articolului 185 din tratat.

Întreprinderile comune instituite de PC7 în temeiul articolului 187 din tratat, pentru care se poate acorda sprijin suplimentar în condițiile de mai sus sunt: Inițiativa tehnologică privind medicamentele inovatoare (IMI), Clean Sky, Programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european (SESAR), „Pile de combustie și hidrogen” (FCH) și „Sisteme informatice integrate” (ARTEMIS) și nanoelectronica (ENIAC). Ultimele două pot fi combinate în cadrul unei inițiative unice.

Alte parteneriate public-privat sprijinite de PC7 pentru care se poate acorda sprijin suplimentar în condițiile menționate anterior sunt: Fabricile viitorului, clădirile eficiente din punct de vedere energetic, Inițiativa europeană pentru autoturisme ecologice, Internetul viitorului. Se poate acorda, de asemenea, sprijin suplimentar Inițiativelor industriale europene (EEI) instituite în cadrul Planului SET.

Există posibilitatea de a lansa și alte parteneriate public-public și public-privat în cadrul Orizont 2020, cu condiția îndeplinirii anumitor criterii. ▌

PARTEA I

EXCELENȚĂ ȘTIINȚIFICĂ

1.   CONSILIUL EUROPEAN PENTRU CERCETARE

Consiliul European pentru Cercetare (ERC) va promova cercetarea de frontieră de nivel internațional. Cercetarea la și dincolo de frontierele înțelegerii actuale are o importanță decisivă pentru bunăstarea economică și socială, dar, în același timp, este o acțiune riscantă în sine, care constă în progresul în domenii de cercetare noi și problematice și care se caracterizează prin lipsa frontierelor dintre discipline.

Pentru a stimula realizarea unor progrese substanțiale la frontierele cunoașterii, ERC va sprijini cercetarea realizată de echipe individuale în orice domeniu al cercetării științifice și tehnologice de bază care intră sub incidența Orizont 2020, inclusiv ingineria, științele sociale și umaniste. Dacă este cazul, se pot lua în considerare ▌grupuri-țintă specifice (de exemplu, ▌cercetători
  debutanți
  /echipele emergente), în conformitate cu obiectivele ERC și cu necesitatea unei puneri în aplicare eficiente. O atenție deosebită va fi acordată domeniilor emergente care au o evoluție rapidă, la frontiera cunoașterii și la interfața dintre discipline.

Cercetători independenți de orice vârstă
  și gen
  , inclusiv cercetători debutanți pe cale de a deveni lideri ai cercetării independente, din orice țară a lumii, vor beneficia de sprijin pentru a-și desfășura activitatea de cercetare în Europa.

ERC acordă o prioritate specială sprijinirii celor mai buni cercetători debutanți, care au idei excelente, să realizeze tranziția către statutul independent, oferindu-le sprijin adecvat în stadiul critic, când își creează sau își consolidează propria echipă sau propriul program de cercetare. De asemenea, ERC va continua să acorde sprijin adecvat cercetătorilor consacrați.

Se va adopta o abordare „la inițiativa cercetătorilor”. Aceasta înseamnă că ERC va sprijini proiecte realizate de cercetători pe teme la alegerea lor, care intră în domeniul de aplicare al cererilor de propuneri. Propunerile vor fi evaluate exclusiv pe criteriul excelenței, în urma unei evaluări inter pares, ținând seama de excelența noilor grupuri, a cercetătorilor
  debutanți
  , dar și a echipelor consacrate, acordându-se o atenție deosebită propunerilor care sunt de pionierat și care prezintă astfel riscuri științifice ridicate.

ERC va funcționa ca organism
  autonom
  de finanțare sub direcție științifică, fiind format dintr-un Consiliu științific independent asistat de o structură de punere în aplicare simplificată și eficientă din punctul de vedere al costurilor.

Consiliul științific ERC va stabili strategia științifică generală și va avea autoritate deplină asupra deciziilor privind tipul de cercetare pentru care se va acorda finanțare.

Consiliul științific va stabili programul de lucru pentru îndeplinirea obiectivelor ERC pe baza strategiei științifice descrise mai jos. Acesta va stabili inițiativele de cooperare internațională necesare în conformitate cu strategiei sa științifică, incluzând activități de informare care să mărească vizibilitatea ERC pentru cei mai buni cercetători din restul lumii.

Consiliul științific va monitoriza permanent activitatea ERC
  și procedurile sale de evaluare
  și va examina cel mai bun mod de a realiza obiectivele sale mai ample. El va defini gama de măsuri de sprijin a ERC pentru a răspunde în mod adecvat necesităților nou apărute.

ERC își va propune atingerea excelenței în propriile activități. Cheltuielile administrative și cheltuielile de personal ale ERC cu privire la Consiliul științific independent și la structura specifică de punere în aplicare vor fi conforme cu principiile unei gestionări simplificate și eficiente din punctul de vedere al costurilor. Cheltuielile administrative vor fi limitate la strictul necesar, asigurând în același timp resursele necesare pentru o punere în aplicare de nivel internațional, astfel încât finanțarea pentru cercetarea de frontieră să fie maximizată.

Finanțarea și granturile acordate de ERC vor funcționa conform unor proceduri simple
  și transparente
  care să continue să pună accentul pe excelență, să încurajeze spiritul de inițiativă și să combine flexibilitatea cu o atitudine responsabilă. ERC va continua să caute noi modalități de a-și simplifica și îmbunătăți procedurile, pentru a se asigura că aceste principii sunt respectate.

Având în vedere structura unică și rolul ERC de organism de finanțare sub direcție științifică, punerea în aplicare și gestionarea activităților ERC vor fi examinate și evaluate în mod continuu cu participarea deplină a Consiliului științific, pentru a evalua rezultatele obținute și pentru a adapta și îmbunătăți procedurile și structurile pe baza experienței acumulate.

1.1.   Consiliul științific

Pentru a-și îndeplini sarcinile, astfel cum se prevede la articolul 7, Consiliul științific:

| (1) | Strategia științifică:






  — | va stabili strategia științifică globală a ERC, ținând seama de posibilitățile și de necesitățile științifice ale Europei; |
| --- | --- | --- |

(1)

Strategia științifică:

—

va stabili strategia științifică globală a ERC, ținând seama de posibilitățile și de necesitățile științifice ale Europei;

| — | va asigura în mod continuu, în conformitate cu strategia științifică, elaborarea programului de lucru și a modificărilor necesare ale acestuia, inclusiv a cererilor de propuneri și a criteriilor și, în funcție de necesități, definirea ▌grupurilor-țintă specifice (de exemplu, echipe debutante/emergente); |
| --- | --- |

—

va asigura în mod continuu, în conformitate cu strategia științifică, elaborarea programului de lucru și a modificărilor necesare ale acestuia, inclusiv a cererilor de propuneri și a criteriilor și, în funcție de necesități, definirea ▌grupurilor-țintă specifice (de exemplu, echipe debutante/emergente);

| (2) | Gestionarea științifică, monitorizarea și controlul calității:






  — | atunci când va fi necesar, va stabili, dintr-o perspectivă științifică, pozițiile cu privire la punerea în aplicare și la gestionarea cererilor de propuneri, la criteriile de evaluare, la procedurile de evaluare inter pares, inclusiv selectarea experților, metodele de evaluare inter pares și evaluarea propunerilor, precum și regulile și orientările necesare privind punerea în aplicare, pe baza cărora vor fi stabilite propunerile care vor fi finanțate, sub supravegherea Consiliului științific; precum și orice alte aspecte care afectează realizările și impactul activităților ERC și calitatea cercetării efectuate, inclusiv principalele dispoziții din modelul de acord de grant al ERC; |
| --- | --- | --- |

(2)

Gestionarea științifică, monitorizarea și controlul calității:

—

atunci când va fi necesar, va stabili, dintr-o perspectivă științifică, pozițiile cu privire la punerea în aplicare și la gestionarea cererilor de propuneri, la criteriile de evaluare, la procedurile de evaluare inter pares, inclusiv selectarea experților, metodele de evaluare inter pares și evaluarea propunerilor, precum și regulile și orientările necesare privind punerea în aplicare, pe baza cărora vor fi stabilite propunerile care vor fi finanțate, sub supravegherea Consiliului științific; precum și orice alte aspecte care afectează realizările și impactul activităților ERC și calitatea cercetării efectuate, inclusiv principalele dispoziții din modelul de acord de grant al ERC;

| — | va monitoriza calitatea operațiunilor, va evalua punerea în aplicare și rezultatele și va formula recomandări cu privire la măsurile corective sau acțiunile viitoare. |
| --- | --- |

—

va monitoriza calitatea operațiunilor, va evalua punerea în aplicare și rezultatele și va formula recomandări cu privire la măsurile corective sau acțiunile viitoare.

| (3) | Comunicare și diseminare:






  — | va asigura
  transparența în
  comunicarea cu comunitatea științifică, cu principalele părți interesate
  și cu publicul larg
  în legătură cu activitățile și realizările ERC; |
| --- | --- | --- |

(3)

Comunicare și diseminare:

—

va asigura
  transparența în
  comunicarea cu comunitatea științifică, cu principalele părți interesate
  și cu publicul larg
  în legătură cu activitățile și realizările ERC;

| — | va prezenta rapoarte periodice Comisiei cu privire la activitățile sale. |
| --- | --- |

—

va prezenta rapoarte periodice Comisiei cu privire la activitățile sale.

Consiliul științific este pe deplin responsabil pentru deciziile privind tipul de cercetări care vor fi finanțate și acționează ca garant al calității activității din punct de vedere științific.

Dacă este cazul, Consiliul științific consultă comunitatea științifică, tehnologică și academică,
  agențiile de finanțare a cercetării regionale și naționale și alte părți interesate
  .

Membrii Consiliului științific sunt compensați pentru sarcinile pe care le îndeplinesc prin intermediul unui onorariu și, după caz, rambursarea cheltuielilor de deplasare și de ședere.

Președintele ERC va locui la Bruxelles pe durata mandatului său și va consacra cea mai mare parte a timpului său (2) activității ERC. El/ea va fi remunerat(ă) la un nivel echivalent cu cel al funcțiilor de conducere de nivel superior din cadrul Comisiei.

Consiliul științific alege dintre membrii săi trei vicepreședinți care asistă președintele în ceea ce privește reprezentarea și organizarea activității sale. Ei pot cumula și titlul de vicepreședinte al Consiliului European pentru Cercetare.

Se va oferi sprijin celor trei vicepreședinți, astfel încât să se asigure o asistență administrativă adecvată la nivel local în cadrul institutelor lor de origine.

1.2.   Structura specifică de punere în aplicare

Structura specifică de punere în aplicare va fi responsabilă pentru toate aspectele legate de punerea în aplicare administrativă și de realizarea programului, în conformitate cu programul de lucru. Ea va pune în aplicare, în special, procedurile de evaluare, procesul de evaluare inter pares și de selecție, în conformitate cu strategia stabilită de Consiliul științific, și va asigura gestionarea financiară și științifică a granturilor.

Structura specifică de punere în aplicare va sprijini Consiliul științific în desfășurarea sarcinilor sale, descrise mai sus, va oferi accesul la documentele și datele necesare pe care le deține și va informa în mod constant Consiliul științific în legătură cu activitățile sale.

Pentru a asigura o coordonare eficace cu structura specifică de punere în aplicare în ceea ce privește strategia și aspectele operaționale, conducerea Consiliului științific și directorul structurii specifice de punere în aplicare vor participa la reuniuni periodice de coordonare.

Gestionarea ERC va fi realizată de personalul recrutat în acest scop, inclusiv de funcționarii instituțiilor Uniunii, dacă acest lucru va fi necesar, și va acoperi numai nevoile administrative reale, pentru a asigura stabilitatea și continuitatea necesare unei administrări eficiente.

1.3.   Rolul Comisiei

Pentru a-și îndeplini sarcinile, astfel cum se prevede la articolele 6, 7 și 8, Comisia:

| — | va asigura continuitatea și reînnoirea Consiliului științific și va asista un comitet de identificare permanent, pentru identificarea viitorilor membri ai Consiliului științific; |
| --- | --- |

—

va asigura continuitatea și reînnoirea Consiliului științific și va asista un comitet de identificare permanent, pentru identificarea viitorilor membri ai Consiliului științific;

| — | va asigura continuitatea structurii specifice de punere în aplicare și delegarea de sarcini și responsabilități acesteia, ținând cont de punctele de vedere ale Consiliului științific; |
| --- | --- |

—

va asigura continuitatea structurii specifice de punere în aplicare și delegarea de sarcini și responsabilități acesteia, ținând cont de punctele de vedere ale Consiliului științific;

| — | va numi directorul și personalul de conducere pentru structura specifică de punere în aplicare, ținând seama de avizul Consiliului științific; |
| --- | --- |

—

va numi directorul și personalul de conducere pentru structura specifică de punere în aplicare, ținând seama de avizul Consiliului științific;

| — | va asigura adoptarea la timp a programului de lucru, va formula pozițiile privind metodologia de aplicare și normele necesare pentru punerea în aplicare, în conformitate cu normele ERC privind depunerea și cu modelul de acord de grant al ERC, ținând cont de poziția Consiliului științific; |
| --- | --- |

—

va asigura adoptarea la timp a programului de lucru, va formula pozițiile privind metodologia de aplicare și normele necesare pentru punerea în aplicare, în conformitate cu normele ERC privind depunerea și cu modelul de acord de grant al ERC, ținând cont de poziția Consiliului științific;

| — | va informa
  și consulta
  în mod regulat comitetul programului cu privire la realizarea activităților ERC. |
| --- | --- |

—

va informa
  și consulta
  în mod regulat comitetul programului cu privire la realizarea activităților ERC.

2.   TEHNOLOGII VIITOARE ȘI EMERGENTE

Activitățile privind tehnologiile viitoare și emergente (FET) vor concretiza diferite logici de intervenție, de la deschiderea totală la diferite grade de structurare a subiectelor, a comunităților și a finanțării, structurate în jurul a trei
  direcții: FET deschise, FET proactive și Inițiative emblematice în domeniul FET
  .

2.1.   FET Open: promovarea ideilor noi

Sprijinirea unui număr mare de proiecte de colaborare în domeniul cercetării științifice și tehnologice vizionare și cu grad ridicat de risc
  , aflate în stadii incipiente,
  este necesară pentru explorarea cu succes a unor noi baze pentru tehnologiile
  și cunoștințele științifice
  complet noi ale viitorului. Fiind în mod explicit netematică și neprescriptivă, această activitate sprijină ideile noi, indiferent când apar și de unde provin, acoperind cea mai amplă gamă de teme și discipline
  și stimulând în mod activ gândirea creativă și inedită
  . Susținerea acestor idei fragile necesită o abordare suplă, adaptată proiectelor riscante și puternic interdisciplinară în domeniul cercetării, care să depășească frontierele tehnologiei propriu-zise. Atragerea și stimularea participării noilor actori cu potențial ridicat în domeniul cercetării și inovării, precum tinerii cercetători și IMM-urile de înaltă tehnologie, este de asemenea importantă pentru susținerea viitorilor lideri în domeniul științific și industrial.

2.2.   FET Proactive: încurajarea unor teme și comunități emergente

Pentru ca ideile și temele noi să ajungă la maturitate este necesar să se depună eforturi pentru a structura comunitățile emergente și a susține crearea și dezvoltarea temelor de cercetare transformațională. Principalele avantaje oferite de această abordare structurantă și exploratorie în același timp vizează domeniile emergente care nu pot fi încă incluse în foile de parcurs ale cercetării industriale, precum și crearea și structurarea unor comunități de cercetare în jurul acestor teme. Ea permite trecerea de la colaborările dintre un număr mic de cercetători la un cluster de proiecte care abordează aspecte diferite ale unei teme de cercetare, rezultatele obținute fiind comunicate reciproc.
  Acest lucru se va realiza în strânsă asociere cu temele referitoare la provocările societale și poziția de lider în domeniul industrial.

2.3.   Inițiative emblematice în domeniul FET: abordarea marilor provocări interdisciplinare din domeniul științei și tehnologiei

Inițiativele de cercetare legate de această provocare sunt orientate de știință
  și tehnologie
  , realizate pe scară largă, multidisciplinare și articulate în jurul unui obiectiv vizionar unificator. Acestea abordează marile provocări științifice și tehnologice care necesită cooperarea între o serie de discipline, comunități și programe. Progresul științific
  și tehnologic
  ar trebui să furnizeze o bază solidă și amplă pentru viitoarele inovații ▌și aplicații în economie, precum și noi avantaje pentru societate
  cu un potențial impact ridicat
  . Ca urmare a caracterului global și a amplorii lor, aceste inițiative pot fi realizate numai printr-un efort
  de colaborare
  susținut
  pe termen lung
  .

Activitățile celor trei
  direcții
  FET sunt completate de ▌activități de colaborare în rețea și de activități la nivelul comunităților, pentru a crea în Europa o bază fertilă și vibrantă pentru cercetarea orientată de știință în direcția tehnologiilor viitorului. Acestea vor sprijini progresele viitoare ale activităților FET, vor stimula dezbaterile privind implicațiile noilor tehnologii și vor accelera impactul.

2.4.   Aspecte specifice privind punerea în aplicare

Un comitet consultativ în domeniul FET,
  care include oameni de știință și ingineri cu cea mai înaltă reputație și experiență
  , va oferi contribuții din partea părților interesate privind strategia științifică
  și tehnologică
  generală, inclusiv
  consultanță privind
  definirea programului de lucru.

FET vor continua să fie fondate pe știință
  și tehnologie
  și susținute de o structură de punere în aplicare suplă și eficientă. Vor fi adoptate proceduri administrative simple, pentru a menține importanța acordată excelenței în domeniul inovării tehnologice fondate pe știință, pentru a încuraja spiritul de inițiativă și a combina
  rapiditatea procesului de luare a deciziilor și
  flexibilitatea cu o atitudine responsabilă. Se vor adopta cele mai adecvate abordări pentru sondarea peisajului cercetării în domeniul FET (de exemplu, ▌analiza portofoliilor) și pentru implicarea comunităților de părți interesate (de exemplu, ▌consultări). Se va urmări ameliorarea continuă și găsirea unor noi modalități de a simplifica și îmbunătăți procedurile, pentru a garanta respectarea principiilor. Se vor efectua evaluări ale eficacității și impactului activităților FET, care să le completeze pe cele realizate la nivelul programelor.

Având în vedere misiunea de a favoriza cercetarea fondată pe știință în domeniul viitoarelor tehnologii, se urmărește ca FET să reunească actori din domeniul științei, tehnologiei și inovării
  , după caz incluzând utilizatori și în măsura posibilului, atât din sectorul public cât și privat.
  Prin urmare, FET ar trebui să joace un rol activ, de catalizator, în ceea ce privește încurajarea unor noi perspective, a unor noi practici și noi colaborări.

„FET Open” reunește activități în cadrul unei abordări ascendente, în căutarea unor idei noi și promițătoare. Gradul ridicat de risc implicat de fiecare idee în parte este compensat prin explorarea unui număr mare de idei. Principalele caracteristici ale acestor activități sunt eficiența în ceea ce privește timpul și resursele, costul de oportunitate scăzut pentru promotorii proiectelor și deschiderea indiscutabilă către ideile neconvenționale și interdisciplinare. Se vor institui mecanisme permanente, simple și rapide, de primire a propunerilor, prin care să se identifice noi idei promițătoare în domeniul cercetării, incluzând formule care să vizeze actorii noi cu potențial ridicat, precum tinerii cercetători și IMM-urile de înaltă tehnologie.
  Pentru a completa activitățile privind FET deschise, activitățile din cadrul priorităților Poziția de lider în sectorul industrial și Provocări societale pot favoriza utilizările complet noi ale cunoștințelor și tehnologiilor.

În cadrul activității privind
  FET proactive
  se vor lansa
  în mod regulat cereri de proiecte pentru diferite teme inovatoare cu potențial ridicat și cu grad mare de risc, finanțate într-o măsură care să permită selectarea mai multor proiecte. Aceste proiecte vor fi sprijinite prin acțiuni de creare a comunităților, care susțin activități precum organizarea unor evenimente comune, dezvoltarea unor noi programe de studii și unor foi de parcurs în cercetare. Selectarea temelor va lua în considerare excelența cercetării fondate pe știință privind tehnologiile viitoare, posibilitatea de a crea o masă critică și impactul asupra științei și tehnologiei.

Se pot
  realiza o serie de inițiative orientate pe scară largă („Inițiative emblematice în domeniul FET”)
  sub rezerva rezultatului pozitiv al proiectelor FET pregătitoare
  . Aceste inițiative
  ar trebui să se bazeze
  pe parteneriate
  deschise,
  în cadrul cărora să se poată combina
  în mod voluntar
  contribuțiile realizate de Uniune și cele naționale și private, cu o guvernanță echilibrată care să permită responsabililor cu programele să exercite o influență corespunzătoare, precum și un grad ridicat de autonomie și flexibilitate a punerii în aplicare, astfel încât inițiativele emblematice să urmeze îndeaproape o foaie de parcurs pentru cercetare care beneficiază de un sprijin larg. Selecția
  temelor care vor fi puse în aplicare ca inițiative emblematice se va baza pe excelența științifică și tehnologică și
  va lua în considerare obiectivul unificator, impactul
  potențial
  , integrarea părților interesate și a resurselor în funcție de o foaie de parcurs pentru cercetare coerentă și
  , după caz,
  de sprijinul din partea părților interesate și a programelor de cercetare naționale/regionale.
  Aceste activități sunt realizate pe baza instrumentelor de finanțare existente.

3.   ACȚIUNILE MARIE
  SKŁODOWSKA
  -CURIE

3.1.   Stimularea de noi competențe prin formarea inițială de nivel excelent a cercetătorilor

Europa are nevoie de o bază solidă și creativă de resurse umane, caracterizară de mobilitate între țări și sectoare, deținând combinația adecvată de competențe necesare pentru a inova și a transforma cunoștințele și ideile în produse și servicii în beneficiul economic și social al Uniunii.

Acest lucru va fi realizat în special prin structurarea și consolidarea excelenței într-o mare parte a formării inițiale de înaltă calitate a cercetătorilor debutanți și a candidaților la doctorat din statele membre și din țările asociate,
  incluzând, după caz, participarea țărilor terțe
  . Prin înzestrarea cercetători debutanți cu o diversitate de competențe care să le permită să facă față provocărilor prezente și viitoare, următoarea generație de cercetători va beneficia de îmbunătățirea perspectivelor de carieră în sectorul public și în cel privat, ceea ce va contribui, de asemenea, la creșterea interesului tinerilor pentru carierele de cercetare.

Acțiunea va fi pusă în aplicare prin intermediul sprijinului acordat programelor de formare în domeniul cercetării selectate prin concurs la nivelul Uniunii, realizate prin parteneriate între universități,
  instituții de cercetare,
  infrastructuri de cercetare, întreprinderi, IMM-uri și alți actori socioeconomici din diferite țări din Europa și din afara acesteia. Instituțiile individuale în măsură să furnizeze un mediu la fel de fertil vor fi, de asemenea, sprijinite. Flexibilitatea în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor va fi necesară pentru a răspunde unor necesități diferite. Frecvent, parteneriatele de succes vor lua forma unor rețele de formare în domeniul cercetării
  care pot oferi tipuri inovatoare de formare, precum doctoratele în cotutelă sau în mai multe domenii,
  sau a unor doctorate industriale, în timp ce instituțiile individuale se vor implica în programe de doctorat inovatoare.
  Doctoratele industriale reprezintă un element important pentru promovarea unui spirit inovator în rândul cercetătorilor și pentru a crea legături mai strânse între industrie și mediul universitar.
  În acest cadru, se preconizează să se acorde sprijin celor mai buni cercetători debutanți din orice țară pentru a le permite să participe la aceste programe de excelență
  , care pot include, printre altele, mentoratul pentru transferul de cunoștințe și experiență între cercetători
  .

Aceste programe de formare vor viza dezvoltarea și extinderea unor competențe-cheie din domeniul cercetării, cultivând creativitatea, perspectiva antreprenorială și competențele inovatoare necesare care să răspundă necesităților viitoare ale pieței muncii. De asemenea, programele vor oferi formare în ceea ce privește competențele transferabile, precum munca de echipă, asumarea de riscuri, gestionarea proiectelor, standardizarea, spiritul antreprenorial, etica, DPI, comunicarea și activitățile de informare a societății, care sunt esențiale pentru generarea, dezvoltarea, comercializarea și difuzarea inovațiilor.

3.2.   Cultivarea excelenței prin intermediul mobilității transfrontaliere și intersectoriale

Este necesar ca Europa să fie atractivă pentru cei mai buni cercetători din Europa și din afara acesteia. Acest lucru se va realiza în special sprijinind crearea unor perspective profesionale atractive pentru cercetătorii cu experiență, atât în sectorul public, cât și în cel privat, și încurajându-le mobilitatea între țări, sectoare și discipline, pentru a stimula potențialul lor creativ și inovator.

Se va acorda finanțare celor mai buni sau mai promițători cercetători cu experiență, indiferent de naționalitatea lor, care doresc să-și dezvolte competențele printr-o experiență de mobilitate transnațională sau internațională. Cercetătorii pot beneficia de sprijin în orice etapă a carierei, fiind vizați inclusiv cei mai tineri cercetători, imediat după finalizarea doctoratului sau după o încheierea unei experiențe echivalente. Acești cercetători vor beneficia de finanțare cu condiția de a se muta dintr-o țară în alta pentru a-și extinde sau a-și aprofunda competențele în cadrul unor universități, instituții de cercetare,
  infrastructuri de cercetare,
  întreprinderi, IMM-uri sau al altor actori socioeconomici la alegerea lor
  (de exemplu, organizații ale societății civile)
  , lucrând la proiecte de cercetare și inovare care corespund propriilor lor necesități și interese. Ei vor fi încurajați să treacă de la sectorul public la cel privat sau invers, prin efectuarea unor perioade de detașare.
  Astfel, s-ar putea consolida spiritul de inovare în sectorul privat și promova mobilitatea transsectorială.
  Se va acorda sprijin și pentru activități cu normă redusă, pentru a putea lucra în același timp în sectorul public și în cel privat, cu scopul de a încuraja transferul de cunoștințe între sectoare și crearea de întreprinderi. Astfel de oportunități de cercetare vor ajuta cercetătorii promițători să devină pe deplin independenți și vor facilita mobilitatea profesională între sectoarele public și privat.

În scopul de a valorifica pe deplin potențialul existent al cercetătorilor, vor fi sprijinite și posibilitățile
  de formare și de acumulare de noi cunoștințe într-o instituție de cercetare de nivel înalt dintr-o țară terță,
  de redemarare a carierei de cercetare în urma unei întreruperi
  și de (re)integrare a cercetătorilor pe o poziție de cercetare pe termen mai lung în Europa, inclusiv în țara lor de origine, după o experiență de mobilitate transnațională/internațională
  .

3.3.   Stimularea inovării prin intermediul schimburilor transversale de cunoștințe

Provocările societale au din ce în ce mai frecvent un caracter mondial, iar colaborările transfrontaliere și intersectoriale sunt esențiale pentru a le face față cu succes. Prin urmare, este deosebit de important să se realizeze schimburi de cunoștințe și idei între cercetare și piață
  (și viceversa)
  , care nu pot avea loc decât creând legături între persoane. Pentru aceasta, se vor sprijini sisteme flexibile de schimb de personal înalt calificat în domeniul cercetării și inovării între sectoare, țări și discipline.

Se va acorda finanțare europeană pentru schimburi ▌de personal din domeniul cercetării și inovării în cadrul parteneriatelor dintre universități, instituții de cercetare, infrastructuri de cercetare, întreprinderi, IMM-uri și alți actori socioeconomici din Europa, precum și dintre Europa și țările terțe, pentru a încuraja cooperarea internațională. Finanțarea va fi accesibilă pentru personalul din domeniul cercetării și inovării la orice nivel al carierei, de la nivelul inițial (postuniversitar) la cel mai înalt (conducere), inclusiv pentru personalul administrativ și tehnic.

3.4.   Creșterea impactului structural prin cofinanțarea activităților

Sprijinul acordat programelor regionale, naționale sau internaționale pentru ca acestea să promoveze excelența și să difuzeze bunele practici ale acțiunilor Marie
  Skłodowska-
  Curie în ceea ce privește posibilitățile de mobilitate la nivelul întregii Europe pentru formarea cercetătorilor, dezvoltarea carierei și schimburile de personal vor mări impactul numeric și structural al acțiunilor Marie
  Skłodowska-
  Curie. Astfel, va crește și atractivitatea centrelor de excelență europene.

Pentru aceasta, se vor cofinanța programe regionale, naționale, private și internaționale, nou create sau existente, pentru a pentru a oferi acces la formare internațională, intersectorială și interdisciplinară în domeniul cercetării, precum și posibilități de mobilitate între sectoare pentru cercetători și personalul din domeniul inovării, la orice nivel al carierei.

Acest lucru va permite exploatarea sinergiei dintre acțiunile Uniunii și cele realizate la nivel regional și național, reducând fragmentarea în ceea ce privește obiectivele, metodele de evaluare și condițiile de muncă ale cercetătorilor.
  În cadrul activităților de cofinanțare, se va promova intens utilizarea contractelor de angajare.

3.5.   Sprijin specific și acțiuni de politică

Monitorizarea progreselor este esențială pentru a face față acestei provocări. Programul va sprijini elaborarea unor indicatori și analiza datelor referitoare la mobilitatea, competențele, carierele
  și egalitatea de gen
  a cercetătorilor, pentru a identifica lacunele
  și obstacolele din calea
  acțiunilor Marie
  Skłodowska-
  Curie și a mări impactul acestor acțiuni. Aceste activități vor fi realizate căutând sinergii și asigurând coordonarea strânsă cu acțiunile de sprijin al politicilor privind cercetătorii, angajatorii și finanțatorii acestora, desfășurate în temeiul obiectivului „
  Europa într-o lume în schimbare -
  societăți favorabile incluziunii, inovatoare și
  reflexive
  ”. Vor fi finanțate acțiuni specifice pentru a sprijini inițiativele de sensibilizare cu privire la importanța carierei de cercetător,
  acoperind, de asemenea, aspecte legate de întoarcere și reintegrare,
  și pentru a disemina rezultatele cercetării și inovării susținute prin acțiuni Marie
  Skłodowska-
  Curie.

Pentru a mări în continuare impactul acțiunilor Marie
  Skłodowska-
  Curie, se va stimula colaborarea în rețea dintre cercetătorii Marie
  Skłodowska-
  Curie (foști și actuali) prin intermediul unei strategii de servicii pentru foștii participanți. Acestea vor merge de la susținerea unui forum pentru crearea de contacte și schimburile de informații între cercetători, care să permită explorarea posibilităților de colaborare și de angajare, până la organizarea unor evenimente comune și implicarea bursierilor în activități de informare ca ambasadori ai acțiunilor Marie
  Skłodowska-
  Curie și ai Spațiului european de cercetare.

3.6.   Aspecte specifice privind punerea în aplicare

Acțiunile Marie
  Skłodowska-
  Curie vor fi deschise pentru activitățile de formare și dezvoltare a carierei din toate domeniile cercetării și inovării menționate în tratat, de la cercetarea de bază până la preluarea pe piață și serviciile pentru inovare. Domeniile de cercetare și inovare, precum și sectoarele vor fi alese în mod liber de candidați.

Pentru a beneficia de baza mondială de cunoștințe, acțiunile Marie
  Skłodowska-
  Curie vor fi deschise participării cercetătorilor și personalului implicat în inovare, precum și universităților, instituțiilor de cercetare,
  infrastructurilor de cercetare,
  întreprinderilor și altor actori socioeconomici din toate țările, inclusiv din țările terțe, în condițiile definite în Regulamentul (UE) nr. XX/2012 (normele de participare).

În toate activitățile descrise mai sus, se va acorda o atenție deosebită încurajării participării solide a întreprinderilor, în special a IMM-urilor, precum și a altor actori socioeconomici, pentru reușita și impactul acțiunilor Marie
  Skłodowska-
  Curie. Toate acțiunile Marie
  Skłodowska-
  Curie promovează colaborarea pe termen lung între instituțiile de învățământ superior, organizațiile de cercetare și
  sectoarele public și
  privat, ținând cont de respectarea drepturilor de proprietate intelectuală.

Acțiunile Marie Skłodowska-Curie vor fi dezvoltate într-o puternică sinergie cu alte programe care susțin aceste obiective de politică, inclusiv programul Erasmus pentru toți și comunitățile cunoașterii și inovării ale EIT.

Există posibilitatea, în cazul apariției unor necesități specifice, de a include în program activități specifice unor provocări societale, tipuri de instituții de cercetare și inovare sau zone geografice, pentru a răspunde evoluției cerințelor din Europa în ceea ce privește competențele, formarea în domeniul cercetării, dezvoltarea carierei și schimbul de cunoștințe.

Pentru a asigura deschiderea către toate sursele de talent, se vor introduce măsuri generale pentru a depăși orice distorsiuni ale accesului la granturi, de exemplu prin încurajarea egalității de șanse
  pentru cercetători femei și bărbați
  în cadrul tuturor acțiunilor Marie
  Skłodowska-
  Curie și prin evaluarea comparativă a participării ambelor sexe. În plus, acțiunile Marie
  Skłodowska-
  Curie vor ajuta cercetătorii să-și construiască o carieră mai stabilă și să reușească să atingă un echilibru între viața profesională și cea personală, ținând cont de situația lor familială, și vor contribui la facilitarea reluării carierei de cercetare după o pauză.
  Se recomandă aprobarea și aplicarea de către toți participanții care beneficiază de finanțare a principiilor
  Cartei europene a cercetătorilor și ale Codului de conduită pentru recrutarea cercetătorilor, care promovează recrutarea deschisă și condițiile de lucru atractive ▌.

Pentru a îmbunătăți difuzarea și angajamentul public, beneficiarilor acțiunilor Marie
  Skłodowska-
  Curie
  li s-ar putea cere
  să planifice activități adecvate de informare a publicului general. Acest plan va fi examinat în timpul procesului de evaluare, precum și în cadrul activităților subsecvente proiectului.

4.   INFRASTRUCTURILE DE CERCETARE

Activitățile vor avea ca obiectiv dezvoltarea infrastructurilor europene de cercetare
  excelente
  în perspectiva anului 2020 și ulterior, promovarea potențialului lor de inovare și a
  resurselor umane
  și consolidarea politicilor europene. Se va urmări coordonarea cu sursele de finanțare pentru coeziune, pentru a asigura coordonarea și o abordare coerentă a dezvoltării infrastructurilor de cercetare.
  Vor fi încurajate sinergiile cu acțiunile Marie Skłodowska-Curie.

4.1.   Dezvoltarea infrastructurilor europene de cercetare în perspectiva anului 2020 și ulterior

4.1.1.   Crearea unor noi infrastructuri de cercetare de nivel internațional▌

Scopul este de
  a facilita și a susține pregătirea
  , realizarea, durabilitatea pe termen lung și funcționarea eficientă a infrastructurilor de cercetare identificate de Forumul pentru o strategie europeană privind infrastructurile în domeniul cercetării (ESFRI) și a altor infrastructuri de cercetare de nivel internațional, care vor ajuta Europa să răspundă marilor provocări ale științei, industriei și societății. Acest obiectiv va aborda în mod specific infrastructurile care
  plănuiesc să stabilească,
  își stabilesc sau care și-au stabilit principiile de guvernanță, de exemplu pe baza Consorțiului pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC) sau a oricărei structuri echivalente la nivel european sau internațional.

Finanțarea din partea Uniunii va contribui la, după caz, la:

| (a) | etapa pregătitoare pentru viitoarele infrastructuri (de exemplu planuri de construcție detaliate, dispoziții juridice, planificare multianuală
  , implicarea în faze incipiente a industriei
  ); |
| --- | --- |

(a)

etapa pregătitoare pentru viitoarele infrastructuri (de exemplu planuri de construcție detaliate, dispoziții juridice, planificare multianuală
  , implicarea în faze incipiente a industriei
  );

| (b) | etapa de punere în aplicare (de exemplu activități de C&D și de inginerie în colaborare cu industria și utilizatorii, dezvoltarea unor structuri pentru parteneri regionali (3), în vederea unei dezvoltări mai echilibrate a Spațiului european de cercetare); și/sau |
| --- | --- |

(b)

etapa de punere în aplicare (de exemplu activități de C&D și de inginerie în colaborare cu industria și utilizatorii, dezvoltarea unor structuri pentru parteneri regionali (3), în vederea unei dezvoltări mai echilibrate a Spațiului european de cercetare); și/sau

| (c) | etapa operațională (de exemplu accesul, prelucrarea datelor, acțiuni de informare, formare și activități de cooperare internațională). |
| --- | --- |

(c)

etapa operațională (de exemplu accesul, prelucrarea datelor, acțiuni de informare, formare și activități de cooperare internațională).

Această activitate va sprijini, de asemenea, studii privind concepția de noi infrastructuri de cercetare, utilizând o abordare ascendentă.

4.1.2.   Integrarea și deschiderea infrastructurilor de cercetare naționale existente de interes

  european și regional

Scopul este de a deschide
  , după caz,
  cele mai importante infrastructuri naționale
  și regionale
  de cercetare tuturor cercetătorilor europeni, atât din mediul universitar, cât și din industrie, și de a garanta utilizarea lor optimă și dezvoltarea în comun.

Uniunea va sprijini rețelele
  și clusterele
  care reunesc și integrează, la nivel european, cele mai importante infrastructuri de cercetare naționale. Se va oferi finanțare pentru a susține, în special, accesul transnațional și virtual al cercetătorilor și armonizarea și îmbunătățirea serviciilor oferite de infrastructuri. ▌

4.1.3.   Dezvoltarea, utilizarea și funcționarea e-infrastructurilor bazate pe TIC
   (4)

Scopul este acela de a realiza până în 2020
  o capacitate de prim rang la nivel mondial de colaborare în rețea, calcul și date științifice în cadrul unui
  spațiu european unic și deschis pentru cercetarea online, care să ofere cercetătorilor servicii de vârf, accesibile de oriunde și fiabile pentru colaborarea în rețea și calcul, precum și un acces deschis și fără sincope la medii de e-știință și la resurse mondiale de date.

Pentru a realiza acest obiectiv, se va acorda sprijin: rețelelor de cercetare și educație mondiale, oferind servicii inter-domenii la cerere avansate, standardizate și scalabile; infrastructurilor de rețea și infrastructurilor „cloud”, permițând o capacitate informatică și de prelucrare a datelor practic nelimitată; unui ecosistem de instalații de calcul intensiv, progresând spre atingerea nivelului scării extra; unei infrastructuri de software și servicii, de exemplu pentru simulare și vizualizare; instrumentelor de colaborare în timp real; unei infrastructuri interoperabile, deschise și sigure pentru datele științifice.

4.2.   Promovarea potențialului de inovare al infrastructurilor de cercetare și a resurselor umane din cadrul acestora

4.2.1.   Exploatarea potențialului de inovare al infrastructurilor de cercetare

Obiectivul este de a stimula inovarea atât în ceea ce privește infrastructurile în sine, cât și
  industriile, cum ar fi industria furnizoare și utilizatoare
  .

În acest scop, se va acorda sprijin pentru:

| (a) | parteneriatele în domeniul C&D cu industria, pentru a dezvolta capacitățile Uniunii și aprovizionarea industrială în domenii de înaltă tehnologie precum aparatura științifică sau TIC; |
| --- | --- |

(a)

parteneriatele în domeniul C&D cu industria, pentru a dezvolta capacitățile Uniunii și aprovizionarea industrială în domenii de înaltă tehnologie precum aparatura științifică sau TIC;

| (b) | achizițiile înainte de comercializare de către infrastructurile de cercetare, pentru a stimula inovarea și a acționa ca primi utilizatori
  sau creatori
  ai tehnologiilor
  de vârf
  ; |
| --- | --- |

(b)

achizițiile înainte de comercializare de către infrastructurile de cercetare, pentru a stimula inovarea și a acționa ca primi utilizatori
  sau creatori
  ai tehnologiilor
  de vârf
  ;

| (c) | stimularea utilizării infrastructurilor de cercetare de către industrie, de exemplu ca instalații de testare experimentală sau ca centre fondate pe cunoaștere; și |
| --- | --- |

(c)

stimularea utilizării infrastructurilor de cercetare de către industrie, de exemplu ca instalații de testare experimentală sau ca centre fondate pe cunoaștere; și

| (d) | încurajarea integrării infrastructurilor de cercetare în ecosisteme de inovare la nivel local, regional și internațional. |
| --- | --- |

(d)

încurajarea integrării infrastructurilor de cercetare în ecosisteme de inovare la nivel local, regional și internațional.

De asemenea, acțiunile Uniunii vor încuraja utilizarea infrastructurilor de cercetare, în special a e-infrastructurilor, pentru serviciile publice, inovarea socială, cultură
  și
  educație
  și formare
  .

4.2.2.   Consolidarea capitalului uman al infrastructurilor de cercetare

Complexitatea infrastructurilor de cercetare și valorificarea întregului lor potențial determină necesitatea ca personalul de conducere, inginerii și tehnicienii, precum și utilizatorii, să posede competențele adecvate.

Finanțarea acordată de Uniune va sprijini formarea personalului care gestionează și exploatează infrastructurile de cercetare de interes paneuropean, schimbul de personal și al celor mai bune practici între infrastructuri și crearea unor resurse umane adecvate în disciplinele-cheie, inclusiv elaborarea unor programe de studii specifice.
  Vor fi încurajate sinergiile cu acțiunile Marie Skłodowska-Curie.

4.3.   Consolidarea politicii europene privind infrastructura de cercetare și a cooperării internaționale

4.3.1.   Consolidarea politicii europene privind infrastructurile de cercetare

Obiectivele sunt de a utiliza sinergia dintre inițiativele naționale și inițiativele Uniunii, prin crearea de parteneriate între responsabilii politici, organismele de finanțare
  sau grupurile de consultanță
  relevante [de exemplu, ESFRI, Grupul de reflecție asupra e-infrastructurii (e-IRG), organizațiile EIROforum, autoritățile publice naționale], de a dezvolta elementele de complementaritate și cooperarea între infrastructurile de cercetare și activitățile de punere în aplicare a altor politici ale Uniunii (precum politicile regională, de coeziune, industrială, privind sănătatea,
  mediul,
  ocuparea forței de muncă sau de dezvoltare) și de a asigura coordonarea între diferite surse de finanțare ale Uniunii. De asemenea, acțiunile Uniunii vor sprijini analiza, monitorizarea și evaluarea infrastructurilor de cercetare la nivelul Uniunii, precum și studiile relevante pentru politici și sarcinile de comunicare.

Orizont 2020 va facilita eforturile statelor membre de a-și optimiza structurile de cercetare prin sprijinirea unei baze de date actualizate la nivelul UE cu infrastructurile de cercetare cu acces deschis din Europa.

4.3.2.   Facilitarea cooperării internaționale strategice

Scopul este de a facilita crearea unor infrastructuri de cercetare la nivel mondial, și anume a unor infrastructuri de cercetare care necesită finanțare și acorduri la scară mondială. Obiectivul este, de asemenea, de a facilita cooperarea infrastructurilor europene de cercetare cu infrastructuri echivalente din afara Europei, asigurând interoperabilitatea și accesul la nivel mondial, și de a urmări stabilirea unor acorduri internaționale privind utilizarea reciprocă, deschiderea sau cofinanțarea infrastructurilor. În această privință se va ține cont în mod corespunzător de recomandările din Grupului Carnegie de înalți funcționari privind infrastructurile de cercetare de nivel mondial. Se va acorda atenție și necesității de a asigura o participare corespunzătoare a Uniunii în coordonare cu organisme internaționale precum ONU sau OCDE.

4.4.   Aspecte specifice privind punerea în aplicare

În cursul punerii în aplicare vor fi consultate grupuri de experți independenți, precum și părți interesate și organisme consultative precum ESFRI și e-IRG.

Punerea în aplicare va urmări o abordare orientată pe trei axe: ascendentă, atunci când conținutul exact și parteneriatul proiectelor nu sunt cunoscute; precis orientată, atunci când infrastructurile specifice de cercetare și/sau comunitățile vizate sunt bine definite; privind beneficiari desemnați, de exemplu atunci când se oferă o contribuție operațională (unui consorțiu de) unui (unor) operator(i) de infrastructură.

Atingerea obiectivelor liniilor de activitate enunțate în secțiunile 4.2 și 4.3 este urmărită prin acțiuni dedicate, precum și în cadrul acțiunilor derulate în cadrul secțiunii 4.1 ori de câte ori acest lucru este oportun.

COMPONENTA II

POZIȚIA DE LIDER ÎN SECTORUL INDUSTRIAL

1.   POZIȚIA DE LIDER ÎN CEEA CE PRIVEȘTE TEHNOLOGIILE GENERICE ȘI INDUSTRIALE

Aspecte generale

Deținerea
  , integrarea
  și utilizarea cu succes a tehnologiilor generice de către industria europeană reprezintă un factor-cheie în consolidarea productivității și a capacității de inovare ale Europei și în asigurarea faptului că Europa dispune de o economie avansată, durabilă și competitivă, că deține poziția de lider în sectoarele aplicării tehnologiilor de înalt nivel și că are capacitatea de a dezvolta soluții
  eficace și durabile
  pentru provocările societale
  , ținând cont, printre altele, de necesitățile utilizatorilor
  . Activitățile de inovare vor fi combinate cu C&D, ca parte integrantă a finanțării.

| O abordare integrată a tehnologiilor generice esențiale

  O componentă majoră a „poziției de lider în ceea ce privește tehnologiile generice și industriale” o reprezintă tehnologiile generice esențiale (TGE), incluzând micro- și nanoelectronica, fotonica, nanotehnologiile, biotehnologiile, materialele avansate și sistemele de producție avansate▌. Multe produse inovatoare încorporează mai multe dintre aceste tehnologii simultan, sub forma unei componente sau a unor componente integrate. Deși fiecare tehnologie oferă inovații tehnologice, beneficiul acumulat care rezultă din
  interacțiunile numeroase ale TGE și ale altor tehnologii generice industriale și din combinările acestora
  poate, de asemenea, aduce cu sine salturi tehnologice. Utilizarea unor tehnologii generice esențiale transversale va spori competitivitatea și impactul produselor
  și va stimula creșterea și crearea locurilor de muncă și va crea posibilități noi de a răspunde provocărilor societale
  . Prin urmare, se vor exploata numeroasele interacțiuni dintre aceste tehnologii. Se va oferi un sprijin specific proiectelor-pilot și proiectelor demonstrative pe scară mai mare
  care urmează să fie puse în aplicare în medii și condiții variate
  .
  Se vor include
  TGE și
  activitățile
  TGE
  transversale
  (multi-TGE)
  care reunesc și integrează diferite tehnologii individuale, realizând astfel validarea tehnologică într-un mediu industrial, pentru a obține un sistem complet și calificat, gata
  sau aproape gata
  pentru
  a intra pe piață
  . Implicarea puternică a sectorului privat în aceste activități
  și demonstrarea modului în care rezultatele proiectului vor aduce valoare comercială pentru UE
  vor fi o condiție preliminară, iar punerea în aplicare
  ar putea
  , prin urmare,
  lua forma
  unor parteneriate public-privat. În acest context, se va elabora, prin intermediul structurii
  de punere în aplicare a Orizont 2020
  , un program de lucru comun pentru activitățile TGE transversale. Ținând cont de necesitățile pieței și de cerințele legate de provocările societale, se va urmări furnizarea unor elemente de bază generice în materie de TGE
  și multi-TGE
  pentru diferite domenii de aplicare, inclusiv provocările societale.
  De asemenea, se va încerca realizarea de sinergii, dacă este cazul, între activitățile TGE și activitățile din cadrul politicii de coeziune în contextul strategiilor naționale și regionale de cercetare și inovare în favoarea specializării inteligente, precum și cu Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT), Banca Europeană de Investiții (BEI) și, după caz, cu activitățile inițiate de statele membre în cadrul inițiativelor de programare în comun. |
| --- |

O abordare integrată a tehnologiilor generice esențiale

O componentă majoră a „poziției de lider în ceea ce privește tehnologiile generice și industriale” o reprezintă tehnologiile generice esențiale (TGE), incluzând micro- și nanoelectronica, fotonica, nanotehnologiile, biotehnologiile, materialele avansate și sistemele de producție avansate▌. Multe produse inovatoare încorporează mai multe dintre aceste tehnologii simultan, sub forma unei componente sau a unor componente integrate. Deși fiecare tehnologie oferă inovații tehnologice, beneficiul acumulat care rezultă din
  interacțiunile numeroase ale TGE și ale altor tehnologii generice industriale și din combinările acestora
  poate, de asemenea, aduce cu sine salturi tehnologice. Utilizarea unor tehnologii generice esențiale transversale va spori competitivitatea și impactul produselor
  și va stimula creșterea și crearea locurilor de muncă și va crea posibilități noi de a răspunde provocărilor societale
  . Prin urmare, se vor exploata numeroasele interacțiuni dintre aceste tehnologii. Se va oferi un sprijin specific proiectelor-pilot și proiectelor demonstrative pe scară mai mare
  care urmează să fie puse în aplicare în medii și condiții variate
  .

Se vor include
  TGE și
  activitățile
  TGE
  transversale
  (multi-TGE)
  care reunesc și integrează diferite tehnologii individuale, realizând astfel validarea tehnologică într-un mediu industrial, pentru a obține un sistem complet și calificat, gata
  sau aproape gata
  pentru
  a intra pe piață
  . Implicarea puternică a sectorului privat în aceste activități
  și demonstrarea modului în care rezultatele proiectului vor aduce valoare comercială pentru UE
  vor fi o condiție preliminară, iar punerea în aplicare
  ar putea
  , prin urmare,
  lua forma
  unor parteneriate public-privat. În acest context, se va elabora, prin intermediul structurii
  de punere în aplicare a Orizont 2020
  , un program de lucru comun pentru activitățile TGE transversale. Ținând cont de necesitățile pieței și de cerințele legate de provocările societale, se va urmări furnizarea unor elemente de bază generice în materie de TGE
  și multi-TGE
  pentru diferite domenii de aplicare, inclusiv provocările societale.
  De asemenea, se va încerca realizarea de sinergii, dacă este cazul, între activitățile TGE și activitățile din cadrul politicii de coeziune în contextul strategiilor naționale și regionale de cercetare și inovare în favoarea specializării inteligente, precum și cu Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT), Banca Europeană de Investiții (BEI) și, după caz, cu activitățile inițiate de statele membre în cadrul inițiativelor de programare în comun.

Aspecte specifice privind punerea în aplicare

Activitățile de inovare vor include integrarea tehnologiilor individuale, demonstrații ale capacității de a realiza și a pune la dispoziție produse, sisteme, procese și servicii inovatoare, utilizatori și clienți pilot care să testeze fezabilitatea și valoarea adăugată, precum și demonstrații pe scară largă pentru a facilita preluarea pe piață a rezultatelor cercetării.
  Se va pune accentul cuvenit pe proiectele la scară mică și medie. În plus, punerea în aplicare în cadrul prezentei părți va încuraja implicarea echipelor de cercetare mici și mijlocii, contribuind de asemenea la o participare mai activă a IMM-urilor.

Vor fi integrate diferite tehnologii, ceea ce va duce la validarea tehnologiei într-un mediu industrial, pentru a obține un sistem complet și calificat, gata pentru comercializare. O condiție prealabilă va fi puternica implicare a sectorului privat în astfel de activități,
  inclusiv
  prin intermediul unor parteneriate public-privat.

Adoptarea de măsuri centrate asupra cererii va completa impulsionarea tehnologiei de către inițiativele din domeniul cercetării și inovării. Acestea includ optimizarea utilizării achizițiilor publice în domeniul inovării, elaborarea unor standarde
  și activități tehnice adecvate în sprijinul standardizării și reglementării
  ; încurajarea cererii din sectorul privat și implicarea utilizatorilor pentru a crea piețe mai favorabile inovării.

În special în ceea ce privește nanotehnologia și biotehnologia, implicarea părților interesate și a publicului general va avea obiectivul de a informa în legătură cu beneficiile și riscurile. Evaluarea siguranței și gestionarea riscurilor globale în utilizarea acestor tehnologii vor fi abordate în mod sistematic.
  După caz, științele sociale și umaniste vor contribui la luarea în considerare a necesităților, preferințelor și acceptării utilizatorilor, precum și la asigurarea implicării societale și la alegerea în cunoștință de cauză a consumatorilor.

Activitățile sprijinite în cadrul acestei componente
  vor completa sprijinul acordat cercetării și inovării în domeniul tehnologiilor generice, care ar putea fi acordat de autoritățile naționale sau regionale din fondurile pentru politica de coeziune, în cadrul unor strategii de specializare inteligentă.

Acest program va sprijini, de asemenea, ca parte a finanțării acțiunilor, activitățile de transfer de tehnologie (atât la nivel național, cât și la nivel regional), inclusiv dezvoltarea unor clustere de inovare internaționale și regionale, pentru promovarea unor legături mai eficiente între universități și industrie.

Se vor lansa inițiative de cooperare strategică internațională în domenii de interes comun și cu beneficii comune cu principalele țări partenere. Printre domeniile care prezintă un interes deosebit pentru tehnologiile generice și industriale se numără (lista nu este exhaustivă):

| — | accesul la expertiză științifică și tehnologică de prim nivel mondial; |
| --- | --- |

—

accesul la expertiză științifică și tehnologică de prim nivel mondial;

| — | elaborarea unor standarde mondiale; |
| --- | --- |

—

elaborarea unor standarde mondiale;

| — | înlăturarea blocajelor în ceea ce privește exploatarea industrială,
  colaborarea în domeniul C&D
  și condițiile comerciale; |
| --- | --- |

—

înlăturarea blocajelor în ceea ce privește exploatarea industrială,
  colaborarea în domeniul C&D
  și condițiile comerciale;

| — | siguranța produselor bazate pe nanotehnologie și biotehnologie
  și impactul pe termen lung al utilizării acestora
  ; |
| --- | --- |

—

siguranța produselor bazate pe nanotehnologie și biotehnologie
  și impactul pe termen lung al utilizării acestora
  ;

| — | crearea de materiale și metode pentru a reduce consumul de energie și de resurse; |
| --- | --- |

—

crearea de materiale și metode pentru a reduce consumul de energie și de resurse;

| — | inițiative internaționale, direcționate de știință, în cadrul sectorului producției; and |
| --- | --- |

—

inițiative internaționale, direcționate de știință, în cadrul sectorului producției; and

| — | interoperabilitatea sistemelor. |
| --- | --- |

—

interoperabilitatea sistemelor.

1.1.   Tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC)

O serie de linii de activitate vor viza provocările legate de poziția de lider industrial și tehnologic în domeniul TIC
  de-a lungul întregului lanț valoric
  și vor acoperi strategiile generale în materie de cercetare și inovare în acest domeniu, în special:

1.1.1.   O nouă generație de componente și sisteme: ingineria unor componente și sisteme integrate ▌avansate,

  eficiente din punct de vedere energetic și din punctul de vedere al utilizării resurselor

Obiectivul este de a menține și a consolida poziția de lider a Europei în sectorul tehnologiilor legate de componentele și sistemele
  avansate
  integrate
  eficiente și robuste din punct de vedere energetic și din punctul de vedere al utilizării resurselor
  . Sunt incluse și micro-nano-bio sistemele, electronica organică, calculul cuantic, integrarea pe scară largă, tehnologiile aflate la baza internetului obiectelor (Internet of Things – IoT) (5), inclusiv platforme care să sprijine furnizarea de servicii avansate,
  senzorii,
  sistemele integrate inteligente, sistemele
  integrate și distribuite
  și sistemele de sisteme și ingineria sistemelor complexe.

1.1.2.   Următoarea generație de sisteme și tehnologii de calcul electronic: sisteme și tehnologii de calcul electronic avansate

  și sigure, inclusiv informatica dematerializată (cloud computing)

Obiectivul este de a susține crearea de active europene în arhitectura procesoarelor și sistemelor, tehnologiile de interconectare și localizare a datelor, informatica dematerializată, calcul paralel,
  modelare
  și software de simulare pentru toate segmentele de piață
  , inclusiv aplicațiile inginerești (precum, printre altele, cuantificarea incertitudinii, analiza de risc și decizia în inginerie)
  .

1.1.3.   Internetul viitorului:

  software, hardware,

  infrastructuri, tehnologii și servicii

Obiectivul este de a consolida competitivitatea industriei europene în ceea ce privește elaborarea, deținerea și conturarea internetului de nouă generație, care va înlocui și va depăși treptat web-ul actual, rețelele fixe și mobile și infrastructurile de servicii și va permite interconectarea a mii de miliarde de dispozitive (IoT) prin intermediul unor operatori și domenii multiple, schimbându-ne astfel modul de a comunica, consulta și utiliza cunoștințele. Aceasta include C&D în materie de rețele, software, procese și servicii, securitate informatică, confidențialitate
  , fiabilitate
  și încredere, comunicații fără fir (6) și toate rețelele optice, tehnologii multimedia interactive prin imersiune și întreprinderile conectate ale viitorului.

1.1.4.   Tehnologii ale conținutului și gestionarea informațiilor: TIC pentru conținut digital

  , industrii culturale și creative
  ;

Obiectivul este de
  a consolida poziția Europei ca furnizor de produse și servicii bazate pe creativitatea individuală și în afaceri
  .
  Acest lucru va fi realizat prin oferirea de noi instrumente
  profesioniștilor și cetățenilor pentru a crea,
  accesa,
  exploata, păstra
  și reutiliza
  toate formele de conținut digital în orice limbă și de a modela, analiza și vizualiza cantități mari de date
  (big data)
  , inclusiv date corelate. Aceasta include noile tehnologii privind
  artele,
  limbile, învățarea, interacțiunea, conservarea digitală,
  proiectarea site-urilor internet,
  accesul la conținut, analiza acestuia
  și media
  ; sistemele inteligente
  și adaptabile
  de gestionare a informațiilor bazate pe explorarea de date avansată, învățarea automatizată, analiza statistică și informatica vizuală.

1.1.5.   Interfețe avansate și roboți: robotică și spații inteligente

Obiectivul este de a consolida poziția de lider a Europei în sectorul industrial și științific în ceea ce privește robotica industrială și de asistență, sistemele cognitive
  și de comunicare
  , interfețele avansate și spațiile inteligente și mașinile sensibile, valorificând creșterea performanței sistemelor de calcul și rețelelor, precum și progresele privind capacitatea de
  a proiecta și
  a crea sisteme care pot să învețe,
  să se autoasambleze,
  să se adapteze și să reacționeze
  sau care optimizează interacțiunile om-mașină
  .
  Atunci când este cazul, sistemele dezvoltate și evoluțiile avansate ar trebui validate în medii reale.

1.1.6.   Micro și nanoelectronică și fotonică:

  tehnologii generice esențiale legate de micro și nanoelectronică și fotonică, cuprinzând, de asemenea, tehnologiile cuantice

Obiectivul este de a profita de excelența Europei în ceea ce privește
  aceste tehnologii generice
  esențiale și de a sprijini
  și spori în continuare
  competitivitatea și poziția de lider de piață în acest sector. Activitățile vor include, de asemenea, cercetarea și inovarea în materie de proiectare, procesele avansate, liniile-pilot de fabricație, tehnologiile de producție și acțiunile demonstrative aferente pentru validarea evoluțiilor tehnologice și a modelelor de afaceri inovatoare
  , precum și tehnologiile subiacente ale generației următoare, care exploatează progresele fizicii cuantice
  .

Se preconizează că aceste șase linii majore de activitate vor acoperi întreaga gamă de nevoi,
  ținându-se seama de competitivitatea industriei europene la scară mondială
  . Acestea ar include poziția de lider în sectorul industrial în ceea ce privește soluțiile generice bazate pe TIC, produsele și serviciile necesare pentru a aborda provocările societale majore precum și strategiile de cercetare și inovare în domeniul TIC axate pe aplicații care vor fi sprijinite împreună cu provocările societale relevante.
  În perspectiva progresului tot mai rapid al tehnologiei în toate domeniile vieții, interacțiunea dintre oameni și tehnologie va fi importantă în acest sens și va fi inclusă în cercetarea din domeniul TIC axată pe aplicații menționată anterior. Cercetarea dintr-o perspectivă centrată pe utilizator va contribui la dezvoltarea de soluții competitive.

În cadrul celor șase mari linii de activitate sunt incluse, de asemenea, infrastructuri TIC de cercetare specifice, cum ar fi laboratoarele vii pentru
  experimentare
  și infrastructuri pentru tehnologiile generice esențiale care stau la baza lor și integrarea lor în produse avansate și sisteme inteligente inovatoare, inclusiv echipamente, instrumente, servicii de sprijin, camere curate și accesul la turnătorii pentru crearea de prototipuri.

Acestea ar trebui puse în aplicare astfel încât să se asigure complementaritatea și consecvența cu acțiunile pentru infrastructurile de cercetare sprijinite în cadrul pilonului „Excelență științifică”.

Activitățile vor sprijini cercetarea și dezvoltarea de sisteme cu respectarea deplină a drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanelor fizice, în special a dreptului lor la viață privată.

1.2.   Nanotehnologiile

1.2.1.   Dezvoltarea de noi generații de nanomateriale, nanodispozitive și nanosisteme

Crearea și integrarea cunoștințelor
  privind fenomenele la scară nanometrică
  la punctele de convergență dintre diferite discipline științifice, în scopul de a obține produse
  și sisteme
  complet noi care să aducă soluții durabile într-un număr mare de sectoare.

1.2.2.   Asigurarea dezvoltării și aplicării în condiții de siguranță

  și durabilitate

  a nanotehnologiilor

Promovarea cunoștințelor științifice privind impactul potențial al nanotehnologiilor asupra sănătății sau asupra mediului, pentru o guvernanță proactivă și fundamentată științific în acest domeniu și furnizarea unor instrumente
  , metode
  și platforme validate științific pentru evaluarea și gestionarea pericolelor, a expunerii și riscurilor, de-a lungul întregului ciclu de viață al nanomaterialelor și nanosistemelor
  , inclusiv a aspectelor legate de standardizare
  .

1.2.3.   Dezvoltarea dimensiunii societale a nanotehnologiei

Abordarea necesităților
  umane și fizice
  pentru utilizarea nanotehnologiilor și axarea pe guvernanța în domeniul nanotehnologiilor în beneficiul societății
  și al mediului, inclusiv prin strategii de comunicare menite să asigure angajamentul social
  .

1.2.4.   Sinteza și producția eficiente

  și durabile

  de nanomateriale, componente și sisteme

Axarea pe noi operațiuni unitare flexibile, scalabile și repetabile, pe integrarea inteligentă a proceselor noi și a celor existente
  , inclusiv convergența tehnologică de tipul nanobiotehnologiei,
  precum și pe extindere
  pentru a se permite o producție de înaltă precizie durabilă a produselor,
  pe scară largă, și la unități de producție polivalente
  și flexibile
  care să asigure transformarea eficientă a cunoștințelor în inovare industrială.

1.2.5.   Dezvoltarea

  și standardizarea

  unor tehnici de consolidare a capacității, a unor metode și echipamente de măsurare

Axarea pe tehnologiile de susținere, stimularea elaborării și introducerii pe piață a nanomaterialelor și nanosistemelor complexe
  și sigure
  , inclusiv
  nanometrologia,
  caracterizarea și manipularea materiei la scară nanometrică, modelare, proiectarea computațională și ingineria avansată la nivel atomic.

1.3.   Materiale avansate

1.3.1.   Tehnologii ale materialelor transversale și generice

Cercetarea
  în domeniul materialelor axată pe design,
  materiale funcționale, materiale multifuncționale
  cu un conținut de cunoaștere mai ridicat, funcționalități noi și o performanță sporită, precum
  materialele cu proprietăți de autoreparare sau biocompatibile,
  materiale care pot să se autoasambleze, materiale magnetice inovatoare,
  precum și materiale structurale pentru inovare în toate sectoarele industriale
  , inclusiv în industriile creative
  .

1.3.2.   Dezvoltarea și transformarea materialelor

Cercetare și dezvoltare pentru a asigura
  o dezvoltare și
  o trecere la producția de masă în condiții de eficiență
  , siguranță
  și durabilitate, pentru a permite fabricarea la scară industrială a produselor viitoare
  bazate pe design în perspectiva unei gestionări „fără deșeuri” a materialelor în Europa,
  de exemplu în metalurgie, în industria chimică
  sau biotehnologică și pentru a îmbunătăți înțelegerea mecanismelor de degradare a materialelor (uzură, coroziune, rezistență mecanică).

1.3.3.   Gestionarea componentelor materialelor

Cercetare și dezvoltare privind tehnici noi și inovatoare
  pentru materiale, componente
  și sisteme, unirea, lipirea, separarea, asamblarea, autoasamblarea și dezasamblarea, descompunerea și deconstrucția
  materialelor componente, precum și gestionarea costurilor ciclului de viață și a impactului asupra mediului prin utilizarea inovatoare a tehnologiei materialelor avansate
  .

1.3.4.   Materiale pentru o industrie

  cu emisii reduse,

  durabilă

  și eficientă din punctul de vedere al resurselor

Dezvoltarea de noi produse și aplicații,
  modele de afaceri
  și ▌obiceiuri de consum
  responsabil
  care
  sporesc utilizarea resurselor din surse regenerabile pentru aplicații durabile,
  reduc cererea de energie
  de-a lungul întregului ciclu de viață al produsului
  și facilitează o producție cu emisii reduse, precum și intensificarea proceselor, reciclarea, depoluarea
  , materialele pentru stocarea energiei
  și materialele cu
  un potențial de
  valoare adăugată mare obținute din deșeuri și prin refabricare.

1.3.5.   
  Materiale pentru industriile creative, inclusiv legate de patrimoniu

Aplicarea design-ului și dezvoltării de tehnologii convergente pentru a crea noi oportunități de afaceri, inclusiv conservarea
  și restaurarea
  materialelor cu valoare istorică sau culturală ale Europei
  , precum și materiale noi
  .

1.3.6.   Metrologie, caracterizare, standardizare și controlul calității

Promovarea unor tehnologii precum caracterizarea, evaluarea nedistructivă
  , evaluarea și monitorizarea continuă
  și modelarea predictibilă a performanțelor în vederea obținerii de progrese și impacturi în domeniul științei și ingineriei materialelor.

1.3.7.   Optimizarea utilizării materialelor

Cercetare și dezvoltare în vederea explorării
  unor înlocuitori și a
  unor alternative la utilizarea anumitor materiale
  , inclusiv abordarea provocărilor legate de materiile prime prin materiale adaptate sau substituirea materialelor rare, critice sau periculoase, precum și a unor
  abordări inovatoare ale modelelor de afaceri
  și a identificării de resurse critice
  .

1.4.   Biotehnologiile

1.4.1.   Promovarea rolului biotehnologiilor transversale de catalizatori ai inovării viitoare

Obiectivul este de a crea condițiile pentru ca industria europeană să-și păstreze poziția de lider în domeniul inovării, pe termen mediu și lung. Sunt incluse dezvoltarea unor
  domenii tehnologice emergente
  precum biologia sintetică, bioinformatica și biologia sistemelor, precum și exploatarea convergenței cu alte tehnologii generice precum nanotehnologia (de exemplu bionanotehnologia) și TIC (de exemplu bioelectronica)
  și tehnologia ingineriei
  . Aceste domenii, precum și alte domenii de vârf, necesită măsuri adecvate în ceea ce privește cercetarea și dezvoltarea, pentru a facilita transferul lor eficace și utilizarea în cadrul altor aplicații ▌.

1.4.2.   
  Produse și

  procese industriale bazate pe biotehnologii

Obiectivul este dublu: pe de o parte, de a permite industriei europene (de exemplu industria chimică, sănătate, minerit, energie, celuloză și hârtie,
  produse pe bază de fibre și lemn,
  materiale textile, amidon, prelucrarea alimentelor) să elaboreze noi produse și procese corespunzătoare necesităților industriei și societății
  , utilizând de preferință metode de producție durabile și ecologice
  ; precum și alternative competitive și îmbunătățite bazate pe biotehnologie care să le înlocuiască pe cele utilizate în general; pe de altă parte, valorificarea întregului potențial al biotehnologiei pentru detectarea, monitorizarea, prevenirea și eliminarea poluării. Sunt incluse C&I privind
  enzime noi cu funcții de biocatalizatori optimizate,
  căile enzimatice și metabolice, proiectarea bioproceselor
  la scară industrială, integrarea bioproceselor în procesele de producție industrială,
  fermentarea avansată, prelucrarea în amonte și în aval, aprofundarea dinamicii comunităților microbiene. Se va aborda, de asemenea, realizarea de prototipuri pentru evaluarea fezabilității tehnico-economice
  , precum și a durabilității
  produselor și proceselor elaborate.

1.4.3.   Tehnologii-platformă inovatoare și competitive

Obiectivul este dezvoltarea de tehnologii-platformă (de exemplu, genomică, metagenomică, proteomică,
  metabolomică,
  instrumente moleculare,
  sisteme de expresie, platforme de fenotipare și platforme bazate pe celule
  ) care să contribuie la crearea unei poziții de lider și a unui avantaj competitiv al unui număr mare de sectoare
  cu impact economic
  . Sunt incluse aspecte precum promovarea creării de bioresurse cu proprietăți optimizate și cu aplicații care să depășească alternativele convenționale, modalitățile de explorare, înțelegere și exploatare durabilă a biodiversității terestre și marine pentru noi aplicații,
  bioproduse și bioprocese;
  precum și susținerea elaborării unor soluții bazate pe biotehnologie în domeniul asistenței medicale (diagnosticare, preparate biologice, dispozitive biomedicale etc.).

1.5.   Fabricare și prelucrare avansată

1.5.1.   Tehnologii pentru fabricile viitorului

Promovarea creșterii industriale durabile prin facilitarea unei schimbări strategice în Europa de la producția ce are în vedere costurile la o abordare ce urmărește crearea de produse cu valoare adăugată ridicată
  și a unei producții bazate pe TIC, inteligente și deosebit de performante, în cadrul unui sistem integrat
  . Pentru aceasta, este necesar să se răspundă provocării de a produce mai mult consumând mai puține materiale, utilizând mai puțină energie și
  producând
  mai puține deșeuri și poluare
  , urmărind o eficiență ecologică ridicată
  . Se va pune accentul pe realizarea și integrarea sistemelor de producție adaptabile ale viitorului, acordând o atenție specială necesităților IMM-urilor europene, pentru a obține sisteme și procese de producție avansate și durabile.
  Ar trebui pus accentul și pe metodologii de sporire a producției flexibile, sigure și inteligente în care se aplică niveluri adecvate de automatizare în medii de lucru favorabile lucrătorilor.

1.5.2.   Tehnologii care facilitează construcția de clădiri și sisteme eficiente din punct de vedere energetic,
  cu un impact redus asupra mediului

Reducerea consumului de energie și a emisiilor de CO2 prin elaborarea și punerea în aplicare a unor tehnologii
  și sisteme
  de construcție durabile, punerea în aplicare și repetarea unor măsuri de mărire a preluării sistemelor și materialelor eficiente din punct de vedere energetic în clădiri noi, renovate și modernizate. Considerațiile legate de ciclul de viață și importanța tot mai mare a conceptelor concepție-construcție-utilizare vor fi esențiale pentru a răspunde provocării privind trecerea către clădiri cu consum de energie aproape egal cu zero în Europa până în 2020 și realizarea unor cartiere eficiente din punct de vedere al consumului energetic prin implicarea comunității extinse de părți interesate.

1.5.3.   Tehnologii durabile,

  eficiente din punctul de vedere al resurselor și

  cu emisii reduse de dioxid de carbon în industriile de prelucrare mari consumatoare de energie

Creșterea competitivității industriilor de prelucrare, precum cea chimică,
  a cimentului,
  a celulozei și hârtiei, a sticlei
  , a minereurilor,
  a metalelor neferoase și a oțelului, îmbunătățind în mod radical eficiența utilizării resurselor și eficiența energetică și reducând impactul asupra mediului al industriilor respective. Se va pune accent pe elaborarea și validarea tehnologiilor generice pentru substanțele, materialele și soluțiile tehnologice inovatoare pentru a obține produse cu consum scăzut de dioxid de carbon și procese și servicii cu o intensitate energetică redusă, de-a lungul întregului lanț valoric, precum și pe adoptarea de tehnologii și tehnici de producție cu emisii ultra-scăzute de dioxid de carbon, pentru a obține reduceri specifice ale intensității emisiilor de gaze cu efect de seră.

1.5.4.   Modele de afaceri noi și durabile

Cooperarea intersectorială pentru elaborarea de concepte și metodologii de producție bazate pe cunoaștere și specializate poate stimula
  învățarea organizațională,
  creativitatea și inovarea, cu un accent special asupra modelelor de afaceri pe baza unor abordări personalizate, care să se poată adapta la cerințele unor lanțuri valorice și rețele globalizate, unor piețe în schimbare și ale unor industrii emergente și viitoare.
  Se include abordarea modelelor de afaceri durabile prin acoperirea întregului ciclu de viață al produselor și proceselor.

1.6.   Spațiu

În domeniul cercetării spațiale, acțiunile la nivelul Uniunii se vor derula conjugat cu activitățile de cercetare spațială ale statelor membre și ale Agenției Spațiale Europene (ESA), cu scopul dezvoltării unei complementarități între diferiții factori.

1.6.1.   Facilitarea competitivității europene, a autonomiei și inovării în

  sectorul spațial european

Obiectivul este de a menține un rol de lider la nivel mondial în domeniul spațiului, prin menținerea și dezvoltarea
  în continuare
  a unei industrii spațiale
  (inclusiv cu participarea IMM-urilor)
  și a unei comunități de cercetare competitive,
  inovatoare și rentabile
  , precum și prin stimularea inovării fondate pe cunoștințele spațiale.

1.6.1.1.   Menținerea
  și dezvoltarea în continuare
  a unei industrii spațiale și a unei comunități de cercetare competitive
  , durabile și antreprenoriale și consolidarea autonomiei europene în materie de sisteme spațiale

Europa joacă un rol de lider în cercetarea spațială și în dezvoltarea tehnologiilor spațiale și
  își dezvoltă permanent
  propriile infrastructuri spațiale
  operaționale
  (de exemplu, Galileo,
  Copernicus
  ). De fapt, industria europeană s-a impus ca exportator de sateliți de calitate foarte ridicată
  și de alte tehnologii spațiale conexe
  . Cu toate acestea,
  această poziție este amenințată de
  concurența cu alte puteri în domeniul spațial ▌.
  Obiectivul acestei măsuri este
  dezvoltarea unei baze de cercetare prin asigurarea continuității programelor de cercetare
  și inovare
  spațială, de exemplu printr-o serie de proiecte de demonstrație la scară mai mică și mai frecvente. Acest lucru va permite Europei să-și dezvolte baza industrială și comunitatea de CDT, contribuind astfel la
  progresul dincolo de actuala tehnologie de vârf și la
  autonomia față de importul de tehnologii critice.

Ar trebui sprijinită standardizarea în vederea optimizării investițiilor și a dezvoltării accesului la piață.

1.6.1.2.   Stimularea inovării între sectorul spațial și sectoarele non-spațiale

Pentru o serie de provocări privind tehnologiile spațiale există paralele cu provocări privind tehnologiile terestre, de exemplu în ceea ce privește
  aeronautica,
  energia,
  mediul,
  telecomunicațiile
  și TIC
  , explorarea resurselor naturale,
  senzorii,
  robotica,
  materialele avansate,
  securitatea și sănătatea. Aceste puncte comune oferă oportunități pentru inițiativele de elaborare în comun a tehnologiilor în stadiile inițiale, în special de către IMM-uri, pentru comunitățile din sectorul spațiului și sectoarele non-spațiale,
  inclusiv industriile non-spațiale,
  ceea ce ar putea genera inovări deschizătoare de noi perspective mai rapid decât în cazul unor efecte pozitive „colaterale” apărute în stadii mai avansate. Exploatarea infrastructurii spațiale europene existente ar trebui să fie stimulată prin promovarea dezvoltării de produse și servicii inovatoare bazate pe teledetecție, geolocalizare
  sau alte tipuri de date culese prin satelit
  . Europa ar trebui să consolideze în continuare dezvoltarea incipientă a unui sector antreprenorial al spațiului,
  după caz,
  prin măsuri precis orientate
  , inclusiv prin sprijinul pentru inițiative de transfer de tehnologii spațiale
  .

1.6.2.   Facilitarea progreselor în domeniul tehnologiilor spațiale

Obiectivul este de
  a dezvolta tehnologii și concepte operaționale spațiale avansate și generice, de la idee până la testarea în spațiu
  .

Capacitatea de acces
  la spațiu
  și de a dezvolta, menține și exploata sisteme
  spațiale▌ în orbita terestră și dincolo de aceasta
  este vitală
  pentru viitorul societății europene. Capacitățile necesare necesită investiții
  în cercetare și inovare
  într-o multitudine de tehnologii spațiale (de exemplu pentru lansatoare
  și alte vehicule
  , sateliți, robotică, instrumente și senzori) și în concepte operaționale de la idee la demonstrația în spațiu. Europa este în prezent una dintre cele trei principale puteri în domeniul spațiului,
  susținută în principal prin investițiile statelor membre prin ESA și programele naționale
  , însă, față de nivelul investițiilor în C&D spațială din Statele Unite ale Americii (ex. circa 20 % din bugetul total al NASA),
  accentul
  european
  pe
  tehnologiile
  și aplicațiile
  spațiale ale viitorului ▌trebuie amplificat de-a lungul întregului lanț:

| (a) | cercetarea
  la un stadiu de dezvoltare a tehnologiei (TRL) scăzut,
  care frecvent depinde foarte mult de tehnologiile generice esențiale, cu potențialul de a genera tehnologii deschizătoare de drumuri cu aplicații terestre; |
| --- | --- |

(a)

cercetarea
  la un stadiu de dezvoltare a tehnologiei (TRL) scăzut,
  care frecvent depinde foarte mult de tehnologiile generice esențiale, cu potențialul de a genera tehnologii deschizătoare de drumuri cu aplicații terestre;

| (b) | îmbunătățirea tehnologiilor existente, de exemplu prin miniaturizare, îmbunătățirea eficienței energetice și a eficacității senzorilor; |
| --- | --- |

(b)

îmbunătățirea tehnologiilor existente, de exemplu prin miniaturizare, îmbunătățirea eficienței energetice și a eficacității senzorilor;

| (c) | demonstrarea și validarea unor noi tehnologii și concepte în spațiu și în medii terestre analoge; |
| --- | --- |

(c)

demonstrarea și validarea unor noi tehnologii și concepte în spațiu și în medii terestre analoge;

| (d) | contextul misiunilor, de exemplu analiza mediului spațial, stații terestre, protejarea sistemelor
  și infrastructurii spațiale împotriva daunelor sau distrugerii în urma coliziunii
  cu fragmente
  sau cu alte obiecte spațiale, precum și de efectele fenomenelor meteorologice spațiale precum exploziile
  solare (cunoașterea situației spațiale – SSA), stimulând infrastructurile inovatoare
  de culegere și transmisie a datelor și
  de arhivare a datelor și a eșantioanelor; |
| --- | --- |

(d)

contextul misiunilor, de exemplu analiza mediului spațial, stații terestre, protejarea sistemelor
  și infrastructurii spațiale împotriva daunelor sau distrugerii în urma coliziunii
  cu fragmente
  sau cu alte obiecte spațiale, precum și de efectele fenomenelor meteorologice spațiale precum exploziile
  solare (cunoașterea situației spațiale – SSA), stimulând infrastructurile inovatoare
  de culegere și transmisie a datelor și
  de arhivare a datelor și a eșantioanelor;

| (e) | comunicații prin satelit,
  tehnologii avansate de navigație și teledetecție, care să acopere cercetarea esențială pentru generațiile viitoare de sisteme spațiale ale Uniunii (de exemplu, Galileo
  și Copernicus
  ). |
| --- | --- |

(e)

comunicații prin satelit,
  tehnologii avansate de navigație și teledetecție, care să acopere cercetarea esențială pentru generațiile viitoare de sisteme spațiale ale Uniunii (de exemplu, Galileo
  și Copernicus
  ).

1.6.3.   Facilitarea exploatării datelor spațiale

Obiectivul este de a asigura utilizarea mai amplă a datelor spațiale obținute de misiunile europene actuale,
  arhivate
  și viitoare în domeniul științific, public și comercial.

Sistemele spațiale produc informații care frecvent nu pot fi obținute în niciun alt mod. Deși misiunile europene sunt de rang mondial, cifrele privind publicațiile arată că utilizarea datelor obținute de misiunile europene este mai puțin probabilă decât cea a datelor obținute de misiunile SUA.
  O exploatare sporită în mod considerabil a datelor provenite de la sateliții europeni (științifici, publici sau comerciali) se poate obține printr-un efort suplimentar în vederea prelucrării, arhivării, validării, standardizării și disponibilității durabile a
  datelor spațiale
  provenite din misiuni europene, precum și un efort de sprijin în favoarea dezvoltării de noi produse și servicii informatice pe baza datelor respective și, după caz, combinate cu date din observații terestre
  . Inovațiile legate de obținerea și prelucrarea datelor, fuziunea datelor și diseminarea
  și interoperabilitatea
  datelor,
  mai ales promovarea accesului la date și metadate din domeniul științei pământului,
  utilizând, de asemenea, forme de colaborare bazate pe TIC, pot mări rentabilitatea investițiilor în infrastructura spațială
  și pot contribui la abordarea provocărilor societale
  . Calibrarea și validarea datelor spațiale (pentru instrumente individuale, între instrumente și misiuni, precum și în raport cu obiectele in situ) sunt esențiale pentru utilizarea eficientă a datelor spațiale în toate domeniile,
  dar este nevoie de o mai bună standardizare a
  datelor și a cadrelor de referință de origine spațială. Accesul la date și exploatarea misiunilor spațiale necesită o coordonare la nivel mondial. Pentru datele de observare a Pământului, abordările armonizate și cele mai bune practici rezultă în parte din coordonarea cu organizația interguvernamentală Grupul privind observarea Pământului
  (GEO)
  , care are obiectivul de a susține un sistem global al sistemelor de observare a Pământului
  (GEOSS)
  , la care Uniunea participă
  , în principal prin exploatarea deplină a programului Copernicus
  .
  Va fi susținută introducerea rapidă a acestor inovații în aplicația relevantă și procesele de luare a deciziilor relevante. Aceasta include, totodată, exploatarea datelor pentru investigații științifice suplimentare.

1.6.4.   Facilitarea cercetării europene în sprijinul parteneriatelor internaționale în domeniul spațial

Obiectivul este de a sprijini contribuția cercetării și inovării europene la parteneriatele spațiale internaționale pe termen lung.

Deși informațiile spațiale aduc beneficii locale importante, inițiativele spațiale au un caracter esențialmente mondial. Acest lucru este deosebit de evident în ceea ce privește amenințările de natură cosmică la adresa sistemelor terestre și spațiale. Pierderea de sateliți din cauza fenomenelor meteorologice spațiale și a deșeurilor spațiale este estimată la aproximativ 100 de milioane EUR pe an.
  Numeroase proiecte privind știința spațială și
  explorarea spațială au în egală măsură un caracter mondial. Realizarea unei tehnologii spațiale de vârf are loc din ce în ce mai mult în astfel de
  parteneriate
  internaționale, motiv pentru care accesul la aceste proiecte internaționale este un factor important al succesului pentru cercetătorii și industria europeană. Contribuția Uniunii la astfel de inițiative spațiale la nivel mondial trebuie să fie definită în cadrul unor foi de parcurs strategice pe termen lung (10 ani și mai mult), aliniate în funcție de prioritățile politicii spațiale a Uniunii, și în coordonare
  cu statele membre și
  cu partenerii interni europeni precum
  ESA și agențiile spațiale naționale
  și, după caz, cu partenerii internaționali ▌și cu agențiile spațiale ale națiunilor deținătoare de tehnologii spațiale ▌.

1.6.5.   Aspecte specifice privind punerea în aplicare

Prioritățile privind punerea în aplicare a cercetării și inovării spațiale în cadrul Orizont 2020 sunt conforme cu prioritățile politicii spațiale a Uniunii definite de Consiliul Spațiu și în Comunicarea intitulată „Către o strategie spațială a Uniunii Europene în serviciul cetățeanului”. Punerea în aplicare
  se va baza, după caz, pe agendele strategice de cercetare elaborate
  în consultare cu
  statele membre și agențiile spațiale naționale, ESA,
  părțile interesate din sectorul spațial european
  (inclusiv
  IMM-urile), mediul universitar, institutele tehnologice
  și
  grupul consultativ privind spațiul ▌. În ceea ce privește participarea la inițiativele internaționale, agenda de cercetare și inovare va fi elaborată în colaborare cu
  părțile interesate europene și
  partenerii internaționali (de ex. NASA, ROSCOSMOS, JAXA).

Aplicarea tehnologiilor spațiale este sprijinită prin provocările societale respective, după caz.

2.   ACCESUL LA FINANȚAREA DE RISC

Orizont 2020 va institui două mecanisme („mecanismul de capitaluri proprii” și „mecanismul de împrumut”), compuse din diferite ferestre. Mecanismul de capitaluri proprii și fereastra pentru IMM-uri a mecanismului de împrumut vor fi puse în aplicare
  în interdependență cu COSME,
  ca parte a celor două instrumente financiare ale UE care oferă capitaluri proprii și împrumuturi pentru a sprijini C&I și creșterea IMM-urilor.

Mecanismul de capitaluri proprii și mecanismul de împrumut pot, după caz, permite punerea în comun a resurselor financiare ale statelor membre
  sau regiunilor
  care doresc să contribuie cu o parte a fondurilor structurale
  și de investiții europene
  care le sunt alocate, în conformitate cu
  articolul 33
  alineatul (1) litera (a) din Regulamentul Consiliului privind fondurile structurale
  și de investiții europene
  .

În loc de a furniza împrumuturi, garanții, participații etc. direct către beneficiarii finali, Comisia va delega instituțiilor financiare competența de a oferi sprijin, în special prin sisteme de partajare a riscului, sisteme de garantare și participare la capital sau cvasi-capital.

2.1.   Mecanismul de împrumut

Mecanismul de împrumut va oferi împrumuturi unor beneficiari individuali pentru investiții în C&I;
  (contra-)
  garanții pentru intermediarii financiari care acordă împrumuturi beneficiarilor; combinații de împrumuturi și
  (contra-)
  garanții; și garanții și/sau contragaranții pentru sistemele naționale sau regionale de finanțare a datoriilor. Mecanismul de împrumut va desfășura activități care să permită acordarea unor termene de plată mai lungi și va sprijini instrumentul specific pentru IMM-uri
  sub rezerva nivelului cererii
  (a se vedea Componenta II, secțiunea 3 „Inovarea în IMM-uri” din prezenta anexă). Sprijinul din partea mecanismului de împrumut poate fi combinat, cu posibilitatea de a adăuga granturi (inclusiv sume forfetare), cu sprijinul din partea instrumentului financiar de capitaluri proprii, în cadrul unuia sau mai multor sisteme integrate. Este de asemenea posibilă acordarea de credite preferențiale, împrumuturi convertibile,
  împrumuturi subordonate, împrumuturi participative, împrumuturi prin leasing și securitizări
  .

Pe lângă acordarea de împrumuturi și garanții în funcție de piață și pe baza principiului „primul venit, primul servit”, mecanismul de împrumut se va axa, în cadrul unei serii de compartimente, pe anumite politici și sectoare. Contribuții bugetare rezervate pentru acest scop pot proveni
  , după caz,
  de la:

| (a) | alte componente ale Orizont 2020, în special componenta III „Provocări societale”; |
| --- | --- |

(a)

alte componente ale Orizont 2020, în special componenta III „Provocări societale”;

| (b) | alte cadre, programe și linii bugetare ale bugetului Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

alte cadre, programe și linii bugetare ale bugetului Uniunii;

| (c) | anumite regiuni și state membre care doresc să contribuie cu resursele disponibile din fondurile politicii de coeziune; |
| --- | --- |

(c)

anumite regiuni și state membre care doresc să contribuie cu resursele disponibile din fondurile politicii de coeziune;

| (d) | entități (cum ar fi ▌inițiativele tehnologice comune) sau inițiative specifice. |
| --- | --- |

(d)

entități (cum ar fi ▌inițiativele tehnologice comune) sau inițiative specifice.

Astfel de contribuții bugetare pot fi realizate sau completate în orice moment pe durata Orizont 2020.

Partajarea riscurilor și alți parametri pot varia în cadrul compartimentelor politice sau sectoriale, cu condiția ca valorile sau condițiile lor să respecte normele comune privind instrumentele de împrumut. Mai mult, compartimentele pot avea strategii de comunicare specifice în cadrul campaniei de promovare generale privind mecanismul de împrumut. În plus, se pot utiliza intermediari specializați la nivel național dacă sunt necesare cunoștințe tehnice specifice pentru a evalua împrumuturile potențiale din domeniul unui anumit compartiment.

Fereastra pentru IMM-uri din cadrul mecanismului de împrumut va viza IMM-urile și micile întreprinderi cu capitalizare medie bazate pe C&I, oferind împrumuturi în valoare de peste 150 000 EUR, completând astfel finanțarea IMM-urilor de către mecanismul de garantare a împrumuturilor din cadrul Programului pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-urilor.
  Fereastra pentru IMM-uri din cadrul mecanismului de împrumut acoperă de asemenea împrumuturi mai mici de 150 000 pentru IMM-uri și întreprinderi cu capitalizare medie axate pe C&I.

Valoarea estimată a efectului de levier al mecanismului de împrumut – definit ca finanțarea totală (și anume finanțarea Uniunii plus contribuțiile din partea altor instituții financiare) împărțită la contribuția financiară a Uniunii – se situează între, în medie, 1,5 și 6,5, în funcție de tipul de operațiuni (nivelul de risc, beneficiarii țintă și mecanismul financiar de împrumut relevant). Efectul multiplicator – definit ca totalul investițiilor realizate de beneficiarii contribuțiilor împărțit la contribuția financiară a Uniunii – se estimează a fi între 5 și 20, depinzând, și în acest caz, de tipul de operațiuni implicate.

2.2.   Mecanismul de capitaluri proprii

Mecanismul de capitaluri proprii se va axa pe fonduri de capital de risc
  și fonduri de fonduri publice și private
  pentru faza de început, furnizând capital de risc și/sau capital de tip mezanin întreprinderilor individuale. Aceste întreprinderi pot, în plus, să solicite finanțare prin împrumut de la intermediarii financiari care aplică mecanismul de împrumut.
  În plus, mecanismul de capitaluri proprii va explora, de asemenea, posibilitățile de sprijinire a investitorilor providențiali și a altor surse potențiale de finanțare prin capitaluri proprii. Acest sprijin ar putea include și sprijinul în faza a treia a instrumentului pentru IMM-uri, în funcție de nivelul cererii, precum și în funcție de transferul de tehnologie (inclusiv transferul de rezultate de cercetare și de invenții care rezultă din sfera cercetării publice către sectorul productiv, de exemplu, prin validarea conceptului).

Mecanismul va oferi, de asemenea, posibilitatea de a realiza investiții pentru extindere și în faza de creștere împreună cu mecanismul de capitaluri proprii pentru creștere (Equity Facility for Growth – EFG) din cadrul Programului pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-urilor (sunt incluse investițiile în fonduri ale fondurilor cu o bază largă de investitori, investitori instituționali și strategici privați, precum și instituții financiare publice și semipublice). În ultimul caz menționat, investițiile din mecanismul de capitaluri proprii al Orizont 2020 nu va depăși 20 % din valoarea totală a investițiilor UE, cu excepția cazului fondurilor care implică mai multe etape, în cazul cărora finanțarea din EFG și mecanismul de capitaluri proprii pentru CDI se va furniza pe bază proporțională, în funcție de politica de investiții a fondurilor. Ca și EFG, mecanismul de capitaluri proprii va evita capitalurile de preluare sau de înlocuire destinate desființării unei întreprinderi achiziționate. Comisia poate decide să modifice pragul de 20 % în funcție de schimbarea condițiilor pieței.

Instrumentul financiar de capitaluri proprii al UE pentru C&I și creșterea IMM-urilor menționat la primul punct din secțiunea 2 ar trebui să aibă dimensiunea și scara adecvate pentru a susține întreprinderile inovatoare din etapele incipiente până în etapele de creștere și expansiune, într-o abordare integrată.

Parametrii investițiilor vor fi stabiliți astfel încât obiectivele politice specifice, inclusiv vizarea anumitor grupuri de beneficiari potențiali, să poată fi îndeplinite menținând, în același timp, abordarea orientată către piață și axată pe cerere a acestui instrument.

Mecanismul de capitaluri proprii poate fi finanțat din contribuții bugetare de la alte componente ale Orizont 2020; alte cadre, programe și linii bugetare ale bugetului Uniunii; anumite regiuni și state membre; și entități sau inițiative specifice.

Valoarea efectului de levier al mecanismului de capitaluri proprii – definit ca finanțarea totală (și anume finanțarea Uniunii plus contribuțiile din partea altor instituții financiare) împărțită la contribuția financiară a Uniunii – se estimează a fi aproximativ 6, în funcție de particularitățile pieței, cu un efect multiplicator estimat – definit ca totalul investițiilor realizate de beneficiarii sprijinului împărțit la contribuția financiară a Uniunii – de aproximativ 18.

2.3.   Aspecte specifice privind punerea în aplicare

Punerea în aplicare a celor două mecanisme va fi delegată Grupului Băncii Europene de Investiții (BEI, FEI) și/sau altor instituții financiare cărora li se poate încredința sarcina de a pune în aplicare instrumente financiare în conformitate cu regulamentul financiar. Concepția și punerea în aplicare vor fi aliniate cu dispozițiile generale privind instrumentele financiare menționate în regulamentul financiar, și cu cerințele operaționale mai specifice care urmează să fie stabilite în orientările Comisiei.
  Utilizarea instrumentelor financiare trebuie să aibă o valoare adăugată europeană clară și ar trebui să asigure efecte de levier și să funcționeze în completarea instrumentelor naționale.

Intermediarii financiari, selectați de entitățile cărora li s-au încredințat sarcini de execuție a instrumentelor financiare în temeiul articolului 139 alineatul (4) din Regulamentul (EU, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii

   (7)

  , pe baza unor proceduri deschise, transparente, proporționate și nediscriminatorii, pot include instituții financiare private, precum și instituții financiare guvernamentale sau semiguvernamentale, bănci publice naționale și regionale, precum și bănci de investiții naționale și regionale.

Elementele lor pot fi combinate, cu posibilitatea de a adăuga granturi (inclusiv sume forfetare), în cadrul unuia sau mai multor sisteme integrate de sprijin al anumitor categorii de beneficiari sau proiecte ad-hoc, precum IMM-uri sau întreprinderi cu capitalizare medie cu potențial de creștere, sau demonstrația pe scară largă a tehnologiilor inovatoare.

Punerea lor în aplicare va fi susținută de un set de măsuri de însoțire. Aceste măsuri pot include, printre altele, furnizarea de asistență tehnică pentru intermediarii financiari implicați în evaluarea eligibilității cererilor de împrumut sau valoarea activelor de cunoaștere; mecanisme de stimulare a disponibilității investițiilor care acoperă activități de incubare, pregătire și mentorat pentru IMM-uri și care promovează interacțiunile acestora cu investitori potențiali; măsuri de sensibilizare a societăților de capital de risc și a investitorilor providențiali în legătură cu potențialul de creștere al IMM-urilor inovatoare care participă la programele de finanțare ale Uniunii; mecanisme de atragere a unor investitori privați care să sprijine creșterea IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie inovatoare;
  acțiuni pentru îmbunătățirea finanțării din capitaluri proprii și prin îndatorare transfrontaliere și din mai multe țări;
  mecanisme care să încurajeze fundațiile filantropice și persoanele fizice să susțină C&I; și mecanisme de promovare a societăților de capital de risc și de încurajare a birourilor familiale de administrare a patrimoniului (family offices) și a investitorilor providențiali.

Organisme precum autoritățile regionale, asociațiile de IMM-uri, camerele de comerț și intermediarii financiari relevanți pot fi consultate, după caz, în legătură cu pregătirea și implementarea acestor acțiuni.

Se va asigura competitivitatea cu mecanismele Programului pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-urilor
  (COSME)
  .

3.   INOVAREA ÎN IMM-URI

3.1.   Integrarea sprijinului pentru IMM-uri, mai ales printr-un instrument dedicat

IMM-urile vor fi sprijinite în mod integrat de Orizont 2020. În acest scop,
  se stabilesc condiții mai bune de participare în cadrul Orizont 2020 pentru IMM-uri
  .
  În plus,
  un instrument specific pentru IMM-uri se va adresa tuturor tipurilor de IMM-uri inovatoare care demonstrează o ambiție puternică de a se dezvolta, a crește și a se internaționaliza. Acesta va fi furnizat pentru toate tipurile de inovare, inclusiv inovații la nivelul serviciilor, netehnologice
  și la nivel social, cu condiția ca fiecare activitate să aibă o valoare adăugată europeană clară
  . Scopul este de a acoperi deficitul de finanțare pentru activitățile de cercetare și inovare în stadiu timpuriu cu risc ridicat, de a stimula inovațiile deschizătoare de drumuri și comercializarea în sectorul privat a rezultatelor cercetării.

Toate provocările societale și tehnologiile generice și industriale vor aplica instrumentul specific pentru IMM-uri și îi vor aloca o ▌sumă
  corespunzătoare, pentru a atinge obiectivul minim de 20 % din bugetele totale combinate pentru toate obiectivele specifice privind provocările societale și obiectivul specific „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale”, dedicat IMM-urilor
  .

Numai IMM-urile vor putea să solicite finanțare și sprijin. Acestea pot institui colaborări în conformitate cu nevoile lor, inclusiv pentru subcontractarea activităților de cercetare și dezvoltare. Proiectele trebuie să aibă un interes și beneficii potențiale clare pentru IMM-uri și să aibă o dimensiune europeană clară.

Instrumentul pentru IMM-uri va acoperi toate domeniile științei, tehnologiei și inovării, utilizând o abordare ascendentă în cadrul unei anumite provocări societale sau tehnologii generice, astfel încât să lase suficient spațiu pentru finanțarea tuturor tipurilor de idei promițătoare, în special a proiectelor intersectoriale și interdisciplinare.

Instrumentul pentru IMM-uri va oferi un sprijin simplificat și progresiv. Cele trei faze vor acoperi întregul ciclu de inovare. Tranziția de la o etapă la alta va fi fără sincope, cu condiția ca în etapa anterioară proiectul IMM-urilor să fi demonstrat că merită să fie finanțat.
  Solicitanții nu sunt obligați să acopere toate cele trei faze în mod secvențial.
  În același timp, fiecare etapă va fi deschisă tuturor IMM-urilor:

| — | Etapa 1: evaluarea concepției și a fezabilității:
  IMM-urile vor beneficia de finanțare pentru a analiza fezabilitatea științifică sau tehnică și potențialul comercial al unei idei noi (validarea conceptului) în vederea elaborării unui proiect de inovare. Un rezultat pozitiv al unei astfel de evaluări,
  în care legătura dintre tema proiectului și necesitățile potențialului utilizator/cumpărător reprezintă o chestiune importantă,
  va face posibilă finanțarea în etapa (etapele) următoare. |
| --- | --- |

—

Etapa 1: evaluarea concepției și a fezabilității:

IMM-urile vor beneficia de finanțare pentru a analiza fezabilitatea științifică sau tehnică și potențialul comercial al unei idei noi (validarea conceptului) în vederea elaborării unui proiect de inovare. Un rezultat pozitiv al unei astfel de evaluări,
  în care legătura dintre tema proiectului și necesitățile potențialului utilizator/cumpărător reprezintă o chestiune importantă,
  va face posibilă finanțarea în etapa (etapele) următoare.

| — | Etapa 2: C&D, demonstrație, replicare pe piață:


  Acordându-se atenția corespunzătoare conceptului de cupoane pentru inovare,
  se vor sprijini cercetarea și dezvoltarea, cu un accent special pe activitățile demonstrative (testare, prototipuri, studii privind trecerea la o scară superioară, proiectarea, experimentarea proceselor, produselor și serviciilor inovatoare, validarea, verificarea performanțelor etc.) și pe replicarea pe piață
  , încurajându-se implicarea utilizatorilor finali sau a clienților potențiali
  .
  Cupoanele pentru inovare vor promova participarea tinerilor întreprinzători. |
| --- | --- |

—

Etapa 2: C&D, demonstrație, replicare pe piață:

Acordându-se atenția corespunzătoare conceptului de cupoane pentru inovare,
  se vor sprijini cercetarea și dezvoltarea, cu un accent special pe activitățile demonstrative (testare, prototipuri, studii privind trecerea la o scară superioară, proiectarea, experimentarea proceselor, produselor și serviciilor inovatoare, validarea, verificarea performanțelor etc.) și pe replicarea pe piață
  , încurajându-se implicarea utilizatorilor finali sau a clienților potențiali
  .
  Cupoanele pentru inovare vor promova participarea tinerilor întreprinzători.

| — | Etapa 3: comercializare:
  Această etapă nu va oferi finanțare directă în afara activităților de sprijin, dar are scopul de a facilita accesul la capitalul privat și la mediile favorabile inovării. Se preconizează crearea de legături cu instrumentele financiare (a se vedea componenta II secțiunea 2 „Accesul la finanțarea de risc” din prezenta anexă), de exemplu acordând prioritate IMM-urilor care au încheiat cu succes etapele 1 și/sau 2 în cadrul anumitor resurse financiare rezervate. IMM-urile vor beneficia, de asemenea, de măsuri de sprijin cum ar fi colaborarea în rețele, formare, îndrumare și consiliere. În plus, această parte poate fi corelată cu măsurile de promovare a achizițiilor publice înainte de comercializare și a achizițiilor publice de soluții inovatoare. |
| --- | --- |

—

Etapa 3: comercializare:

Această etapă nu va oferi finanțare directă în afara activităților de sprijin, dar are scopul de a facilita accesul la capitalul privat și la mediile favorabile inovării. Se preconizează crearea de legături cu instrumentele financiare (a se vedea componenta II secțiunea 2 „Accesul la finanțarea de risc” din prezenta anexă), de exemplu acordând prioritate IMM-urilor care au încheiat cu succes etapele 1 și/sau 2 în cadrul anumitor resurse financiare rezervate. IMM-urile vor beneficia, de asemenea, de măsuri de sprijin cum ar fi colaborarea în rețele, formare, îndrumare și consiliere. În plus, această parte poate fi corelată cu măsurile de promovare a achizițiilor publice înainte de comercializare și a achizițiilor publice de soluții inovatoare.

Promovarea, punerea în aplicare și monitorizarea uniformă a instrumentului pentru IMM-uri în întregul Orizont 2020 va facilita accesul IMM-urilor. Pe baza rețelelor existente de sprijin al IMM-urilor,
  precum Rețeaua întreprinderilor europene și alți furnizori de servicii de inovare
  , se va institui un mecanism de mentorat pentru IMM-urile beneficiare, pentru a accelera impactul sprijinului acordat.
  În plus, vor fi examinate legăturile cu intermediarii naționali și/sau regionali pentru a asigura o punere în aplicare eficientă a schemei de mentorat.

Un organism specific de părți interesate și experți în materie de cercetare și inovare în IMM-uri va fi instituit pentru promovarea și însoțirea măsurilor specifice destinate IMM-urilor ale Orizont 2020.

3.2.   Sprijin specific

3.2.1.   Sprijin pentru IMM-urile care efectuează cercetare în mod intensiv

O acțiune specifică va promova inovarea
  transnațională
  orientată către piață a IMM-urilor care desfășoară activități de cercetare și dezvoltare. Aceasta vizează IMM-urile care efectuează cercetare în mod intensiv în
  orice sector
  , care trebuie să demonstreze, de asemenea, capacitatea de a exploata comercial rezultatele proiectului.

Acțiunea va acoperi întregul domeniu al științei și tehnologiei, utilizând o abordare ascendentă pentru a se adapta la
  nevoia
  IMM-urilor care desfășoară activități de C&D.

Acțiunea va fi pusă în aplicare printr-o inițiativă în temeiul articolului 185 din TFUE pe baza programului comun Eurostars și care îl va reorienta în funcție de elementele identificate în evaluarea sa intermediară.

3.2.2.   Consolidarea capacității de inovare a IMM-urilor

Vor fi sprijinite
  activitățile transnaționale
  de asistență în punerea în aplicare și de completare a măsurilor specifice în favoarea IMM-urilor din întreg programul Orizont 2020, în special pentru consolidarea capacității de inovare a IMM-urilor. Activitățile pot include campanii de sensibilizare, informare și diseminare, activități de formare și de mobilitate, colaborarea în rețea și schimbul de bune practici, elaborarea de mecanisme și servicii de înaltă calitate de susținere a inovării cu o puternică valoare adăugată a Uniunii pentru IMM-uri (de exemplu proprietate intelectuală și gestionarea inovării, transferul de cunoștințe, utilizarea inovatoare a TIC și a e-competențelor de către IMM-uri), precum și sprijinul acordat IMM-urilor pentru ca acestea să intre în contact cu parteneri în domeniul cercetării și inovării din Uniune, permițându-le să beneficieze de tehnologie și să-și dezvolte capacitatea de inovare. Organizațiile intermediare care reprezintă grupuri de IMM-uri inovatoare vor fi invitate să desfășoare activități de inovare intersectorială și interregională împreună cu IMM-uri care dețin competențe complementare, pentru a crea noi lanțuri valorice industriale.

Aceste activități se coordonează cu măsuri naționale similare, după caz. Se are în vedere cooperarea strânsă cu Rețeaua punctelor de contact naționale (NCP).
  Se va urmări identificarea sinergiilor cu politica de coeziune a Uniunii în contextul strategiilor naționale și regionale de inovare pentru o specializare inteligentă.

Se preconizează o legătură consolidată cu Rețeaua întreprinderilor europene (în cadrul Programului pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-urilor)
  , asigurându-se coordonarea cu punctele de contact naționale
  . Sprijinul ar putea consta în îmbunătățirea serviciilor de informare și consiliere prin mentorat, activități de coaching și de căutare a unor parteneri interesați să participe la proiecte de inovare transfrontaliere, precum și în furnizarea unor servicii de susținere a inovării. Aceasta va consolida abordarea fondată pe un „ghișeu unic” a Rețelei întreprinderilor europene în ceea ce privește sprijinirea IMM-urilor, împreună cu o puternică prezență regională și locală a rețelei.

3.2.3.   Sprijinirea inovării orientate către piață

Se va acorda sprijin inovării
  transnaționale
  orientate către piață în vederea creșterii capacității de inovare a
  IMM-urilor
  prin îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru inovare, precum și pentru a înlătura obstacolele specifice în calea creșterii
  IMM-urilor
  inovatoare ▌cu potențial de creștere rapidă. Pe lângă o asistență specializată pentru inovare (de exemplu privind exploatarea proprietății intelectuale, rețelele de cumpărători, asistență pentru birourile de transfer de tehnologie, concepție strategică), vor fi sprijinite reexaminările politicilor publice în relație cu inovarea.

COMPONENTA III

PROVOCĂRI SOCIETALE

1.   SĂNĂTATE, SCHIMBĂRI DEMOGRAFICE ȘI BUNĂSTARE

Promovarea eficientă a sănătății, sprijinită de o bază solidă de date certe, previne boala,
  contribuie la bunăstare și la limitarea costurilor
  .
  Promovarea sănătății, îmbătrânirea activă, bunăstarea
  și prevenirea bolilor depind, de asemenea, de o înțelegere a factorilor determinanți ai sănătății, de instrumente eficiente de prevenire, precum vaccinurile, de o supraveghere și pregătire eficiente în domeniul sănătății și bolilor, precum și de programe eficiente de depistare a bolilor.

Reușita eforturilor care vizează prevenirea,
  depistarea timpurie,
  gestionarea, tratarea și vindecarea bolilor, invalidității
  , a fragilității
  și funcționalității reduse sunt susținute de înțelegerea fundamentală a cauzelor, a proceselor și a efectelor lor, precum și a factorilor care determină o stare bună de sănătate și bunăstarea.
  Pentru o înțelegere mai bună a stării de boală și a stării de sănătate, va fi nevoie de o legătură mai strânsă între cercetarea fundamentală, cea clinică, cea epidemiologică și cea socioeconomică.
  Schimbul eficient de date și legătura acestor date cu studii pe cohorte reale pe scară largă sunt, de asemenea, esențiale, așa cum este și punerea în aplicare clinică a rezultatelor cercetării, în special prin efectuarea de teste clinice.

Una dintre provocările societale este ajustarea
  la solicitările suplimentare din sectorul sănătății și asistenței medicale
  , având în vedere îmbătrânirea populației.
  Pentru a menține o asistență medicală eficientă la orice vârstă, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți
  și accelera
  procesul decizional în ceea ce privește activitățile preventive și terapeutice, pentru a identifica și sprijini difuzarea de bune practici în sectorul sănătății și pentru a sprijini asistența integrată
  și a crește gradul de informare cu privire la aceasta.
  .
  O înțelegere mai bună a proceselor de îmbătrânire și prevenirea bolilor asociate cu îmbătrânirea sunt elementele de bază pentru ca cetățenii europeni să rămână activi și sănătoși pe tot parcursul vieții. La fel de importantă este preluarea pe scară largă a inovațiilor
  tehnologice, organizaționale și sociale care permit persoanelor în vârstă,
  persoanelor bolnave cronic, precum și celor cu handicap
  să rămână active și independente. Acest lucru va contribui la sporirea și prelungirea duratei bunăstării lor fizice, sociale și mentale.

Programul ar trebui să abordeze, prin activitățile relevante, afecțiunile și bolile cronice, inclusiv, dar fără a se limita la: bolile cardiovasculare, cancerul, bolile metabolice și factorii de risc, inclusiv diabetul, durerile cronice, afecțiunile neurologice, neurodegenerative, tulburările de sănătate mintală și tulburările legate de abuzul de substanțe, bolile rare, excesul de greutate și obezitatea, bolile autoimune, afecțiunile musculo-scheletice și reumatice și diversele boli care afectează diferite organe, precum și afecțiunile acute și diverse limitări funcționale. De asemenea, ar trebui abordate bolile infecțioase, inclusiv, dar fără a se limita la HIV/SIDA, tuberculoză și malarie, bolile neglijate și bolile sărăciei, precum și bolile epizootice, epidemiile emergente, precum și amenințarea rezistenței la antimicrobiene tot mai ridicate și bolile ocupaționale și profesionale.

Ar trebui să se dezvolte medicina personalizată potrivită cu strategiile preventive și terapeutice adaptate la cerințele pacienților, iar aceasta trebuie să se bazeze pe depistarea precoce a bolilor.

Toate aceste activități vor fi desfășurate astfel încât să ofere un sprijin pe parcursul întregului ciclu de cercetare și inovare, consolidând competitivitatea industriilor din Europa și dezvoltarea de noi oportunități de piață.
  Se va acorda sprijin abordărilor transnaționale care integrează mai multe etape ale procesului de inovare în industria asistenței medicale.

Activitățile specifice sunt descrise în continuare.

1.1.   
  Înțelegerea sănătății, a bunăstării și a bolii

1.1.1.
     Înțelegerea factorilor determinanți ai sănătății, îmbunătățirea procesului de promovare a sănătății și de prevenire a bolilor

O mai bună înțelegere a factorilor determinanți ai sănătății este necesară, în scopul de a furniza date concrete pentru promovarea sănătății și prevenirea bolilor în mod eficient, și va permite, de asemenea, elaborarea unor indicatori globali ai sănătății și bunăstării din Uniune
  , pe baza surselor de date și a sistemelor de indicatori existente
  . Vor fi studiați factorii de mediu, comportamentali (inclusiv stilul de viață),
  psihologici, organizaționali, culturali, socioeconomici, biologici și
  genetici, în sensul cel mai larg. Abordările vor include studiul de cohortă pe termen lung și legătura acestuia cu datele obținute din cercetarea în domenii cu denumiri care au sufixul „-omica”
  , biomedicina sistemică, inclusiv aplicații relevante ale biologiei sistemice
  și alte metode.

În special, o mai bună înțelegere a mediului ca determinant al sănătății va necesita
  o abordare interdisciplinară care să integreze, printre altele, abordări ale
  biologiei moleculare, epidemiologiei și toxicologiei
  și a datelor rezultate pentru a studia
  modurile de acțiune
  ale diverselor
  substanțe chimice,
  ale
  expunerilor
  combinate la poluare
  și
  ale altor
  factori de stres legați de mediu și climă
  ; pentru a efectua
  testare toxicologică integrată,
  precum și pentru a căuta
  alternative la testele pe animale. Abordări inovatoare sunt necesare pentru evaluarea expunerii cu ajutorul markerilor biologici de nouă generație bazați pe disciplinele „-omice” și epigenetică, biomonitorizarea umană, evaluări și modelarea expunerii personale pentru a înțelege expunerile combinate, cumulate și emergente, prin integrarea factorilor socio-economici
  , culturali, ocupaționali, psihologici
  și comportamentali. Va fi sprijinită îmbunătățirea legăturilor cu datele privind mediul care utilizează sisteme avansate de informații.

În acest fel, politicile și programele existente și planificate pot fi evaluate și poate fi oferit sprijin pentru politici. De asemenea, pot fi elaborate intervenții comportamentale îmbunătățite și programe de prevenire și educație, inclusiv cele care țin de educația în materie de sănătate în domeniul nutriției,
  activitatea fizică,
  vaccinarea și alte intervenții de asistență medicală primară.

1.1.2.
     Înțelegerea bolilor

Este nevoie de o mai bună înțelegere a bolilor și a sănătății,
  pe parcursul întregului ciclu de viață al omului,
  astfel încât să poată fi dezvoltate noi măsuri îmbunătățite de prevenire, diagnostic, tratament
  și reabilitare
  . Cercetarea interdisciplinară
  , de bază și
  transferabilă privind patofiziologia bolii este esențială pentru îmbunătățirea înțelegerii tuturor aspectelor privind procesele patologice, inclusiv o reclasificare a variației normale și a bolii bazată pe date moleculare și pentru a valida și utiliza rezultatele cercetărilor în aplicații clinice.

Susținerea cercetării va cuprinde și va încuraja dezvoltarea și utilizarea noilor instrumente și abordări în vederea generării datelor biomedicale și va include
  bioimagistica,
  disciplinele „-omica”, precum și abordări medicale sistemice și de mare capacitate. Aceste activități vor necesita legături strânse între cercetarea științifică fundamentală și cercetarea clinică și studiile de cohortă pe termen lung (și domeniile de cercetare corespondente), astfel cum este descris mai sus. Legături strânse cu infrastructurile de cercetare și medicale (baze de date, biobănci etc.) vor fi, de asemenea, necesare, pentru standardizarea, depozitarea, utilizarea în comun și accesul la date, care sunt toate esențiale pentru maximizarea utilității datelor și pentru stimularea unor moduri mai inovatoare și mai eficiente de analizare și de combinare a seturilor de date.

1.1.3.
     
  O mai bună supraveghere și pregătire

Populațiile umane sunt amenințate de infecții noi și emergente, inclusiv cele de origine zoonotică, precum și cele care decurg din rezistența la medicamente a agenților patogeni existenți, din alte consecințe directe și indirecte ale schimbărilor climatice, precum și din circulația internațională a persoanelor. Metode noi sau îmbunătățite de supraveghere, diagnostic, rețelele de avertizare rapidă, organizarea serviciilor de sănătate și campanii de sensibilizare sunt necesare pentru modelarea epidemiilor, pentru o reacție eficientă în caz de pandemie, la fel cum sunt necesare eforturile de menținere și sporire a capacităților de combatere a bolilor infecțioase rezistente la medicamente.

1.2.
     
  Prevenirea bolilor

1.2.1.
     
  Elaborarea de programe eficiente de prevenire și depistare a bolilor și o mai bună evaluare a predispoziției la boală

Dezvoltarea programelor de prevenire și depistare a bolilor depinde de identificarea timpurie a biomarkerilor (inclusiv a celor funcționali și comportamentali) de risc și de declanșare a bolii, iar elaborarea acestora ar trebui să se bazeze pe criterii acceptate la nivel internațional. Utilizarea acestora depinde de testarea și validarea metodelor și programelor de depistare. Ar trebui să se genereze cunoștințe și să se elaboreze metode pentru identificarea persoanelor și populațiilor care prezintă un risc crescut de boală, relevant din punct de vedere clinic. Identificarea persoanelor și populațiilor cu un grad mare de risc de boală va permite elaborarea unor strategii personalizate, stratificate și colective pentru prevenirea eficientă și rentabilă a bolilor.

1.2.2.
     Îmbunătățirea diagnosticării

  și prognozei

O mai bună înțelegere a sănătății, bolii și proceselor patologice
  pe parcursul întregului ciclu de viață
  este necesară pentru dezvoltarea unor metode noi și mai eficiente în diagnostic
  și teranostic
  . Vor fi dezvoltate
  metodele,
  tehnologiile și instrumentele existente și inovatoare în vederea ameliorării semnificative a consecințelor bolii prin diagnostic
  și prognoză
  mai
  incipiente
  și mai
  exacte
  și permițând un tratament
  accesibil
  mai bine adaptat pacientului.

1.2.3.
     
  Dezvoltarea unor vaccinuri preventive și terapeutice mai bune

Sunt necesare intervenții și vaccinuri preventive și terapeutice, precum și scheme de vaccinare, bazate pe dovezi, mai eficiente pentru o gamă mai extinsă de boli, inclusiv pentru bolile sărăciei cum ar fi HIV/SIDA, tuberculoza, malaria și bolile infecțioase neglijate, dar și pentru alte boli majore. Aceasta se bazează pe o mai bună înțelegere a bolilor și a proceselor patologice și a epidemiilor ulterioare, și pe faptul că sunt întreprinse studii clinice și studii conexe.

1.3.
     Tratarea și gestionarea bolilor

1.3.1.
     
  Tratarea bolilor, inclusiv dezvoltarea medicinii regenerative

Este necesară susținerea îmbunătățirii tehnologiilor de sprijin transversale pentru medicamente,
  bioterapii,
  vaccinuri și alte abordări terapeutice, inclusiv transplantul,
  chirurgia,
  terapia celulară
  și medicina nucleară
  ; îmbunătățirea reușitei procesului de dezvoltare a medicamentelor și vaccinurilor (inclusiv metode de înlocuire a testelor de securitate și eficacitate clasică, cum ar fi de exemplu, elaborarea de noi metode); dezvoltarea abordărilor medicinii regenerative, inclusiv abordări pe baza celulelor stem; dezvoltarea
  unor noi produse biofarmaceutice, inclusiv a vaccinurilor terapeutice
  ; dezvoltarea dispozitivelor și echipamentelor medicale și de asistență;
  îmbunătățirea terapiilor paliative;
  menținerea și consolidarea capacității noastre de a combate bolile ▌și de a efectua intervenții medicale care depind de disponibilitatea medicamentelor antimicrobiene eficiente
  și sigure
  ; și dezvoltarea de abordări globale complete pentru tratarea comorbidităților la toate vârstele și de evitare a supraconsumului de medicamente. Aceste îmbunătățiri vor facilita dezvoltarea unor tratamente noi, mai eficiente, eficace, durabile
  și personalizate
  pentru boli și pentru gestionarea invalidității
  și fragilității, inclusiv a terapiilor avansate și a terapiilor celulare pentru tratarea bolilor cronice
  .

1.3.2.
     Transferul de cunoștințe către practica clinică și acțiuni inovatoare scalabile

Studiile clinice sunt
  un mijloc important
  de a transfera cunoștințele biomedicale la aplicarea pe pacienți și va fi oferit sprijin în acest sens, precum și pentru îmbunătățirea practicii lor. Putem cita ca exemplu dezvoltarea unor mai bune metodologii care să permită axarea testelor pe grupurile de populație relevante, inclusiv cele care suferă de alte boli concomitente și/sau deja sub tratament, determinarea eficacității comparative a intervențiilor și soluțiilor, precum și recurgerea din ce în ce mai frecventă la baze de date și dosare medicale electronice ca surse de date pentru teste și transfer de cunoștințe.
  Se va sprijini dezvoltarea preclinică și/sau clinică a medicamentelor orfane desemnate.
  În mod similar, va fi furnizat sprijin pentru transferul de alte tipuri de intervenții, cum ar fi cele legate de viața independentă în medii reale.

▌

1.4.
     
  Îmbătrânirea activă și autogestionarea sănătății

1.4.1.
     Îmbătrânirea activă, viață independentă și asistență pentru autonomie

Sunt necesare o cercetare și o inovare avansate și aplicate, cu caracter multidisciplinar, în colaborare cu științele
  socioeconomice,
  comportamentale, gerontologice, digitale și altele, pentru a găsi soluții eficiente din punctul de vedere al costurilor și ușor de utilizat în vederea asigurării unui mod de viață activ, independent și asistat (la domiciliu, locul de muncă
  , în spațiile publice
  etc.) pentru populația în vârstă și persoanele cu handicap
  , ținându-se seama de diferențele de gen
  . Acest lucru este valabil într-o varietate de situații și pentru tehnologii și sisteme și servicii care îmbunătățesc calitatea vieții și funcționalitatea umană, inclusiv tehnologii de asistare a mobilității inteligente și personalizate, robotica de servicii și socială, mediile de asistență pentru autonomie. Vor fi sprijinite cercetarea și inovarea pilot pentru a evalua punerea în aplicare și preluarea la o scară mai largă de soluții.
  Se va pune accentul pe implicarea utilizatorilor finali, pe comunitățile de utilizatori și pe personalul de asistență formal și informal.

1.4.2.
     
  Conștientizare și

  responsabilizare individuală pentru autogestionarea sănătății

A da posibilitatea persoanelor să-și îmbunătățească și să-și gestioneze sănătatea pe tot parcursul vieții va duce la
  sisteme de sănătate mai eficiente din punctul de vedere al costurilor
  prin facilitarea gestionării bolilor cronice în afara instituțiilor și va îmbunătăți rezultatele în domeniul sănătății. Este necesară în acest sens cercetarea în domeniul
  factorilor socioeconomici și valorilor culturale
  , al modelelor comportamentale și sociale, al atitudinilor ▌și aspirațiilor în legătură cu tehnologiile de asistență medicală personalizată, instrumentele mobile și/sau portabile, dezvoltarea de noi metode de diagnostic,
  senzori și aparatură pentru monitorizare
  și servicii personalizate,
  inclusiv, dar fără a se limita la instrumente bazate pe nanomedicină
  , care promovează un stil de viață sănătos, bunăstarea,
  sănătatea mintală,
  auto-îngrijirea, îmbunătățirea interacțiunii cetățean/profesioniștii din domeniul sănătății, programe personalizate de gestionare a bolilor și invalidității,
  printre altele, pentru îmbunătățirea autonomiei pacienților,
  precum și sprijinul pentru infrastructurile de cunoaștere.
  Soluțiile vor fi elaborate și testate cu ajutorul platformelor deschise de inovare cum ar fi proiectele demonstrative pe scară largă pentru inovare în domeniul social și al serviciilor.

1.5.
     
  Metode și date

1.5.1.
     
  Îmbunătățirea informațiilor despre sănătate și o mai bună utilizare a datelor despre sănătate

Integrarea infrastructurilor și structurilor și surselor de informații (inclusiv cele provenite din studii de cohortă, protocoale, colectări de date, indicatori, studii de examinare a sănătății, etc.), precum și standardizarea, interoperabilitatea, depozitarea, schimbul de date și accesul la acestea, vor fi sprijinite, pentru a permite acestor date să fie sustenabile pe termen lung și valorificate în mod adecvat. Ar trebui să se acorde atenție prelucrării datelor, gestionării cunoștințelor, modelării, vizualizării și chestiunilor legate de securitatea și confidențialitatea TIC. În special, disponibilitatea informațiilor și datelor privind rezultatele negative și efectele adverse ale tratamentelor trebuie îmbunătățite.

1.5.2.
     
  Îmbunătățirea instrumentelor și metodelor științifice în vederea sprijinirii elaborării politicilor și nevoilor de reglementare

Este nevoie să fie sprijinită dezvoltarea instrumentelor, integrarea și utilizarea metodelor și statisticilor științifice pentru evaluarea rapidă, precisă și predictivă a siguranței, eficacității și calității tehnologiilor și intervențiilor din domeniul sănătății, inclusiv a noilor medicamente, produse biologice, terapii avansate și dispozitive medicale. Acest lucru este valabil, în special, pentru noile evoluții în domeniu, inclusiv cele referitoare la produsele biofarmaceutice, vaccinuri, agenți antimicrobieni, terapii cu celule/țesuturi și gene, organe și transplanturi, fabricarea specializată, biobănci, noi dispozitive medicale, produse combinate, proceduri de diagnostic/tratament, teste genetice, interoperabilitate și e-sănătate, inclusiv aspectele de confidențialitate. În mod similar, este nevoie de sprijin în favoarea unor metodologii îmbunătățite de evaluare a riscurilor, de cadre de respectare, de abordări de testare și de strategii referitoare la mediu și sănătate. Există, de asemenea, necesitatea de a sprijini dezvoltarea de metode relevante pentru a sprijini evaluarea aspectelor etice ale domeniilor menționate anterior.

1.5.3.
     
  Utilizând medicina in silico pentru îmbunătățirea gestionării și prognozei bolilor

Sistemele medicale bazate pe simularea pe calculator care utilizează date specifice pacientului și se bazează pe abordări ale medicinii sistemice și pe modelarea fiziologică poate fi utilizată pentru a prognoza predispunerea la boală, evoluția bolii și probabilitatea de succes a tratamentelor medicale. Simularea bazată pe un model pot fi folosită în sprijinul studiilor clinice, predictibilității răspunsului la tratament și personalizării și optimizării tratamentului.

1.6.
     
  Furnizarea de asistență medicală și asistența integrată

1.6.1.
     Promovarea asistenței integrate

Sprijinul acordat gestionării bolilor cronice,
  inclusiv pentru pacienții cu handicap,
  din afara instituțiilor depinde, de asemenea, de îmbunătățirea cooperării între furnizorii de asistență medicală și cei de asistență socială sau informală. Cercetarea și aplicațiile inovatoare vor fi sprijinite în procesul de luare a deciziilor bazat pe
  informații distribuite care abordează atât sănătatea fizică cât și cea mintală, inclusiv aspecte psihosociale
  și pentru furnizarea de probe pentru implementări pe scară largă și comercializarea pe piață de soluții noi, inclusiv serviciile de sănătate și de asistență la distanță interoperabile.
  În special în contextul schimbărilor demografice,
  vor fi, de asemenea, sprijinite cercetarea și inovarea pentru o mai bună organizare a furnizării de servicii de asistență pe termen lung,
  precum și inovarea în materie de politici și gestionare
  .
  Punerea în aplicare a unor soluții noi și integrate de asistență vizează responsabilizarea personală și consolidarea capacităților existente și se concentrează asupra compensării deficitelor.

1.6.2

  .   Optimizarea eficienței și eficacității sistemelor de sănătate și reducerea inegalităților prin luarea deciziilor pe baza unor dovezi și diseminarea celor mai bune practici, precum și de tehnologii și soluții inovatoare

Este necesar un sprijin pentru dezvoltarea
  unei abordări sistemice a
  evaluării tehnologiilor din domeniul sănătății și a economiei sănătății, precum și pentru culegerea de probe și difuzarea de bune practici și tehnologii și soluții inovatoare în sectorul asistenței medicale, inclusiv al aplicațiilor din domeniul TIC și al e-sănătății. Vor fi susținute analizele comparative ale reformelor sistemelor de sănătate publică în Europa și în țările terțe, precum și evaluările impactului economic și social pe termen mediu și lung. Vor fi susținute analize ale nevoilor viitoare de forță de muncă în domeniul sănătății, atât în ceea ce privește efectivele, cât și competențele necesare în ceea ce privește noile modele de îngrijire. Vor fi susținute cercetările privind evoluția inegalităților în materie de sănătate, interacțiunea acestora cu alte inegalități economice și sociale și eficiența politicilor care vizează reducerea acestora în Europa și în afara acesteia. În fine, este necesar să se faciliteze evaluarea soluțiilor în domeniul siguranței pacienților și a sistemelor de asigurare a calității, inclusiv rolul pacienților privind siguranța și calitatea îngrijirii medicale.

1.7.
     Aspecte specifice privind punerea în aplicare

Punerea în aplicare a programului va include sprijin pentru transferul de cunoștințe și tehnologie și pentru alte forme de diseminare, pentru acțiunile-pilot și demonstrative la scară largă și pentru standardizare. În acest fel, se va accelera intrarea pe piață a produselor și serviciilor, iar soluțiile scalabile pentru Europa și dincolo de aceasta vor fi validate. Astfel de acțiuni vor sprijini competitivitatea industrială europeană și implicarea IMM-urilor inovatoare, dar vor impune de asemenea implicarea activă a tuturor părților interesate. Se vor căuta sinergiile cu alte programe și activități relevante, atât în sectorul public cât și în cel privat, la nivelul Uniunii, la nivel național și internațional. În special, se vor căuta sinergii cu acțiuni desfășurate în contextul programului Sănătate pentru creștere.

Grupul științific pentru sănătate va fi o platformă pentru părțile interesate fondată pe știință care elaborează contribuții științifice privind această provocare societală. Acesta va furniza o analiză coerentă fondată pe știință a blocajelor în cercetare și inovare și a oportunităților legate de această provocare societală, va contribui la definirea priorităților acesteia în materie de cercetare și inovare și va încuraja participarea științifică în cadrul acesteia la nivelul întregii UE. Prin cooperarea activă cu părțile interesate, grupul va contribui la edificarea capacităților și la promovarea schimbului de cunoștințe și a unei mai strânse colaborări în domeniu în întreaga Uniune.

Se poate avea în vedere sprijinirea inițiativelor de programare în comun (IPC) relevante și a parteneriatelor public-public și public-privat relevante.

Vor fi instituite, de asemenea, legături adecvate cu acțiunile relevante ale parteneriatelor europene pentru inovare și cu aspectele relevante ale agendelor în materie de cercetare și inovare ale platformelor tehnologice europene.

2.   SECURITATEA ALIMENTARĂ, AGRICULTURA ȘI SILVICULTURA DURABILE, CERCETAREA MARINĂ, MARITIMĂ ȘI PRIVIND APELE INTERIOARE ȘI BIOECONOMIA

2.1.   Agricultură și silvicultură durabile

Nivelul necesar de cunoștințe, instrumente, servicii și inovații sunt necesare pentru a sprijini sisteme agricole și forestiere mai productive,
  ecologice,
  eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor și reziliente, care să furnizeze cantități suficiente de alimente, hrană pentru animale, biomasă și alte materii prime, precum și servicii ecosistemice, contribuind în același timp la
  protejarea biodiversității și
  susținerea prosperității comunităților rurale. Cercetarea și inovarea vor oferi opțiuni pentru integrarea obiectivelor agronomice și de mediu în producția durabilă, astfel: creșterea productivității și eficienței resurselor
  , inclusiv a eficienței utilizării resurselor de apă,
  din agricultură;
  creșterea siguranței creșterii plantelor și animalelor;
  reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră (GES); reducerea
  producerii de deșeuri; reducerea
  scurgerilor de nutrienți
  și de alte substanțe chimice utilizate
  din terenurile cultivate în mediile terestre și acvatice; scăderea dependenței de importurile de proteine de origine vegetală în Europa; creșterea nivelului
  diversității
  în sistemele de producție primară
  , precum și susținerea recuperării diversității biologice
  .

2.1.1.   Creșterea eficienței producției și combaterea efectelor schimbărilor climatice, asigurând, în același timp, durabilitatea și reziliența

Activitățile vor consolida productivitatea, precum și capacitatea de adaptare a plantelor, animalelor și sistemelor de producție, de a face față condițiilor meteorologice/de mediu în rapidă schimbare, în condițiile unor resurse naturale din ce în ce mai puține. Inovațiile rezultate din cercetare vor contribui la trecerea la o economie cu un consum redus de energie, cu emisii reduse și cu un nivel scăzut de deșeuri
  și la reducerea cererii de resurse naturale
  de-a lungul întregului lanț de aprovizionare cu produse alimentare și hrană pentru animale. Pe lângă contribuția la securitatea alimentară vor fi create noi oportunități pentru utilizarea biomasei și a subproduselor din agricultură ▌pentru o gamă largă de aplicații nealimentare.

Vor fi urmărite abordări multidisciplinare pentru a ameliora performanța plantelor, animalelor, micro-organismelor, asigurând, în același timp, utilizarea eficientă a resurselor (apă,
  teren, sol,
  substanțe nutritive, energie
  și alți factori utilizați în producție
  ) și integritatea ecologică a zonelor rurale. Se va pune accentul pe sisteme de producție și pe practici agronomice integrate și diverse, inclusiv pe utilizarea tehnologiilor de precizie și pe strategii de intensificare ecologică care să aducă beneficii atât agriculturii convenționale cât și agriculturii biologice.
  Se va promova, de asemenea, ecologizarea urbană, cu noi forme de agricultură, horticultură și silvicultură în zonele urbane și periurbane. Acestea sunt avute în vedere prin abordarea unor noi cerințe în materie de caracteristici ale plantelor, metode de cultivare, tehnologii, comercializare și proiectare urbană, în raport cu sănătatea și bunăstarea umană, mediu și schimbări climatice.
  Ameliorarea genetică a plantelor și a animalelor pentru a obține caracteristici de adaptare,
  sănătate
  și productivitate va avea nevoie de toate abordările adecvate ale reproducției convenționale și moderne și
  de conservarea și
  o mai bună utilizare a resurselor genetice. Se va acorda o atenție corespunzătoare gestionării solurilor ▌pentru creșterea
  productivității
  recoltelor.
  Se va promova sănătatea plantelor și animalelor, ținându-se cont de obiectivul general de a asigura o producție de alimente sigure și de înaltă calitate. Activitățile în materie de sănătate și protecție a plantelor vor spori nivelul cunoștințelor și vor susține dezvoltarea unor strategii, produse și instrumente de gestionare integrată și ecologică a dăunătorilor pentru a preveni introducerea de patogeni, pentru a controla dăunătorii și bolile și pentru a reduce pierderile de producție înainte și după recoltare. În materie de sănătate animală, vor fi promovate
  strategii de eradicare
  sau gestionare eficace
  a bolilor ▌, inclusiv zoonozele
  și
  cercetările în domeniul rezistenței la antimicrobiene.
  Se va consolida controlul integrat al bolilor, paraziților și dăunătorilor, începând cu o mai bună înțelegere a interacțiunilor dintre patogeni și gazde și până la supraveghere, diagnosticare și tratamente.
  Studierea efectelor practicilor privind bunăstarea animalelor va contribui la abordarea preocupărilor societale. Domeniile enumerate mai sus vor fi susținute de mai multe cercetări fundamentale pentru a aborda aspecte biologice relevante, precum și pentru a sprijini elaborarea și punerea în aplicare a politicilor Uniunii
  și vor fi sprijinite de evaluarea adecvată a potențialului lor economic și de piață
  .

2.1.2.   Furnizarea de servicii ecosistemice și de bunuri publice

Agricultura și silvicultura sunt sisteme unice care furnizează produse comerciale, dar și bunuri publice societale dintr-o gamă mai largă (inclusiv valori culturale și de divertisment) și servicii ecologice importante, cum ar fi biodiversitatea funcțională și in situ, polenizarea,
  stocarea și redistribuirea apei,
  peisajul,
  funcționalitatea solului,
  reducerea eroziunii,
  rezistența la inundații și secetă
  și captarea carbonului/reducerea efectelor emisiilor de gaze cu efect de seră. Activitățile de cercetare
  vor contribui la o mai bună înțelegere a interacțiunilor complexe dintre sistemele de producție primară și serviciile ecosistemice și
  vor sprijini asigurarea acestor bunuri și servicii publice, prin furnizarea de soluții de gestionare, instrumente de asistență decizională și evaluarea valorii
  comerciale și
  necomerciale a acestora. Chestiunile specifice care trebuie abordate includ identificarea sistemelor de agricultură/silvicultură și modelele de peisaj
  urbane și periurbane
  care pot atinge aceste obiective. Modificări la nivelul gestionării active a sistemelor agricole – inclusiv utilizarea de tehnologii și schimbarea practicilor – va spori capacitatea de atenuare a efectelor emisiilor de GES și capacitatea de adaptare a sectorului agriculturii la efectele negative ale schimbărilor climatice.

2.1.3.   Emanciparea zonelor rurale, sprijinirea politicilor și inovarea rurală

Oportunitățile de dezvoltare pentru comunitățile rurale vor fi mobilizate prin consolidarea capacității lor de producție primară și furnizare de servicii ecosistemice, precum și prin deschiderea de căi pentru producția de produse noi și diversificate (
  inclusiv
  produse alimentare, hrană pentru animale, materiale, energie), care răspund cererii crescânde de sisteme de livrare la distanțe scurte, cu emisii reduse de dioxid de carbon.
  Știința și
  cercetarea socio-economică
  și studiile societale
  , împreună cu dezvoltarea de noi concepte și inovări instituționale, sunt necesare pentru a asigura coeziunea zonelor rurale și pentru a preveni marginalizarea economică și socială, pentru a promova diversificarea activităților economice (inclusiv sectorul serviciilor), pentru a asigura relațiile corespunzătoare între zonele rurale și cele urbane, pentru a facilita schimbul de cunoștințe, activitățile demonstrative, inovarea și diseminarea, precum și pentru a încuraja gestionarea participativă a resurselor. De asemenea, este necesar să se caute modalități în care bunuri publice din zonele rurale pot fi transformate în beneficii socio-economice locale/regionale. Nevoile de inovare definite la nivel local și regional vor fi completate de acțiuni de cercetare transsectoriale
  la nivel internațional,
  interregional și european. Prin furnizarea instrumentelor analitice, indicatorilor, modelelor
  integrate
  și activităților orientate spre viitor necesare, proiectele de cercetare vor sprijini factorii de decizie și alți actori implicați în punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea strategiilor, politicilor și legislației relevante nu numai pentru zonele rurale, ci și pentru întreaga bioeconomie. Instrumente și date sunt, de asemenea, necesare pentru a permite o bună evaluare a posibilelor compromisuri între diferitele tipuri de utilizare a resurselor (teren, apă,
  sol, substanțe nutritive, energie
  și alți factori de producție) și produse bioeconomice. Vor fi abordate evaluarea socio-economică și comparativă a sistemelor de agricultură/silvicultură și performanța în ceea ce privește durabilitatea.

2.1.4.
     
  Silvicultura durabilă

Scopul este de a produce în mod durabil bioproduse, bioecosisteme, bioservicii (inclusiv servicii legate de apă și de atenuarea schimbărilor climatice) și suficientă biomasă, ținând seama în mod corespunzător de aspectele economice, ecologice și sociale ale silviculturii, precum și de diferențele regionale. În ansamblu, activitățile din sectorul silviculturii vor încerca să promoveze pădurile multifuncționale care oferă o varietate de beneficii ecologice, economice și sociale. Activitățile se vor axa pe dezvoltarea în continuare a sistemelor de silvicultură durabile care pot face față provocărilor și cererilor societale, inclusiv necesitățile proprietarilor de păduri, prin introducerea unor abordări multifuncționale care să reconcilieze necesitatea atingerii unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii, ținând seama de schimbările climatice. Aceste sisteme de silvicultură durabile sunt esențiale pentru consolidarea rezilienței pădurilor și protecția biodiversității și pentru a răspunde cererii sporite de biomasă. Acestea vor trebui să se bazeze pe cercetări privind sănătatea copacilor, protejarea pădurilor și regenerarea în urma incendiilor.

2.2.   O industrie agroalimentară durabilă și competitivă pentru o alimentație sigură și sănătoasă

Trebuie să fie abordate nevoile consumatorilor de produse alimentare sigure, sănătoase,
  de înaltă calitate
  și la prețuri accesibile, analizând în același timp impactul comportamentului în materie de consum alimentar și al producției de produse alimentare și hrană pentru animale asupra sănătății umane,
  a mediului
  și a ecosistemului
  în ansamblu
  . Vor fi evaluate securitatea și siguranța alimentelor și a hranei pentru animale, competitivitatea industriei agroalimentare europene, precum și durabilitatea producției, ofertei
  și consumului
  de produse alimentare, acoperind întregul lanț alimentar și serviciile conexe, fie convenționale sau organice, de la producția primară la consum. Această abordare va contribui la (a) atingerea obiectivului de siguranță și securitate a produselor alimentare pentru toți europenii și eradicarea foametei în lume (b) reducerea sarcinii bolilor legate de alimente și alimentație prin promovarea tranziției către alimentații sănătoase și durabile, prin educarea consumatorilor și inovațiile în
  agricultură și în
  industria alimentară (c) reducerea consumului de apă și de energie în procesarea alimentelor, transport și distribuție (d) reducerea deșeurilor alimentare cu 50 % până în 2030
  și (e) obținerea unei game largi de hrană sănătoasă, de înaltă calitate și sigură pentru toți
  .

2.2.1.   Alegeri informate ale consumatorului

Vor fi abordate preferințele consumatorilor, atitudinile, nevoile, comportamentul, stilul de viață
  , educația și componenta culturală a calității alimentelor
  , iar comunicarea dintre consumatori și comunitatea de cercetare privind lanțul alimentar
  și părțile interesate din cadrul acesteia
  va fi consolidată pentru
  a îmbunătăți înțelegerea publicului asupra producției alimentare în general și pentru a permite
  o alegere în cunoștință de cauză, un consum durabil
  și sănătos
  și impactul acestora asupra producției, creșterii favorabile incluziunii și a calității vieții, în special în cazul grupurilor vulnerabile. Inovările sociale vor răspunde provocărilor societale, iar modelele și metodologiile
  predictive
  inovatoare din știința consumatorului vor furniza datele comparabile și vor pune bazele pentru răspunsul la nevoile strategice ale Uniunii.

2.2.2.   Alimente sănătoase și sigure și alimentație pentru toți

Vor fi abordate nevoile nutriționale,
  dieta echilibrată
  și impactul alimentelor asupra funcțiilor fiziologice și performanței fizice și mentale, precum și legăturile dintre alimentație,
  tendințele demografice (cum ar fi îmbătrânirea) și bolile și afecțiunile
  cronice ▌. Vor fi identificate soluțiile și inovările legate de alimentație care conduc la ameliorări ale sănătății și bunăstării. Contaminarea chimică și microbiană a alimentelor și a hranei pentru animale, riscurile și expunerile
  , precum și alergenii,
  vor fi
  analizate
  , evaluate, monitorizate, controlate și urmărite pe tot parcursul lanțurilor de aprovizionare cu alimente
  , hrană pentru animale
  și apă potabilă de la producție și depozitare până la prelucrare, ambalare, distribuție, aprovizionare și preparare la domiciliu. Inovările în privința siguranței alimentare, instrumente
  mai bune de evaluare a riscurilor și a raportului riscuri-beneficii, precum și
  de comunicare a riscului și standarde îmbunătățite de siguranță alimentară
  care urmează a fi implementate în întregul lanț alimentar
  vor duce la o încredere și o protecție sporită a consumatorilor din Europa. La nivel mondial îmbunătățirea standardelor de siguranță alimentară va contribui, de asemenea, la creșterea competitivității industriei alimentare europene.

2.2.3.   O industrie agroalimentară durabilă și competitivă

Va fi abordată necesitatea industriei alimentare și a furajelor de a face față problemelor sociale, ecologice, climatice și a celor legate de schimbările economice de la nivel local la nivel global, în toate etapele lanțului de producție a hranei pentru animale și a produselor alimentare, inclusiv conceperea produselor alimentare, prelucrarea, ambalarea, controlul procesului, reducerea deșeurilor, valorizarea subproduselor și utilizarea sau eliminarea în siguranță a subproduselor de origine animală. Vor fi generate procese
  și tehnologii
  inovatoare și durabile, eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor și produse diversificate, sigure,
  sănătoase,
  la prețuri rezonabile și de înaltă calitate
  , în sprijinul cărora se vor aduce dovezi științifice
  . Acest lucru va întări potențialul de inovare al lanțului european de aprovizionare cu alimente, îi va spori competitivitatea, va genera creștere economică și locuri de muncă și va permite industriei alimentare europene să se adapteze la schimbări. Alte aspecte de abordat sunt trasabilitatea, logistica și serviciile, factorii socio-economici
  și culturali, bunăstarea animalelor și alte aspecte etice
  , reziliența lanțului alimentar la riscurile de mediu și climatice, precum și limitarea impactului negativ pe care îl au activitățile lanțului alimentar și schimbările din alimentație, precum și sistemele de producție în schimbare asupra mediului.

2.3.   Valorificarea potențialului resurselor biologice acvatice

Una dintre caracteristicile principale ale resurselor acvatice vii este aceea că sunt regenerabile iar exploatarea durabilă a acestora depinde de înțelegerea aprofundată și de un înalt grad de calitate și productivitate a ecosistemelor acvatice. Scopul global este
  de a gestiona
  resursele acvatice vii pentru a maximiza beneficiile/avantajele sociale și economice pe care le oferă oceanele, mările
  și apele interioare
  ale Europei.

Aceasta include necesitatea de a optimiza contribuția durabilă a pescuitului și acvaculturii la securitatea alimentară în contextul economiei globale și de a reduce dependența puternică a Uniunii de importurile de fructe de mare (aproximativ 60 % din totalul consumului european de fructe de mare depinde de import, Uniunea fiind cel mai mare importator mondial de produse pescărești), și de a stimula
  inovația în domeniul marin și maritim, prin biotehnologii
  pentru a alimenta o creștere economică „albastră”
  inteligentă
  . În conformitate cu cadrele politicii actuale,
  în special politica maritimă integrată și Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”
  , activitățile de cercetare vor sta la baza abordării ecosistemice a gestionării și exploatării resurselor naturale,
  permițând totodată utilizarea durabilă a bunurilor și serviciilor marine, și a „ecologizării” sectoarelor
  implicate.

2.3.1.   Dezvoltarea pescuitului durabil și ecologic

Noua politică comună în domeniul pescuitului, Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin” și strategia Uniunii privind biodiversitatea, fac un apel la un pescuit european mai durabil, competitiv și ecologic. Evoluția spre o abordare ecosistemică a gestionării pescuitului va necesita o înțelegere aprofundată a ecosistemelor marine. Noi cunoștințe, instrumente și modele vor fi elaborate pentru a asigura o mai bună înțelegere a ceea ce face ca ecosistemele marine să fie sănătoase și productive și pentru a evalua și atenua impactul activităților de pescuit asupra ecosistemelor marine (inclusiv de adâncime). Vor fi dezvoltate noi strategii
  și tehnologii
  de captură care aduc servicii societății menținând în același timp ecosisteme marine sănătoase. Vor fi măsurate efectele socio-economice ale opțiunilor de gestionare. Efectele și adaptarea la schimbările de mediu, inclusiv schimbările climatice, vor fi, de asemenea, examinate împreună cu noile instrumente de
  evaluare și
  gestionare pentru a face față riscului și incertitudinii. Activitățile vor sprijini cercetarea privind biologia, genetica și dinamica populațiilor de pește, asupra rolului principalelor specii în ecosisteme, cu privire la activitățile de pescuit și la activitățile de monitorizare, privind comportamentele din sectorul pescuitului și adaptarea la noile piețe (de exemplu, etichetarea ecologică) privind implicarea sectorului pescuitului în procesul de luare a deciziilor. Utilizarea partajată a spațiului maritim cu alte activități,
  în special
  în zona litorală, precum și consecințele socioeconomice ale acesteia vor fi, de asemenea, abordate.

2.3.2.   Dezvoltarea

  unei acvaculturi

  europene competitive

  și ecologice

Acvacultura durabilă
  are un mare potențial pentru dezvoltarea produselor sigure, sănătoase și competitive, concepute în funcție de necesitățile și preferințele consumatorilor, precum și pentru servicii de mediu (bioremediere, utilizarea terenurilor, administrarea apelor, etc.) și producerea de energie, dar ea trebuie să se realizeze pe deplin în Europa. Cunoștințele și tehnologiile vor fi consolidate în toate aspectele legate de domesticirea speciilor stabilite și diversificarea către specii noi, luând în considerare interacțiunile dintre acvacultură și ecosistemele acvatice
  , pentru a reduce impactul acesteia asupra mediului,
  și efectele schimbărilor climatice și modul în care sectorul se poate adapta la acestea.
  Continuarea eforturilor de cercetare este deosebit de necesară în domeniul sănătății și bolilor organismelor acvatice din crescătorii (inclusiv instrumentele și metodele de prevenire și atenuare), cu privire la aspecte legate de nutriție (inclusiv dezvoltarea ingredientelor și hranei alternative, adaptate pentru acvacultură) și cu privire la reproducere și creștere, care sunt printre principalele obstacole în calea dezvoltării durabile a acvaculturii europene.
  Inovarea va fi, de asemenea, promovată pentru sisteme de producție durabile în zonele interioare, în zona litorală și în larg.
  Vor fi luate, de asemenea, în considerare caracteristicile specifice regiunilor ultraperiferice ale Europei.
  Va fi acordată o atenție deosebită înțelegerii dimensiunilor sociale și economice ale sectorului, care să stea la baza unei producții eficiente din punct de vedere energetic și al costurilor, care să corespundă pieței și așteptărilor consumatorilor, asigurând, în același timp, competitivitatea și perspectivele atractive pentru investitori și producători.

2.3.3.   Stimularea inovării în domeniul marin

  și maritim

  prin intermediul biotehnologiei

Mai mult de 90 % din biodiversitatea marină rămâne neexplorată, oferind un potențial imens pentru descoperirea unor specii noi și aplicațiile în domeniul biotehnologiilor marine, prevăzut să genereze o creștere anuală de 10 % pentru acest sector. Se va acorda sprijin explorării și exploatării în continuare a potențialului considerabil oferit de biodiversitatea marină și biomasa acvatică de a introduce noi procese, produse și servicii inovatoare
  și durabile
  pe piețe, cu aplicații potențiale în sectoare precum industria materialelor și industria chimică, sectorul farmaceutic, piscicultură și acvacultură, aprovizionare cu energie și cosmetice.

2.4.   Bioindustrii durabile și competitive și sprijinirea dezvoltării unei bioeconomii europene

Obiectivul general este de a accelera transformarea industriei europene bazată pe combustibili fosili într-o industrie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, eficientă din punct de vedere al resurselor și durabilă. Cercetarea și inovarea vor pune la dispoziție mijloacele de a reduce dependența de combustibilii fosili a Uniunii și va contribui la îndeplinirea obiectivelor politicilor privind energia și schimbările climatice pentru 2020 (10 % din combustibilii pentru transporturi din surse regenerabile de energie și o reducere de 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră). Estimările concluzionează că o trecere la materii prime biologice și metode de transformare biologică ar putea duce la economii de până la 2,5 miliarde de tone de echivalent CO2 pe an până în 2030, piețe mai mari pentru materiile prime ecologice și noi produse de consum. Exploatarea acestui potențial necesită obținerea unei baze de cunoștințe vaste și dezvoltarea de (bio)tehnologii relevante, concentrându-se în principal pe trei elemente esențiale: a) transformarea proceselor actuale bazate pe combustibili fosili în procese bazate pe biotehnologii, eficiente din punct de vedere al resurselor și energiei; b) instituirea unor lanțuri de aprovizionare fiabile
  , durabile
  și corespunzătoare pentru biomasă și
  a unor fluxuri de subproduse și
  deșeuri,
  precum și a unei rețele extinse
  de biorafinării în întreaga Europă; și c) sprijinirea dezvoltării pieței pentru bioproduse și bioprocese
  , ținând seama de riscurile și beneficiile asociate
  . Se vor căuta sinergii cu obiectivul specific „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale”.

2.4.1.   Încurajarea bioeconomiei pentru industriile ecologice

Vor fi sprijinite progrese majore către o industrie cu emisii reduse de dioxid de carbon, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și durabilă, prin descoperirea și exploatarea resurselor biologice terestre și acvatice, minimizând în același timp efectele negative asupra mediului
  și amprenta de apă, de exemplu, prin instituirea de circuite închise de nutrienți, inclusiv între zonele urbane și cele rurale
  . Ar trebui să fie examinate combinațiile posibile între diferitele utilizări ale biomasei.
  Activitățile ar trebui să se concentreze pe biomasă nealimentară competitivă și să ia în considerare, de asemenea, sustenabilitatea sistemelor aferente de utilizare a terenurilor.
  Va fi vizată dezvoltarea unor bioproduse și compuși activi din punct de vedere biologic pentru industrie și consumatori cu privire la noi calități, funcționalități și durabilitate mai bună. Valoarea economică a resurselor regenerabile, a deșeurilor biodegradabile și a subproduselor acestora va fi maximizată prin instituirea unor procese noi și eficiente din punctul de vedere al resurselor
  , inclusiv prin transformarea deșeurilor biologice urbane în mijloace de producție pentru agricultură
  .

2.4.2.   Dezvoltarea de biorafinării integrate

Vor fi susținute activități pentru a stimula bioprodusele durabile, produsele intermediare și bioenergia/biocombustibilii, în special concentrându-se pe o abordare în cascadă, prioritizând generarea de produse cu o valoare adăugată mare. Vor fi elaborate tehnologii și strategii pentru a asigura aprovizionarea cu materii prime. Îmbunătățirea seriei de tipuri de biomasă care pot fi utilizate în a doua și a treia generație de biorafinării, inclusiv silvicultura, deșeurile biodegradabile și subprodusele industriale, va ajuta la evitarea conflictelor produse alimentare/combustibili și va sprijini în continuare dezvoltarea economică
  și ecologică
  a zonelor rurale și litorale din Uniune.

2.4.3.   Sprijinirea dezvoltării pieței pentru bioproduse și bioprocese

Măsurile vizând cererea vor deschide noi piețe pentru inovarea prin biotehnologie. Standardizarea
  și certificarea
  la nivelul Uniunii și la nivel internațional este necesară, printre altele, pentru determinarea bioconținutului, funcționalităților produsului și capacității de biodegradare. Metodologiile și abordările pentru analiza ciclului de viață trebuie să fie dezvoltate în continuare și adaptate în mod continuu la progresele științifice și industriale. Activitățile de cercetare care sprijină activitățile de reglementare și standardizare
  (inclusiv armonizarea standardelor internaționale)
  ale produselor și proceselor în domeniul biotehnologiei sunt considerate esențiale pentru sprijinirea procesului de creare de noi piețe și pentru materializarea oportunităților de schimburi comerciale.

2.5.
     
  Cercetarea marină și maritimă transversală

Obiectivul este de a crește impactul mărilor și oceanelor UE asupra societății și a creșterii economice prin exploatarea resurselor marine, precum și prin utilizarea diverselor surse de energie marină și a gamei largi de utilizări diferite pe care le pot avea mările. Activitățile se vor concentra pe provocările științifice și tehnologice marine și maritime transversale pentru deblocarea potențialului mărilor și oceanelor în toate industriile marine și maritime, depunând totodată eforturi pentru protecția mediului și adaptarea la schimbările climatice. O abordare strategică coordonată pentru cercetările marine și maritime, prevăzută pentru toate provocările și pilonii programului-cadru Orizont 2020, va sprijini, de asemenea, punerea în aplicare a politicilor relevante ale Uniunii pentru a contribui la realizarea obiectivelor-cheie de creștere „albastră”.

Ca urmare a naturii multidisciplinare a cercetării marine și maritime, se va urmări coordonarea strânsă și activitățile comune cu alte părți ale programului Orizont 2020, mai ales Provocări societale 5.

2.5.1.
     
  Impactul schimbărilor climatice asupra ecosistemelor marine și asupra economiei maritime

Vor fi sprijinite activități menite să sporească nivelul actual de înțelegere a funcționării ecosistemelor marine și a interacțiunilor dintre oceane și atmosferă. Acestea vor spori capacitatea de evaluare a rolului oceanelor asupra climei și a impactului schimbărilor climatice și al acidificării oceanelor asupra ecosistemelor marine și a zonelor litorale.

2.5.2.
     
  Dezvoltarea potențialului resurselor marine prin intermediul unei abordări integrate

Stimularea creșterii sustenabile și pe termen lung în domeniul maritim și crearea sinergiilor în cadrul tuturor sectoarelor maritime necesită o abordare integrată. Activitățile de cercetare se vor concentra asupra conservării mediului marin, precum și asupra impactului activităților și produselor maritime asupra sectoarelor nemaritime. Ele vor permite obținerea unor progrese în domeniul ecoinovării, de exemplu noi produse și procese și aplicarea conceptelor, instrumentelor și măsurilor de gestionare pentru evaluarea și reducerea impactului acțiunilor umane asupra mediului marin în vederea tranziției către o gestionare durabilă a activităților maritime.

2.5.3.
     
  Concepte și tehnologii transversale care permit creșterea în domeniul maritim

Progresele în domeniul tehnologiilor generice transversale (de exemplu TIC, electronică, nanomateriale, aliaje, biotehnologii etc.) și noile evoluții și concepte în domeniul ingineriei vor continua să genereze creștere. Activitățile vor permite descoperiri majore în domeniul cercetării marine și maritime și al observării oceanului (de exemplu, cercetare la mare adâncime, sisteme de observare, senzori, sisteme automate de monitorizare și supraveghere a activităților, de monitorizare a biodiversității marine și a riscurilor geologice marine, vehicule cu comandă de la distanță etc.). Obiectivul este reducerea impactului asupra mediului marin (de exemplu, al zgomotului subacvatic, al introducerii de specii invazive și a poluanților din mare și de pe uscat etc.) și minimizarea amprentei de carbon a activităților umane. Tehnologiile generice transversale vor sta la baza punerii în aplicare a politicilor marine și maritime ale Uniunii.

2.6.   
  Aspecte specifice privind punerea în aplicare

Dincolo de sursele generale de consultanță externe, se va urmări realizarea de consultări pe o serie de teme specifice din partea Comitetului permanent privind cercetarea agricolă (SCAR), în special cu privire la aspectele strategice prin activități prospective, precum și cu privire coordonarea cercetării agricole la nivel național și al Uniunii. Vor fi instituite ▌legături adecvate cu acțiunile
  relevante ale parteneriatelor europene
  pentru inovare
  și cu aspectele relevante ale programele în materie de cercetare și inovare ale platformelor tehnologice europene
  .

Impactul potențial și difuzarea rezultatelor cercetării vor fi susținute activ prin acțiuni specifice privind comunicarea, schimbul de cunoștințe și implicarea diverșilor actori pe tot parcursul proiectelor. Punerea în aplicare va combina o serie largă de activități, inclusiv activități demonstrative și activități pilot substanțiale. Va fi facilitat accesul liber la rezultatele cercetării și vor fi promovate bunele practici ▌.

Ajutorul specific pentru IMM-uri va permite o participare crescută a fermelor, pescarilor, cât și a celorlalte tipuri de
  IMM-uri
  la cercetare și activități demonstrative. Nevoile specifice din sectorul producției primare pentru serviciile de sprijinire a inovării și structurile de informare vor fi luate în considerare. Punerea în aplicare va combina o gamă largă de activități, inclusiv acțiuni de schimb de cunoștințe, în cadrul cărora implicarea agricultorilor
  sau a altor producători primari
  și a intermediarilor va fi asigurată în mod activ, în vederea rezumării nevoilor de cercetare ale utilizatorilor finali. Va fi facilitat accesul liber la rezultatele cercetării și vor fi promovate bunele practici.

Sprijinul pentru
  aspectele legate de standardizare și reglementare
  va fi utilizat pentru a contribui la accelerarea procesului de introducere pe piață a noilor biomărfuri și bioservicii.

Se poate avea în vedere sprijinirea inițiativelor de programare în comun (IPI)
  relevante și a parteneriatelor public-public și
  public-privat
  relevante
  .

Vor fi căutate sinergii și se va continua implementarea prin alte fonduri ale Uniunii legate de această provocare societală, cum ar fi Fondul pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP).

Vor fi desfășurate activități orientate spre viitor în sectoarele bioeconomiei, inclusiv dezvoltarea bazelor de date, a indicatorilor și a modelelor în vederea abordării problemelor globale, europene, naționale și regionale. Se creează un observator european al bioeconomiei pentru descrierea și monitorizarea la nivelul Uniunii și la nivel mondial a activităților de cercetare și inovare
  , inclusiv pentru evaluarea tehnologică,
  pentru dezvoltarea unor indicatori-cheie de performanță și monitorizarea politicilor de inovare în domeniul bioeconomiei.

3.   SURSE DE ENERGIE SIGURE, CURATE ȘI EFICIENTE

3.1.   Reducerea consumului energetic și a amprentei de carbon prin utilizarea durabilă și inteligentă

Sursele de energie și modelele de consum ale industriilor,
  sistemelor de transport
  , construcțiilor,
  districtelor,
  orașelor și municipiilor europene sunt în mare măsură nesustenabile, ceea ce conduce la un impact semnificativ asupra mediului și schimbărilor climatice.
  O gestionare a energiei în timp real pentru clădirile noile și cele deja existente
  cu emisii aproape de zero,
  cu consum energetic aproape de zero și cu bilanț energetic pozitiv, pentru clădirile modernizate, precum și clădirile active,
  industrii foarte eficiente din resurse regenerabile și
  luarea
  în masă de către întreprinderi, persoane fizice, comunități, orașe
  și districte
  a unor soluții de eficiență energetică vor necesita nu doar progrese tehnologice, ci și soluții de natură netehnologică, cum ar fi noile servicii de consultanță, finanțare și de gestionare a cererii
  , dar și o contribuție din partea științelor sociale și comportamentale, ținând seama în același timp de aspectele legate de acceptarea publică
  . Astfel, eficiența energetică
  îmbunătățită
  poate asigura una dintre cele mai rentabile modalități de a reduce cererea de energie, sporind astfel siguranța aprovizionării cu energie, reducând impactul asupra mediului și asupra climei și stimulând competitivitatea.
  Pentru a răspunde acestor provocări, este important să se dezvolte în continuare energia din surse regenerabile și să se exploateze potențialul eficienței energetice.

3.1.1.   Introducerea în masă pe piață a tehnologiilor și serviciilor pentru o utilizare inteligentă și eficientă a energiei

Reducerea consumului de energie și eliminarea risipei de energie, asigurând în același timp serviciile de care societatea și economia au nevoie, necesită nu numai introducerea pe piața de masă a unui număr mai mare de
  echipamente,
  produse și servicii mai eficiente, mai inteligente, ecologice și competitive din punctul de vedere al costurilor, dar și integrarea componentelor și dispozitivelor astfel încât să coopereze în vederea optimizării utilizării globale a energiei pentru clădiri, servicii și industrie.

Pentru a asigura adoptarea integrală de către consumatori și avantaje depline pentru aceștia (inclusiv posibilitatea de a-și monitoriza consumul propriu), performanța energetică a acestor tehnologii și servicii trebuie adaptată și optimizată pentru și în mediul lor de aplicare. Aceasta necesită ▌cercetarea, dezvoltarea și testarea tehnologiilor inovatoare ale informației și comunicațiilor (TIC) și tehnici de monitorizare și control,
  precum
  și proiecte demonstrative pe scară largă și activități de aplicare în practică înainte de comercializare pentru a asigura interoperabilitatea și scalabilitatea. Asemenea proiecte ar trebui să vizeze
  o contribuție semnificativă la reducerea sau optimizarea consumului global de energie și a costurilor energiei prin
  elaborarea de proceduri comune pentru colectarea, centralizarea și analizarea datelor privind consumul de energie și emisiile pentru îmbunătățirea caracterului măsurabil, transparenței, acceptabilității
  publice
  , planificării și vizibilității utilizării energiei și a impactului acesteia asupra mediului.
  Ar trebui ca în aceste proiecte să se asigure securitatea și confidențialitatea din momentul proiectării pentru a proteja tehnicile de monitorizare și control. Elaborarea unor platforme și aplicarea lor pentru a se verifica stabilitatea unor astfel de sisteme va ajuta la asigurarea fiabilității.

3.1.2.   Deblocarea potențialului în ceea ce privește sistemele regenerabile de încălzire-răcire

O parte importantă a energiei din Uniune este consumată pentru climatizare, iar elaborarea unor tehnologii eficiente și rentabile, a unor tehnici de integrare a sistemului, de exemplu, conexiunea la rețea cu limbi și servicii standardizate în acest domeniu ar avea un impact major în reducerea cererii de energie. Acest lucru necesită cercetare și activități demonstrative ale unor
  noi tehnici de proiectare,
  sisteme și componente, pentru aplicații industriale
  , comerciale
  și rezidențiale, de exemplu furnizarea de apă caldă, încălzirea și răcirea spațiului descentralizată și la nivel de cartiere. Aceasta ar trebui să includă tehnologii diferite: energia termică solară, geotermală, pe bază de biomasă, pompe de căldură și cogenerarea eficientă de energie termică și electrică
  , recuperarea energiei reziduale
  etc., și să îndeplinească cerințele privind clădirile și cartierele cu consum de energie aproape zero
  , precum și să sprijine clădirile inteligente
  . Sunt necesare progrese suplimentare, în special
  în depozitarea energiei termice
  din surse de energie regenerabile și stimularea dezvoltării și implementării de combinații eficiente de sisteme de încălzire și de răcire hibrid pentru aplicații centralizate și descentralizate.

3.1.3.   Încurajarea orașelor și comunităților inteligente

Zonele urbane se numără printre cei mai mari consumatori de energie din Uniune și emit o parte tot atât de importantă de gaze cu efect de seră, generând o cantitate semnificativă de poluanți atmosferici. În același timp, zonele urbane sunt afectate de scăderea calității aerului și de schimbările climatice și trebuie să dezvolte propriile strategii de atenuare a efectelor și de adaptare. Găsirea de soluții energetice inovatoare (
  de exemplu,
  eficiența energetică, sisteme de alimentare cu energie electrică și de climatizare
  , precum și integrarea de materiale reciclabile în mediul construit
  ), integrate cu sisteme de
  transport, soluții de construcții și planificare urbană inteligente,
  tratare a apei
  și a
  deșeurilor, precum și soluții TIC pentru mediul urban sunt, așadar, un element esențial în tranziția spre o societate cu emisii reduse de dioxid de carbon. Trebuie preconizate inițiative specifice în sprijinul convergenței lanțurilor valorice industriale ale sectorului energiei, transporturilor și TIC pentru aplicații urbane inteligente. În același timp, noi modele tehnologice, organizaționale, de planificare și de afaceri trebuie să fie elaborate și testate, la capacitate integrală, în funcție de nevoile și mijloacele orașelor și comunităților
  și ale cetățenilor acestora
  . Cercetarea este necesară, de asemenea, pentru a înțelege aspectele sociale, economice, culturale
  și de mediu
  care sunt implicate în această transformare.

3.2.   Furnizarea de energie electrică cu costuri și cu emisii de dioxid de carbon reduse

Energia electrică va juca un rol central în crearea unei economii cu emisii scăzute de carbon, durabilă din punct de vedere ecologic.
  În centrul acestei evoluții se află sursele regenerabile de energie.
  Recurgerea la producția de energie electrică cu emisii reduse de dioxid de carbon este prea lentă din cauza costurilor ridicate. Există o nevoie presantă de a găsi soluții care să reducă semnificativ costurile, cu performanțe și durabilitate
  și acceptabilitate publică
  sporite pentru a accelera răspândirea pe piață a producției de energie electrică cu emisii reduse de dioxid de carbon
  , fiabile și ieftine
  .
  Activitățile se concentrează pe cercetare, dezvoltare și demonstrații la scară completă a unor surse regenerabile inovatoare, inclusiv sisteme energetice de dimensiuni mici și foarte mici, centrale energetice pe bază de combustibili fosili eficiente, flexibile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon și tehnologii de captare și stocare sau de reutilizare a dioxidului de carbon.

3.2.1.   Dezvoltarea întregului potențial al energiei eoliene

Obiectivul avut în vedere pentru energia eoliană este de a reduce costul producției de energie electrică din energia eoliană pe uscat și în larg, cu până la aproximativ 20 % până în 2020, în comparație cu 2010, de a pune în funcțiune mai multe centrale eoliene în larg și de a permite buna integrare în rețeaua de energie electrică. Se va pune accentul pe dezvoltarea, testarea și activitățile demonstrative ale viitoarei generații de sisteme de conversie a energiei eoliene de scară mai mare
  (inclusiv sisteme inovatoare de stocare a energiei)
  , eficiență de conversie mai mare, mai mare disponibilitate, pe uscat și în larg (inclusiv în zone izolate și în medii cu condiții climatice potrivnice), precum și a unor noi procese de fabricare în serie.
  Se va ține seama de aspectele legate de mediu și biodiversitate ale dezvoltării energiei eoliene.

3.2.2.   Dezvoltarea unor sisteme de energie solară eficiente, fiabile și competitive din punct de vedere al costurilor

Costul energiei solare, care acoperă energia fotovoltaică (PV – photovoltaics) și concentrarea energiei solare (CSP), ar trebui să fie redus la jumătate până în 2020 în comparație cu anul 2010, în cazul în care se dorește
  creșterea semnificativă a ponderii acesteia
  pe piața energiei electrice.

Pentru PV, aceasta va avea nevoie de
  continuarea cercetării
  privind
  , printre altele,
  concepte și sisteme noi, activități demonstrative și testarea producției de serie în vederea implementării la scară largă
  și a integrării în clădiri a energiei fotovoltaice
  .

Pentru CSP, se va pune accentul pe dezvoltarea de modalități de creștere a eficienței, reducând totodată costurile și impactul asupra mediului, care să permită o extrapolare industrială a tehnologiilor demonstrate prin construirea de primelor centrale energetice de acest tip. Vor fi testate soluții de a combina eficient producția de energie electrică solară cu desalinizarea apei.

3.2.3.   Dezvoltarea competitivă și sigură din punct de vedere ecologic a tehnologiilor pentru captarea, transportul stocarea
  și reutilizarea
  CO2

Captarea și stocarea dioxidului de carbon (CSC) constituie o opțiune care trebuie larg implementată la scară comercială la nivel mondial pentru a face față provocării pe care o reprezintă producția de energie electrică fără emisii de carbon și industria cu emisii reduse de carbon până în 2050. Obiectivul este de a minimiza costul suplimentar al CSC în sectorul energetic pentru centralele energetice care utilizează
  șist bituminos,
  gaz și cărbune în comparație cu centralele fără CSC echivalente și instalațiile industriale mari consumatoare de energie.

Va fi acordat un sprijin, în special, pentru a demonstra lanțul CSC complet pentru o gamă reprezentativă din diferitele opțiuni tehnologice de captare, transport, stocare
  și reutilizare
  . Acestea vor fi însoțite de activități de cercetare pentru a dezvolta în continuare aceste tehnologii și pentru a asigura tehnologii de captare mai competitive, componente îmbunătățite, sisteme și procese integrate, stocarea geologică sigură, precum și soluții raționale
  și acceptare publică
  pentru reutilizarea CO2 captat pentru a permite utilizarea comercială a tehnologiilor CSC pentru centralele energetice pe bază de combustibili fosili și alte industrii cu emisii ridicate de dioxid de carbon care vor intra în exploatare după 2020.
  Se va acorda, de asemenea, sprijin pentru tehnologiile curate de ardere a cărbunelui, drept tehnologii complementare CSC.

3.2.4.   Dezvoltarea opțiunilor de energie geotermală, energie hidraulică, marină și alte opțiuni de energie regenerabile

Energia geotermală, hidroelectrică și energia marină, precum și alte surse de energie regenerabilă pot contribui la decarbonizarea sistemelor energetice europene, consolidând totodată flexibilitatea lor către o producție și utilizare a energiei variabilă. Obiectivul este
  să se dezvolte în continuare
  și să se aducă la maturitate comercială tehnologiile durabile și eficiente din punctul de vedere al costurilor, care să permită implementarea pe scară largă industrială, inclusiv integrarea în rețea.
  Sistemele geotermale îmbunătățite reprezintă o tehnologie care ar trebui să continue să facă obiectul cercetării, dezvoltării și demonstrării, în special în domeniile explorării, forării și producerii de agent termic.
  Energia oceanică, cum ar fi energia maremotrică, a curenților sau a valurilor
  și energia osmotică
  oferă ▌energie previzibilă, cu zero emisii
  și poate, de asemenea, să contribuie la dezvoltarea potențialului deplin al energiei eoliene în larg (într-o combinare a energiilor marine)
  . Activitățile de cercetare ar trebui să includă cercetarea inovatoare la scară de laborator a componentelor și materialelor fiabile și cu cost redus într-un mediu cu o coroziune ridicată și depuneri organice precum și activități demonstrative în condițiile diverse care se găsesc în apele europene.

3.3.   Combustibili alternativi și surse mobile de energie

Îndeplinirea obiectivelor europene privind energia și reducerea CO2 necesită, de asemenea, dezvoltarea de noi carburanți și surse de energie mobile. Acest lucru este deosebit de important pentru a face față provocării pe care o reprezintă un transport inteligent, ecologic și integrat. Lanțurile valorice pentru aceste tehnologii și combustibili alternativi nu sunt suficient dezvoltate și trebuie să fie accelerate pentru a se ajunge la o scară demonstrativă.

3.3.1.   Bioenergie

  mai

  competitivă și durabilă

Obiectivul bioenergiei este de a aduce tehnologiile cele mai promițătoare la maturitate comercială pentru a permite producția pe scară largă și durabilă de biocombustibili avansați ▌, din diferite lanțuri valorice
  într-o abordare de biorafinare, pentru transportul de suprafață, maritim și aerian
  și cogenerarea extrem de eficientă de energie termică și electrică
  și „gaz verde”
  din biomasă
  și deșeuri
  , inclusiv CSC. Obiectivul este acela de a dezvolta și demonstra tehnologia pentru diferitele opțiuni în materie de bioenergie la diferite scări, ținând seama de condițiile geografice și climatice diferite, precum și de constrângerile de ordin logistic
  , minimizând în același timp impactul social și de mediu negativ legat de destinația terenurilor
  . Cercetarea pe termen mai lung va sprijini dezvoltarea unei industrii sustenabile a bioenergiei dincolo de 2020. Aceste activități vor completa activitățile de cercetare din amonte (
  de exemplu,
  materii prime, bioresurse) și din aval (
  de exemplu,
  integrarea în parcuri de vehicule) desfășurate în cadrul altor provocări societale relevante.

3.3.2.   Reducerea timpului necesar pentru a ajunge pe piață pentru tehnologiile bazate pe hidrogen și pile de combustie

Pilele de combustie și hidrogenul au un mare potențial pentru a contribui la abordarea provocărilor energetice cu care se confruntă Europa. Aducerea acestor tehnologii la competitivitate pe piață va necesita o reducere importantă a costurilor. Ca o exemplificare, costul sistemelor de pile de combustie pentru transport va trebui să fie redus de 10 ori, în următorii 10 ani. Pentru a realiza acest lucru, se va acorda asistență pentru activitățile demonstrative și pentru activități de aplicare în practică înainte de comercializare pentru aplicații portabile, staționare
  și microstaționare
  , de transport și serviciile conexe, precum și pentru cercetarea pe termen lung și dezvoltarea tehnologică pentru a constitui un lanț competitiv în domeniul pilelor de combustie și o producție și infrastructură pentru hidrogen durabilă pe întreg teritoriul Uniunii. Este nevoie de o cooperare puternică la nivel național și internațional pentru a permite progrese pe piață la scară suficient de mare, inclusiv dezvoltarea de standarde adecvate.

3.3.3.   Noi carburanți alternativi

Există o serie de noi opțiuni cu potențial pe termen lung, cum ar fi combustibilul pe bază de pulberi metalice din microorganisme fotosintetice (în apă și sol) și din medii care imită procesul de fotosinteză
  și combustibili solari
  . Aceste noi modalități pot oferi un potențial pentru o conversie mai eficientă a energiei
  și
  pentru tehnologii mai durabile și competitive din punctul de vedere
  al costurilor
  . Va fi acordat un sprijin în special pentru a aduce aceste tehnologii noi și altele potențiale de la scară de laborator la nivel de activități demonstrative în vederea demonstrației înainte de comercializare până în 2020.

3.4.   O rețea de energie electrică europeană unică și inteligentă

Rețelele de energie electrică trebuie să răspundă la trei provocări interconectate pentru a permite un sistem de energie electrică favorabil consumatorilor și din ce în ce mai decarbonizat: crearea unei piețe paneuropene; integrarea unei creșteri masive a surselor de energie regenerabile; și gestionarea interacțiunilor între milioane de furnizori și clienți (în cazul în care din ce în ce mai multe gospodării vor juca ambele roluri), inclusiv proprietarii de autovehicule electrice. Viitoarele rețele de energie electrică vor juca astfel un rol esențial în tranziția la un sistem de energie electrică decarbonizat, asigurând, în același timp, o flexibilitate suplimentară și reduceri ale costurilor pentru consumatori. Obiectivul prioritar până în 2020 este să transmită și să distribuie aproximativ 35 % (8) din energia electrică produsă din surse de energie regenerabilă, dispersate și concentrate

Un efort de cercetare și de demonstrație puternic integrat va veni în sprijinul dezvoltării de noi tehnologii, componente
  și proceduri
  , care va răspunde la particularitățile legate de funcțiile de transmisie și distribuție ale rețelei, precum și de
  modalitățile flexibile
  de stocare a energiei.

Toate opțiunile pentru a echilibra cu succes cererea și oferta de energie trebuie să fie luate în considerare pentru a reduce la minim emisiile și costurile.
  Vor trebui dezvoltate noi tehnologii de rețea inteligente, tehnologii de back-up și de echilibrare care să ofere posibilitatea unei mai mari flexibilități și eficiențe, inclusiv centrale energetice convenționale, noi componente ale rețelelor pentru a îmbunătăți capacitatea și calitatea transmiterii, precum și fiabilitatea rețelelor.
  Trebuie să se facă cercetări privind noi tehnologii pentru sistemele de energie electrică și o infrastructură de comunicare digitală bidirecțională, care să fie integrate în rețeaua de energie electrică
  și utilizate în vederea stabilirii unor interacțiuni inteligente cu alte rețele de energie
  . Aceasta va contribui la o mai bună planificare, monitorizare, control și operare sigură a rețelelor în condiții normale și de urgență, precum și la gestionarea interacțiunilor dintre furnizori și clienți și la transportul, gestionarea și comercializarea fluxului energetic. Pentru dezvoltarea infrastructurii viitoare, analiza indicatorilor și a costurilor/beneficiilor ar trebui să țină seama de sistemele energetice în ansamblul lor. În plus, sinergiile între rețelele inteligente și rețelele de telecomunicații vor fi maximizate pentru a evita duplicarea investițiilor,
  pentru creșterea siguranței
  și pentru a accelera introducerea de servicii energetice inteligente.

Noile mijloace de stocare a energiei (inclusiv ▌baterii
  și mijloace la scară mare, cum ar fi gazele obținute prin transformarea energiei electrice
  ) și sistemele-vehicul vor oferi flexibilitatea necesară între producție și cerere. Îmbunătățirea tehnologiilor TIC va continua să sporească flexibilitatea cererii de energie electrică, oferind clienților (industriali, comerciali și rezidențiali) instrumentele automatizate necesare.
  Securitatea, fiabilitatea și confidențialitatea reprezintă, de asemenea, aspecte importante.

Noi modele de planificare, de piață și de reglementare trebuie să stimuleze eficiența de ansamblu și eficiența din punctul de vedere al costurilor a lanțului de aprovizionare cu energie electrică și interoperabilitatea infrastructurilor, precum și apariția unei piețe deschise și concurențiale pentru tehnologiile, produsele și serviciile rețelelor
  energetice
  inteligente. Proiecte demonstrative pe scară largă sunt necesare pentru testarea și validarea soluțiilor și pentru evaluarea beneficiilor pentru sistem și la nivelul diferitelor părți interesate, înainte de punerea în aplicare a acestora în întreaga Europă. Aceasta ar trebui să fie însoțită de activități de cercetare pentru a înțelege modul în care întreprinderile și consumatorii pot reacționa la stimulente economice, schimbări comportamentale, servicii de informații și alte posibilități de inovare furnizate prin rețele electrice inteligente.

3.5.   Noi cunoștințe și tehnologii

Noi tehnologii în materie de energie, mai eficiente și mai competitive din punctul de vedere al costurilor
  , dar și mai curate, sigure și durabile
  vor fi necesare pe termen lung. Progresul ar trebui accelerat prin activități de cercetare multidisciplinară pentru a obține progrese științifice în concepte legate de energie și tehnologii generice (de exemplu, nanoștiință, știința materialelor, fizica solidelor, TIC, bioștiință,
  geoștiință,
  calcul, spațiu);
  după caz, explorarea și producția sigură și durabilă pentru mediu a resurselor neconvenționale de gaze naturale și petrol
  , precum și dezvoltarea inovațiilor pentru tehnologii viitoare și emergente.

O cercetare avansată va fi, de asemenea, necesară pentru a oferi soluții pentru adaptarea sistemelor energetice la condițiile climatice în schimbare. Prioritățile ar putea fi adaptate la nevoile, posibilitățile și fenomenele noi, științifice și tehnologice, ceea ce poate indica evoluții promițătoare sau prezintă riscuri pentru societate și care pot apărea în cursul procesului de punere în aplicare a Orizont 2020.

3.6.   Soliditatea luării deciziilor și a angajamentului public

Cercetarea în domeniul energiei ar trebui să sprijine și să fie strâns aliniată cu politica energetică. Pentru a putea pune la dispoziția factorilor de decizie analize solide, este nevoie de cunoștințe
  și cercetare
  aprofundate
  privind preluarea și utilizarea
  tehnologiilor și serviciilor, a infrastructurii, a piețelor (inclusiv cadrele de reglementare) și a comportamentului consumatorilor în domeniul energiei. Se va acorda sprijin, în special în cadrul sistemului de informații al planului SET al Comisiei Europene, pentru elaborarea unor
  teorii,
  instrumente, metode și modele fiabile și transparente de evaluare a principalelor aspecte economice și sociale legate de energie; pentru dezvoltarea de baze de date și elaborarea de scenarii pentru o Uniune extinsă și evaluarea impactului politicilor energetice și conexe privind securitatea aprovizionării,
  consumul,
  mediul înconjurător
  , resursele naturale
  și schimbările climatice, societatea și competitivitatea industriei energetice; pentru a realiza activități de cercetare socio-economice
  și activități științifice în studii societale
  .

Profitând de posibilitățile oferite de tehnologiile web și sociale, comportamentul consumatorilor, inclusiv cel al consumatorilor vulnerabili, cum ar fi persoanele cu dizabilități și schimbările de comportament se vor studia în platforme deschise de inovare precum laboratoarele vii și proiecte demonstrative la scară largă pentru inovare în domeniul serviciilor,
  precum și prin studii panel, cu asigurarea confidențialității
  .

3.7.   Preluarea pe piață a inovațiilor în domeniul energiei ▌

Este esențial ca inovațiile și soluțiile de replicare să fie preluate pe piață pentru a favoriza lansarea în timpul dorit de noi tehnologii energetice precum și punerea lor în aplicare eficientă din perspectiva costurilor. Pe lângă cercetare și activități demonstrative bazate pe tehnologie, acest lucru necesită acțiuni cu o valoare adăugată clară a Uniunii, cu scopul de a elabora, aplica, împărtăși și replica inovații netehnologice și cu un efect de pârghie important pe piețele de energie durabilă la nivelul Uniunii, combinând diverse discipline și niveluri de guvernanță.

Astfel de inovații se vor concentra în principal asupra creării de condiții de piață favorabile la nivel de reglementare, administrativ și de finanțare pentru tehnologiile și soluțiile cu emisii scăzute de carbon, cu un bun randament energetic și utilizând energie regenerabilă. Va fi acordat sprijin măsurilor care facilitează punerea în aplicare a politicii energetice, pregătirea terenului pentru lansarea investițiilor, care susțin consolidarea capacităților și care acționează asupra adeziunii publice.
  Se va acorda, de asemenea, atenție inovării pentru utilizarea inteligentă și durabilă a tehnologiilor existente.

Cercetarea și analiza confirmă de fiecare dată rolul crucial al factorului uman în succesul sau eșecul unor politici energetice durabile. Vor fi încurajate structuri de organizare inovatoare, difuzarea și schimbul de bune practici și acțiuni specifice de formare și consolidare a capacităților.

3.8.   Aspecte specifice privind punerea în aplicare

Stabilirea priorităților pentru punerea în aplicare a activităților în această provocare este condusă de necesitatea de a consolida
  cercetarea
  și
  inovarea
  în domeniul energetic
  la nivel european
  . Unul din obiectivele principale va fi sprijinirea punerii în aplicare a agendei de cercetare și inovare stabilite în Planul strategic european pentru tehnologiile energetice (Planul SET) (9), pentru a atinge obiectivele Uniunii în domeniul energiei și al schimbărilor climatice. Calendarele și programele de punere în aplicare a Planului SET vor oferi un punct de plecare valoros pentru formularea de programe de lucru. Structura de guvernanță a Planului SET va fi utilizată drept principiu de bază pentru stabilirea priorităților strategice și coordonarea cercetării și inovării în domeniul energetic la nivelul Uniunii.

Agenda netehnologică va fi ghidată de politica și legislația energetică a Uniunii. Vor fi sprijinite condițiile propice pentru utilizarea în masă a tehnologiilor și serviciilor care au trecut de stadiul demonstrației, a procedeelor și inițiativelor politice pentru tehnologii cu emisii reduse de carbon și în favoarea eficienței energetice în Uniune. Aceasta poate implica sprijin pentru asistență tehnică la dezvoltarea și punerea în aplicare a investițiilor în favoarea eficienței energetice și a energiilor din surse regenerabile.

În materie de preluare pe piață, activitățile ar trebui să se bazeze, de asemenea, pe experiența inițiativei Energie inteligentă – Europa (EIE).

Crearea de parteneriate cu părțile interesate la nivel european va fi importantă pentru punerea în comun a resurselor și o punere în aplicare comună. Poate fi luată în considerare, de la caz la caz, transformarea inițiativelor industriale europene existente din planul SET în parteneriate public-privat formale, dacă acest lucru este considerat oportun, în vederea creșterii nivelului și coerenței finanțărilor ▌și pentru a stimula acțiunile comune de cercetare și inovare între părțile interesate din domeniul public și privat. Se va avea în vedere să se ofere sprijin, inclusiv cu statele membre, alianțelor constituite din organisme de cercetare publică, în special Alianța Europeană de Cercetare în Domeniul Energetic (EERA) instituită în cadrul Planului SET pentru a pune în comun resursele și infrastructurile publice de cercetare în vederea abordării domeniilor critice de cercetare de interes european. Acțiunile de coordonare internațională sprijină prioritățile Planului SET conform principiului geometriei variabile, luând în considerare capacitățile și specificitățile țărilor.
  Vor fi instituite, de asemenea, legături adecvate cu acțiunile relevante ale parteneriatelor europene pentru inovare și cu aspectele relevante ale programelor în materie de cercetare și inovare ale platformelor tehnologice europene.

Se poate avea în vedere sprijinirea inițiativelor de programare în comun (IPC) relevante și a parteneriatelor public-public și public-privat relevante. Activitățile se vor axa, de asemenea, pe creșterea sprijinului și promovarea implicării IMM-urilor.

Sistemul de informații al Planului SET
  (SETIS)
  al Comisiei Europene va fi mobilizat pentru a elabora, împreună cu părțile interesate, indicatori-cheie de performanță (KPI) pentru a monitoriza progresele înregistrate în punerea în aplicare și care să fie revizuiți în mod regulat pentru a ține seama de ultimele evoluții. În general, acțiunile puse în aplicare în cadrul acestei provocări vor avea drept obiectiv să consolideze coordonarea programelor, inițiativelor și politicilor relevante ale Uniunii, cum ar fi politica de coeziune, în special prin strategiile naționale și regionale în favoarea specializării inteligente, și sistemul de comercializare a drepturilor de emisie, care privesc de exemplu, sprijinul pentru proiecte de demonstrație.

4.   TRANSPORTURI INTELIGENTE, ECOLOGICE ȘI INTEGRATE

4.1.   Transporturi eficiente din punctul de vedere al resurselor de energie și care respectă mediul

Europa și-a fixat un obiectiv politic de a reduce cu 60 % emisiile de CO2 până în 2050
  , comparativ cu nivelurile din 1990
  . Ea vizează să reducă la jumătate numărul automobilelor „alimentate în mod convențional” utilizate în orașe, și să atingă o logistică urbană cu emisii de CO2 aproape nule în centrele urbane principale până în 2030. Combustibilii cu emisii reduse de carbon în sectorul aviației ar trebui să ajungă la 40 % până în 2050, iar emisiile de CO2 provenite de la carburanții folosiți în transportul maritim trebuie să fie reduse cu până la 40 % până în 2050 (10)

  , comparativ cu nivelurile din 2005
  .

Este esențială reducerea acestui impact asupra mediului printr-o îmbunătățire direcționată a tehnologiilor, ținând cont de faptul că fiecare mod de transport se confruntă cu provocări variate și se caracterizează prin diferite cicluri de integrare tehnologică.

Cercetarea și inovarea vor contribui în mod substanțial la dezvoltarea și adoptarea soluțiilor necesare pentru toate modurile de transport pentru a reduce în mod drastic emisiile generate de activitățile de transport, care sunt nocive pentru mediu (cum ar fi CO2, NOx SOx

  și zgomotul
  ), pentru a-și reduce dependența față de combustibilii fosili, și, prin urmare, pentru a reduce impactul transportului asupra biodiversității
  și schimbărilor climatice
  și a conserva resursele naturale.

Acest lucru va fi realizat prin punerea în aplicare a următoarelor activități specifice:

4.1.1.   Fabricarea de aeronave, vehicule și nave mai curate și mai silențioase va îmbunătăți performanțele în materie de protecție a mediului și va reduce nivelul perceput de zgomot și vibrații

Activitățile în acest domeniu se vor axa pe produsele finite, dar vor aborda, de asemenea, proiectarea și procesele de fabricație
  , considerând procesul de pe întreaga durată a ciclului de viață,
  axate pe economie și ecologie și care integrează reciclarea în faza de proiectare.
  Activitățile vor include, de asemenea, modernizarea produselor și serviciilor existente prin integrarea unor noi tehnologii.

| (a) | Dezvoltarea și accelerarea adoptării tehnologiilor de propulsie mai curate
  și mai silențioase
  este importantă pentru reducerea sau eliminarea
  efectelor asupra climei și sănătății cetățenilor europeni, de exemplu,
  emisiile de CO2,
  zgomotul
  și substanțele poluante generate de activitatea de transport. Sunt necesare soluții noi și inovatoare, care utilizează motoare și baterii electrice, pile de combustie
  și hidrogen
  ,
  motoare pe gaz, arhitecturi și tehnologii avansate pentru motoare
  sau propulsie hibridă. Progresele tehnologice vor contribui, de asemenea, la îmbunătățirea performanțelor de mediu ale sistemelor de propulsie
  noi și
  tradiționale. |
| --- | --- |

(a)

Dezvoltarea și accelerarea adoptării tehnologiilor de propulsie mai curate
  și mai silențioase
  este importantă pentru reducerea sau eliminarea
  efectelor asupra climei și sănătății cetățenilor europeni, de exemplu,
  emisiile de CO2,
  zgomotul
  și substanțele poluante generate de activitatea de transport. Sunt necesare soluții noi și inovatoare, care utilizează motoare și baterii electrice, pile de combustie
  și hidrogen
  ,
  motoare pe gaz, arhitecturi și tehnologii avansate pentru motoare
  sau propulsie hibridă. Progresele tehnologice vor contribui, de asemenea, la îmbunătățirea performanțelor de mediu ale sistemelor de propulsie
  noi și
  tradiționale.

| (b) | Explorarea opțiunilor pentru utilizarea surselor alternative de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon va contribui la reducerea consumului de combustibili fosili. Aceasta include utilizarea combustibililor durabili și a energiei electrice din surse regenerabile de energie în toate tipurile de transport, inclusiv pentru aviație, reducerea consumului de carburant prin recuperarea energiei sau prin diversificarea aprovizionării energetice și alte soluții inovatoare. Vor fi urmărite noi abordări holistice care să cuprindă vehicule, stocarea energiei, aprovizionarea energetică
  și infrastructurile de alimentare și reîncărcare
  , inclusiv interfețele între vehicule și rețeaua electrică și soluții inovatoare pentru utilizarea carburanților alternativi. |
| --- | --- |

(b)

Explorarea opțiunilor pentru utilizarea surselor alternative de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon va contribui la reducerea consumului de combustibili fosili. Aceasta include utilizarea combustibililor durabili și a energiei electrice din surse regenerabile de energie în toate tipurile de transport, inclusiv pentru aviație, reducerea consumului de carburant prin recuperarea energiei sau prin diversificarea aprovizionării energetice și alte soluții inovatoare. Vor fi urmărite noi abordări holistice care să cuprindă vehicule, stocarea energiei, aprovizionarea energetică
  și infrastructurile de alimentare și reîncărcare
  , inclusiv interfețele între vehicule și rețeaua electrică și soluții inovatoare pentru utilizarea carburanților alternativi.

| (c) | Îmbunătățirea performanței generale a
  aeronavelor, vanelor și vehiculelor
  prin reducerea greutății acestora
  și reducerea rezistenței lor aerodinamice, hidrodinamice sau a rezistenței la rulare, prin folosirea unor materiale mai ușoare și structuri mai simplificate și o proiectare inovatoare, va contribui la reducerea consumului de combustibil. |
| --- | --- |

(c)

Îmbunătățirea performanței generale a
  aeronavelor, vanelor și vehiculelor
  prin reducerea greutății acestora
  și reducerea rezistenței lor aerodinamice, hidrodinamice sau a rezistenței la rulare, prin folosirea unor materiale mai ușoare și structuri mai simplificate și o proiectare inovatoare, va contribui la reducerea consumului de combustibil.

4.1.2.   Dezvoltarea de echipamente, infrastructuri și servicii inteligente

Aceasta va contribui la optimizarea operațiunilor de transport și reducerea consumului de resurse. Accentul se va pune
  pe soluții pentru planificarea, proiectarea,
  utilizarea și gestionarea eficientă a aeroporturilor, porturilor, platformelor logistice și infrastructurilor de transport de suprafață, precum și pe sistemele de întreținere
  , monitorizare
  și inspecție autonome și eficiente.
  Se vor adopta noi politici, modele de afaceri, concepte, tehnologii și soluții TI pentru creșterea capacității.
  Se va acorda o atenție deosebită rezistenței la schimbările climatice a
  echipamentelor și
  infrastructurilor, soluțiilor eficiente din punctul de vedere al costurilor pe baza unei abordări bazate pe ciclul de viață și adoptării mai extinse de noi materiale
  și tehnologii
  care să faciliteze și să reducă costul întreținerii. O atenție sporită va fi, de asemenea, acordată accesibilității
  , facilității utilizării
  și incluziunii sociale.

4.1.3.   Îmbunătățirea transportului și a mobilității în zonele urbane

Aceasta va avantaja o parte importantă și crescândă a populației care locuiește și lucrează în orașe sau care le utilizează pentru servicii și activități recreative. Trebuie să fie dezvoltate și testate noi concepte de mobilitate, organizare a transportului,
  modele de accesibilitate multimodală
  , logistică și
  prevederea unor vehicule și servicii publice urbane inovatoare
  și soluții de planificare care vor contribui la reducerea
  congestionării,
  poluării aerului și zgomotului și vor îmbunătăți eficiența
  transportului urban
  . Ar trebui dezvoltate transporturi publice și cu mijloace nemotorizate, precum și alte opțiuni de transport eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor
  pentru pasageri și mărfuri
  , ca o alternativă reală la utilizarea autovehiculelor private, sprijinite prin utilizarea la scară mai largă a sistemelor de transport inteligente, precum și de o gestionare inovatoare a cererii
  și ofertei
  .
  Se acordă o atenție deosebită interacțiunii dintre sistemul de transport și alte sisteme urbane.

4.2.   O mai bună mobilitate, o congestionare mai redusă a traficului, mai multă siguranță și securitate

Obiectivele relevante ale politicii europene în domeniul transporturilor vizează optimizarea rezultatelor și eficienței în contextul unei cereri în creștere de mobilitate, pentru a transforma Europa în regiunea cea mai sigură în materie de transport aerian
  , feroviar și pe apă
  și a se apropia de obiectivul zero accidente mortale în sectorul transportului rutier până în 2050
  și reducerea la jumătate a numărului victimelor transportului rutier până în 2020
  . Până în 2030, 30 % din transportul rutier de marfă pe distanțe de peste 300 de kilometri ar trebui să se orienteze către transportul feroviar și transportul pe apă. Pentru a ajunge la un sistem de transport paneuropean
  fluid, la prețuri accesibile, orientat spre utilizator și
  eficient pentru persoane și mărfuri și care internalizează costurile externe, este necesară găsirea unor noi formule de gestionare, informare și plată pentru transportul multimodal în Europa
  , precum și interfețe eficiente între rețelele de mobilitate urbană și pe distanțe lungi
  .

Un sistem de transport european mai bun va contribui la o utilizare mai eficientă a transportului, va îmbunătăți calitatea vieții cetățenilor și va susține un mediu mai sănătos.

Cercetarea și inovarea vor aduce contribuții importante la realizarea acestor obiective ambițioase de politică prin intermediul unor activități relevante în următoarele activități specifice:

4.2.1.   O reducere semnificativă a congestionării traficului

Acest lucru poate fi realizat prin punerea în aplicare a unui sistem de transport
  inteligent, multimodal,
  integral intermodal „din ușă în ușă” și prin evitarea utilizării transportului atunci când acesta nu este necesar. Aceasta implică promovarea unei integrări mai mari între modurile de transport, optimizarea lanțurilor de transport și servicii
  și operațiuni
  de transport mai bine integrate. Astfel de soluții inovatoare vor facilita, de asemenea, accesibilitatea
  și alegerile pasagerilor
  , inclusiv pentru persoanele în vârstă și utilizatorii vulnerabili
  și vor oferi oportunități de a reduce congestionările prin îmbunătățirea gestionării incidentelor și dezvoltarea schemelor de optimizare a traficului
  .

4.2.2.   Progrese substanțiale în mobilitatea persoanelor și mărfurilor

Acest lucru poate fi realizat prin dezvoltarea
  , demonstrarea
  și utilizarea pe scară largă a aplicațiilor și a sistemelor de gestiune inteligente în transporturi. Aceasta implică:
  analiza și
  gestionarea cererii de planificare, sisteme de informare și de plată care să fie interoperabile în toată Europa; și integrarea deplină a fluxurilor de informații, a sistemelor de gestionare, a rețelelor de infrastructură și a serviciilor legate de mobilitate într-un nou cadru multimodal comune bazat pe platforme deschise. Acest lucru va garanta, de asemenea, flexibilitate și răspunsuri rapide în caz de criză și condiții meteorologice extreme prin reconfigurarea călătoriilor
  și a transportului de mărfuri
  între modurile de transport. Noi aplicații de poziționare, de navigație, de sincronizare, posibile prin intermediul sistemelor de navigație prin satelit Galileo și EGNOS, vor avea un rol esențial în atingerea acestui obiectiv.

| (a) | Tehnologiile inovatoare de gestionare a traficului aerian vor contribui la o schimbare radicală în ceea ce privește siguranța și eficiența, în contextul unei creșteri rapide a cererii, la îmbunătățirea punctualității, la reducerea timpului petrecut în aeroporturi, pentru proceduri legate de zboruri și pentru o rezistență sporită a sistemului de transport aerian. Punerea în aplicare și dezvoltarea în continuare a „cerului unic european” va fi sprijinită prin
  activități de cercetare și inovare care vor oferi
  soluții pentru creșterea automatizării și autonomiei în gestionarea traficului aerian și controlul și operarea aeronavelor, o mai bună integrare a componentelor aeriene și terestre și noi soluții pentru deplasarea eficientă și fără întreruperi a călătorilor și a mărfurilor pe ansamblul sistemului de transport. |
| --- | --- |

(a)

Tehnologiile inovatoare de gestionare a traficului aerian vor contribui la o schimbare radicală în ceea ce privește siguranța și eficiența, în contextul unei creșteri rapide a cererii, la îmbunătățirea punctualității, la reducerea timpului petrecut în aeroporturi, pentru proceduri legate de zboruri și pentru o rezistență sporită a sistemului de transport aerian. Punerea în aplicare și dezvoltarea în continuare a „cerului unic european” va fi sprijinită prin
  activități de cercetare și inovare care vor oferi
  soluții pentru creșterea automatizării și autonomiei în gestionarea traficului aerian și controlul și operarea aeronavelor, o mai bună integrare a componentelor aeriene și terestre și noi soluții pentru deplasarea eficientă și fără întreruperi a călătorilor și a mărfurilor pe ansamblul sistemului de transport.

| (b) | Pentru transportul pe apă, îmbunătățirea tehnologiilor de planificare și gestionare integrate va contribui la instituirea unei „centuri albastre” în mările din jurul Europei, îmbunătățirea operațiunilor portuare și a unui cadru adecvat pentru căile navigabile interioare. |
| --- | --- |

(b)

Pentru transportul pe apă, îmbunătățirea tehnologiilor de planificare și gestionare integrate va contribui la instituirea unei „centuri albastre” în mările din jurul Europei, îmbunătățirea operațiunilor portuare și a unui cadru adecvat pentru căile navigabile interioare.

| (c) | Pentru transportul rutier și feroviar, optimizarea gestionării
  și interoprabilității
  rețelei va conduce la o utilizare mai eficientă a infrastructurilor și va facilita operațiunile transfrontaliere. Sisteme de cooperare complete de informare și de gestionare a traficului rutier vor fi dezvoltate, bazate pe comunicarea de la vehicul la vehicul și de la vehicul la infrastructură. |
| --- | --- |

(c)

Pentru transportul rutier și feroviar, optimizarea gestionării
  și interoprabilității
  rețelei va conduce la o utilizare mai eficientă a infrastructurilor și va facilita operațiunile transfrontaliere. Sisteme de cooperare complete de informare și de gestionare a traficului rutier vor fi dezvoltate, bazate pe comunicarea de la vehicul la vehicul și de la vehicul la infrastructură.

4.2.3.   Dezvoltarea ▌noilor concepte pentru transportul de mărfuri și logistică

Aceasta poate reduce presiunea asupra sistemului de transport
  și asupra mediului
  și
  poate
  îmbunătăți siguranța și capacitatea transportului de mărfuri. Acestea pot, de exemplu, să combine utilizarea unor vehicule de înaltă performanță și cu un impact redus asupra mediului cu sisteme inteligente, sigure, de bord bazate pe infrastructură ▌.
  Aceasta ar trebui să se bazeze pe o abordare logistică integrată în materie de transport.
  Activitățile vor sprijini, de asemenea, dezvoltarea e-transportului de marfă care evocă viziunea unui transport de mărfuri informatizat, în cazul în care fluxul de informații electronice, serviciile și plățile sunt legate de fluxurile fizice de marfă din toate modurile de transport.

4.2.4.   Reducerea numărului de accidente

  , victime

  și accidente mortale și ameliorarea securității

Acest obiectiv va fi atins prin abordarea unor aspecte inerente organizării, gestionării și monitorizării performanțelor și riscurilor sistemelor de transport; și prin concentrarea pe proiectarea
  , fabricarea
  și funcționarea aeronavelor, vehiculelor și navelor, precum și a infrastructurilor și terminalelor. Accentul va fi pus pe securitatea pasivă și activă, prevenirea, consolidarea automatizării și formării, în scopul de a reduce
  riscul și
  consecințele erorilor umane. Vor fi concepute instrumente și tehnici speciale pentru a anticipa, evalua și atenua mai bine impactul condițiilor meteorologice, al dezastrelor naturale
  și al altor situații de criză
  . Activitățile se vor concentra, de asemenea, asupra integrării aspectelor de securitate în planificarea și gestionarea fluxurilor de pasageri și de marfă, asupra concepției aeronavelor, vehiculelor și navelor, asupra traficului și sistemului de gestiune și asupra proiectării
  infrastructurilor de transport și a
  terminalelor
  de mărfuri și pasageri
  .
  Aplicațiile pentru transporturi și conectivitate inteligente pot oferi, de asemenea, instrumente de creștere a securității. Activitățile se vor concentra, de asemenea, asupra îmbunătățirii siguranței tuturor utilizatorilor drumurilor, în special a celor supuși unui risc mai mare, îndeosebi în zonele urbane.

4.3.   Poziția de lider la nivel mondial a industriei europene a transporturilor

În contextul unei concurențe crescânde, cercetarea și inovarea vor contribui la creștere și la crearea de locuri de muncă de înaltă calificare în industria europeană a transporturilor, permițându-i să păstreze un avans
  în dezvoltarea tehnologică și îmbunătățind competitivitatea
  proceselor de fabricație existente. Miza
  este dezvoltarea în continuare a
  competitivității unui sector economic esențial care reprezintă în mod direct 6,3 % din PIB-ul Uniunii și oferă locuri de muncă unui număr de aproximativ 13 milioane de persoane în Europa. Printre obiectivele specifice se numără dezvoltarea generației viitoare de mijloace
  inovatoare și ecologice
  de transport
  aerian, terestru și pe apă, asigurarea producției durabile de sisteme și echipamente
  inovatoare și pregătirea
  condițiilor pentru viitoarele mijloace de transport,
  lucrând la tehnologii, concepte și proiecte noi, sisteme de control inteligente, procese de
  dezvoltare și
  producție eficiente
  , servicii și proceduri de certificare inovatoare
  . Europa își propune să devină lider mondial în materie de siguranță
  , performanță ecologică
  și eficiență în toate modurile de transport
  și să își consolideze poziția de lider pe piețele mondiale atât pentru produsele finale cât și pentru subsisteme
  .

Cercetarea și inovarea se vor concentra asupra următoarelor activități specifice:

4.3.1.   Elaborarea generației următoare de mijloace de transport ca modalitate de a asigura menținerea cotei de piață în viitor

Aceasta va contribui la consolidarea poziției de lider a Europei în domeniul aeronavelor, trenurilor de mare viteză, transportului feroviar (sub)urban
  și convențional
  , vehiculelor rutiere, electromobilității, navelor de croazieră, feriboturilor și navelor și platformelor
  maritime
  specializate de înaltă tehnologie. Aceste activități de cercetare vor stimula, de asemenea, competitivitatea industriilor europene în cadrul viitoarelor sisteme și tehnologii, și vor sprijini diversificarea acestora spre noi piețe, inclusiv în alte sectoare decât transportul. Aceasta include dezvoltarea de aeronave, vehicule și nave inovatoare, sigure
  și ecologice
  care incorporează sisteme de propulsie
  eficiente
  și sisteme de
  operare și
  control inteligente și foarte
  performante
  .

4.3.2.   Sisteme de control de bord inteligente

Aceste sisteme sunt necesare pentru a atinge un nivel mai ridicat de performanță și integrarea sistemului în domeniul transporturilor. Interfețe adecvate pentru comunicarea între aeronave, vehicule, vase și infrastructuri vor fi puse la punct în toate combinațiile relevante,
  ținând seama de impactul câmpurilor electromagnetice,
  în vederea definirii unor standarde operaționale comune.
  Aceasta poate include transmiterea informațiilor legate de utilizatori și gestionarea traficului direct către dispozitivele aflate la bordul vehiculului pe baza unor date de trafic fiabile privind condițiile de drum și congestionările în timp real culese de la aceleași dispozitive.

4.3.3.   Procese de producție avansate

Acestea vor permite personalizarea, costuri reduse pe toată durata ciclului de viață și un timp de dezvoltare mai redus, și facilitarea standardizării și certificării aeronavelor, vehiculelor și navelor, precum și a
  componentelor, echipamentelor și
  infrastructurii aferente acestora. Activități în acest domeniu vor permite punerea la punct a tehnicilor de proiectare și fabricație rapide și rentabile, inclusiv tehnici de asamblare, construcție, întreținere și reciclare, datorită instrumentelor digitale și automatizării și capacității de integrare a sistemelor complexe. Aceasta va stimula apariția unor lanțuri de aprovizionare competitive și capabile să funcționeze cu termene mai scurte de introducere pe piață și la costuri reduse
  , fără a aduce atingere siguranței și securității operaționale
  .
  Aplicațiile pentru transporturi ale materialelor inovatoare sunt de asemenea o prioritate atât în vederea obiectivelor de mediu, cât și a celor privind competitivitatea, precum și pentru creșterea siguranței și securității.

4.3.4.   Explorarea unor formule de transport în întregime noi

Poziția concurențială a Europei va fi consolidată pe termen lung. Cercetarea
  multidisciplinară
  strategică și activitățile de validare a conceptelor abordează
  soluții privind
  sistemele de transport inovatoare .
  Acestea vor include aeronavele complet automatizate și alte noi tipuri de aeronave, vehicule și nave care oferă un potențial pe termen lung și o performanță de mediu ridicată, dar și servicii noi.

4.4.   Cercetare socioeconomică și comportamentală și activități orientate spre viitor pentru elaborarea politicilor

Acțiuni destinate să sprijine analiza și dezvoltarea politicilor, inclusiv
  colectarea de dovezi privind cauzalitatea pentru înțelegerea comportamentului,
  aspectele socio-economice
  și societale în ansamblu ale transporturilor
  , sunt necesare pentru a promova inovarea
  și a crea o bază comună de dovezi
  pentru a răspunde dificultăților întâlnite în domeniul transporturilor. Aceste activități vor avea ca obiectiv elaborarea și punerea în aplicare a unor politici europene de cercetare și inovare europene pentru transporturi
  și mobilitate
  , studii prospective și previziuni privind evoluțiile tehnologice, și consolidarea Spațiului european de cercetare.

Este esențial pentru evoluția sistemului european de transporturi să se înțeleagă
  specificitățile locale și regionale,
  comportamentul și percepțiile utilizatorilor, acceptarea socială, impactul măsurilor de politică,
  mobilitatea, necesitățile și tiparele variabile, evoluția cererii viitoare,
  modelele de afaceri, precum și implicațiile acestora. Vor fi elaborate scenarii, ținând seama de tendințele societale,
  dovezile privind cauzalitatea,
  obiectivele politicilor și previziunea tehnologică în perspectiva anului 2050. Pentru o mai bună înțelegere a legăturilor dintre dezvoltarea teritorială
  , coeziunea socială
  și sistemul european de transport, sunt necesare modele fiabile pe baza cărora pot fi luate decizii raționale de orientare.

Cercetarea se va concentra pe mijloacele de
  reducere
  a inegalităților sociale
  și teritoriale
  în materie de acces la mobilitate și modul în care se poate îmbunătăți situația utilizatorilor vulnerabili ai
  transporturilor
  . Aspecte economice trebuie să fie, de asemenea, abordate, concentrându-se asupra modalităților de natură să asigure internalizarea externalităților generate de mijloacele de transport pentru toate modurile de transport, precum și modelele de impozitare și tarifare. Sunt necesare activități de cercetare prospective pentru evaluarea cerințelor viitoare în materie de competențe și locuri de muncă
  , dezvoltarea și preluarea cercetării și inovării, precum și cooperarea transnațională
  .

4.5.   Aspecte specifice privind punerea în aplicare

Activitățile vor fi organizate în așa fel încât să permită o abordare integrată specifică modurilor de transport, după caz. Va fi nevoie de o vizibilitate și o continuitate multianuală pentru a ține seama de caracteristicile specifice ale fiecărui mod de transport și de natura holistică a provocărilor, precum și de aspectele relevante ale obiectivelor strategice în domeniul cercetării și inovării ale platformelor tehnologice europene.

Se poate avea în vedere sprijinirea inițiativelor de programare în comun (IPC) relevante și a parteneriatelor public-public și public-privat relevante. Vor fi instituite legături adecvate cu acțiunile Parteneriatului european pentru inovare relevant. Activitățile se vor axa, de asemenea, pe creșterea sprijinului și promovarea implicării IMM-urilor.

5.   COMBATEREA SCHIMBĂRILOR CLIMATICE, MEDIUL, UTILIZAREA EFICIENTĂ A RESURSELOR ȘI A MATERIILOR PRIME

5.1.   Combaterea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea

Concentrațiile actuale de CO2 în atmosferă sunt aproape cu 40 % mai mari decât cele de la începutul revoluției industriale și au atins nivelul cel mai înalt înregistrat în ultimele 2 milioane de ani. Gazele cu efect de seră altele decât CO2 sunt, de asemenea, responsabile de schimbările climatice și joacă un rol din ce în ce mai important în acestea. În absența unor măsuri decisive, schimbările climatice ar putea costa cel puțin 5 % din PIB la nivel mondial în fiecare an și până la 20 % după unele scenarii. În schimb, măsurile timpurii și eficace vor permite limitarea costurilor nete la aproximativ 1 % din PIB pe an. Pentru îndeplinirea obiectivului de „2o C” și evitarea, în acest mod, a celor mai nefaste efecte ale schimbărilor climatice, țările dezvoltate vor trebui să reducă emisiile de gaze cu efect de seră cu 80-95 % până în 2050, în raport cu nivelurile din 1990.

Obiectivul acestei activități este de a se dezvolta și evalua măsuri
  și strategii
  inovatoare, rentabile și sustenabile de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a efectelor acestora, prin care să fie vizate atât dioxidul de carbon, cât și gazele cu efect de seră altele decât CO2,
  și aerosolii
  și să fie puse în evidență soluții ecologice tehnologice și netehnologice, prin generarea de argumente care să permită să se întreprindă din timp acțiuni informate și eficace și să fie puse în rețea competențele necesare.

Pentru a realiza acest lucru, cercetarea și inovarea se vor concentra asupra următoarelor:

5.1.1.   O mai bună înțelegere a schimbărilor climatice și furnizarea de previziuni fiabile cu privire la schimbările climatice

O mai bună înțelegere a cauzelor și evoluției schimbărilor climatice și previziunile climatice mai exacte sunt esențiale pentru societate pentru a proteja vieți, bunuri și infrastructuri și pentru a asigura eficacitatea procesului de luare a deciziilor
  și opțiuni adecvate în materie de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a efectelor acestora
  . Este esențial să se continue îmbunătățirea bazei de cunoștințe științifice cu privire la factorii schimbărilor climatice, procesele, mecanismele, feedback-ul
  și pragurile
  asociate cu funcționarea ▌ecosistemelor terestre
  , marine și polare
  și a atmosferei.
  O mai bună înțelegere va permite, de asemenea, o identificare mai corectă a schimbărilor climatice și asocierea acestora cu factori cauzali naturali și antropogeni
  . Va fi sprijinită creșterea
  fiabilității prognozelor și a
  previziunilor climatice la scări spațiale și temporale pertinente
  prin îmbunătățirea măsurătorilor și
  prin elaborarea unor scenarii și modele mai exacte, inclusiv modele ale sistemului terestru complet cuplate
  , ținând seama de istoria paleoclimatică
  .

5.1.2.   Evaluarea impactului, a aspectelor vulnerabile și dezvoltarea unor măsuri eficiente din punctul de vedere al costurilor și inovatoare de adaptare, precum și de prevenire

  și de gestionare a riscurilor

Cunoștințele privind capacitatea societății, a economiei
  și a ecosistemelor
  de a se adapta la schimbările climatice sunt incomplete. Elaborarea de măsuri eficiente, echitabile și acceptabile din punct de vedere social, către un mediu
  , o economie
  și o societate reziliente la schimbările climatice necesită o analiză integrată cu privire la impact, la aspectele vulnerabile, la expunerea populației, riscuri
  și gestionarea acestora, efectele de nivelul doi cum ar fi migrația și conflictele,
  costurile și oportunitățile asociate cu schimbările și variabilitatea climatice, din prezent și din viitor, luând în considerare evenimentele extreme și pericolele asociate, cauzate de schimbările climatice și reapariția acestora. Această analiză va trata, de asemenea, impactul negativ al schimbărilor climatice asupra biodiversității, ecosistemelor și serviciilor ecosistemice,
  resurselor de apă,
  infrastructurilor și patrimoniului economic și natural. Se va pune accentul pe ecosistemele naturale cele mai valoroase și pe mediile construite, precum și pe principalele sectoare ale societății, ale culturii și economiei în întreaga Europă. Acțiunile vor studia impactul și riscurile în creștere pentru sănătatea umană apărute în urma schimbărilor climatice
  , a pericolelor datorate climei
  și creșterii concentrațiilor de gaze cu efect de seră în atmosferă. Aceste activități de cercetare vor evalua soluțiile de adaptare la schimbările climatice care sunt inovatoare, distribuite în mod echitabil și rentabile, inclusiv protecția și adaptarea resurselor naturale și a ecosistemelor, precum și efectele conexe, ele vizând printre altele să informeze și să își sprijine dezvoltarea și punerea în aplicare la toate nivelurile și baremele. Aceasta va include, de asemenea, impacturile potențiale, costurile, riscurile
  și beneficiile
  posibile ale soluțiilor de geoinginerie. Relațiile complexe, conflictele și sinergiile între politicile de adaptare și de prevenire a riscurilor și alte opțiuni de politică climatice sectoriale vor fi studiate, inclusiv impactul asupra ocupării forței de muncă și a condițiilor de viață ale grupurilor vulnerabile.

5.1.3.   Sprijinirea politicilor în materie de atenuare

  , inclusiv a studiilor care se axează pe impactul altor politici sectoriale

Tranziția Uniunii către o economie
  și o societate competitive
  , eficiente din punctul de vedere al resurselor și rezistente la schimbările climatice până în 2050 impune elaborarea unor strategii eficace de reducere a emisiilor pe termen lung și realizarea unor progrese majore în ceea ce privește capacitatea noastră de a inova. Cercetarea va evalua riscurile, oportunitățile și impactul în domeniile socio-economice și de mediu, ale măsurilor de atenuare a efectelor schimbărilor climatice.
  Aceasta va evalua, de asemenea, impactul altor politici sectoriale.
  Cercetarea va susține elaborarea și validarea unor noi modele climatice-energetice-economice ținând cont de instrumentele economice și externalitățile corespondente, în scopul testării măsurilor de atenuare și tehnologiilor cu emisii reduse de CO2, la scări diferite și în sectoare cheie ale economiei și societății atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel mondial. Acțiunile întreprinse vor facilita inovarea tehnologică, instituțională și socioeconomică, prin îmbunătățirea legăturilor dintre cercetare și aplicare și între antreprenori, utilizatorii finali, cercetători
  , factori de decizie
  și instituții din domeniul cunoașterii.

5.2.   
  Protejarea mediului, gestionarea durabilă a resurselor naturale, a apei, biodiversității și a ecosistemelor

Societățile se confruntă cu o provocare majoră pentru a stabili un echilibru durabil între nevoile umane și mediu. Resursele naturale, inclusiv apa, aerul, biomasa, solurile fertile, biodiversitatea, ecosistemele și serviciile pe care le oferă acestea, susțin funcționarea economiei și calitatea vieții în Europa și în lume. La nivel mondial, se preconizează că oportunitățile de afaceri legate de resursele naturale vor depăși 2 000 miliarde EUR până în anul 2050 (11). În ciuda acestui fapt, ecosistemele din Europa și la nivel mondial sunt degradate dincolo de capacitatea naturii de a le regenera, iar resursele de mediu sunt supraexploatate
  și chiar distruse
  . De exemplu, 1 000 km2 de soluri dintre cele mai fertile și ecosisteme se pierd în fiecare an în Uniune, în timp ce un sfert din apele dulci sunt irosite. Menținerea acestor modele nu este o opțiune. Cercetarea trebuie să contribuie la inversarea tendințelor care dăunează mediului și la garantarea faptului că ecosistemele continuă să asigure resursele, bunurile și serviciile care sunt esențiale pentru bunăstare, prosperitatea economică
  și dezvoltarea durabilă
  .

Obiectivul acestei activități este prin urmare acela de a furniza cunoștințe
  și instrumente
  care să permită gestionarea
  și protecția
  resurselor naturale astfel încât să se realizeze un echilibru durabil între resursele limitate și nevoile
  actuale și viitoare
  ale societății și ale economiei.

Pentru a realiza acest lucru, cercetarea și inovarea se vor concentra asupra următoarelor:

5.2.1.   Realizarea de progrese în înțelegerea

  biodiversității și a

  funcționării ecosistemelor, a interacțiunilor acestora cu sistemele sociale și a rolului lor în susținerea economiei și a bunăstării umane

Acțiunile societății riscă să declanșeze schimbări ale mediului care sunt ireversibile și care alterează caracterul ecosistemelor
  și biodiversitatea acestora
  . Este vital să anticipeze aceste riscuri prin evaluarea, monitorizarea și prognozarea impactului activităților umane asupra mediului
  , inclusiv cu privire la schimbarea destinației terenurilor,
  și al schimbărilor mediului asupra bunăstării umane. Cercetarea privind ecosistemele marine (din zonele litorale până în largul mării
  , inclusiv durabilitatea resurselor marine), polare,
  apele dulci, ecosistemele terestre și urbane, inclusiv ecosistemele dependente de apele subterane va îmbunătăți înțelegerea noastră asupra interacțiunilor complexe dintre resursele naturale și sistemele sociale, economice și ecologice, inclusiv punctele de basculare naturale, și reziliența, sau fragilitatea, sistemelor umane și biologice. Ea va studia de asemenea modul în care funcționează
  biodiversitatea și
  ecosistemele și în care reacționează la impactul antropogen, modul în care acestea pot fi refăcute, și în ce mod acest lucru va afecta economiile și bunăstarea umană. Va studia, de asemenea, soluții pentru a răspunde provocărilor în materie de resurse
  în contextul european și mondial
  . Aceasta va contribui la elaborarea de politici și practici care să garanteze că activitățile sociale și economice sunt efectuate în limitele de sustenabilitate și adaptabilitate a ecosistemelor și biodiversității.

5.2.2.   
  Dezvoltarea unor abordări integrate pentru abordarea provocărilor legate de apă și a tranziției la gestionarea și utilizarea durabile a resurselor de apă și a serviciilor conexe

Disponibilitatea și calitatea apei dulci au devenit chestiuni de interes mondial cu implicații economice și sociale de amploare. În contextul creșterii continue a cererii pentru diferite utilizări, adesea conflictuale (de exemplu, în agricultură, industrie, activități recreative, servicii publice, întreținerea ecosistemelor și a peisajului, refacerea și îmbunătățirea mediului), vulnerabilitatea sporită a resurselor, exacerbată de schimbările climatice și mondiale, de urbanizare, poluare și supraexploatarea resurselor de apă dulce, menținerea și îmbunătățirea calității și a disponibilității apei și atenuarea impactului activităților umane asupra ecosistemelor de apă dulce devin o provocare majoră pentru utilizatorii de apă din diferite sectoare, precum și pentru ecosistemele acvatice.

Cercetarea și inovarea vor răspunde acestor presiuni și vor furniza strategii integrate, instrumente, tehnologii și soluții inovatoare pentru a satisface necesitățile actuale și pe cele viitoare. Obiectivul acestora va fi să dezvolte strategii adecvate de gestionare a apei, să îmbunătățească calitatea apei, să facă față dezechilibrelor dintre cererea de apă și disponibilitatea acesteia sau oferta la diferite niveluri, să închidă ciclul hidrografic, să promoveze un comportament sustenabil al utilizatorului final și să abordeze riscurile legate de apă, susținând totodată integritatea, structura și funcționarea ecosistemelor acvatice în conformitate cu politicile dominante ale UE.

5.2.3.   Furnizarea de cunoștințe și instrumente care să permită eficacitatea luării deciziilor și a angajamentului public

Sistemele sociale, economice și de guvernanță trebuie să abordeze în continuare problema diminuării resurselor și cea a degradării ecosistemelor. Cercetarea și inovarea vor sprijini deciziile politice necesare pentru a gestiona resursele naturale și ecosistemele, astfel încât să se evite sau să se adapteze la schimbările climatice și ecologice și la perturbările pe care le generează, promovând schimbări instituționale, economice, comportamentale și tehnologice în măsură să asigure durabilitate.
  Astfel, cercetarea va sta la baza dezvoltării unor sisteme de valorizare a biodiversității și a serviciilor ecosistemice, inclusiv a înțelegerii stocului de capital natural și a fluxului serviciilor ecosistemice.
  Se va pune accentul pe ecosistemele și serviciile ecosistemice esențiale cu relevanță strategică, cum ar fi apa dulce, mările și oceanele
  (inclusiv zonele litorale), pădurile, regiunile polare,
  calitatea aerului, biodiversitatea, destinația terenurilor și solurile. Reziliența societăților și a ecosistemelor la
  poluanți, agenți patogeni și
  evenimente catastrofale, inclusiv dezastre naturale
  (cum ar fi seismele și activitatea vulcanică, inundațiile și seceta) și incendii forestiere
  , va fi sprijinită prin îmbunătățirea capacităților de previziune, de alertă timpurie, și prin evaluarea aspectelor vulnerabile și a impactului, inclusiv a dimensiunii de risc multiplu. Cercetarea și inovarea vor oferi astfel sprijin pentru politicile ecologice și a eficienței resurselor, opțiuni pentru o guvernanță eficace bazate pe date științifice în limite de exploatare sigure. Vor fi dezvoltate modalități inovatoare de a crește coerența politicilor, de a găsi compromisuri și de a gestiona interesele conflictuale, de a îmbunătăți cunoștințele publicului cu privire la rezultatele cercetării și participarea cetățenilor la procesul de luare a deciziilor.

5.3.   Asigurarea aprovizionării sustenabile cu materii prime neenergetice și neagricole

Sectoare cum sunt construcțiile, industria chimică, automobilele, industria aerospațială, sectoarele utilajelor și instalațiilor, care generează o valoare adăugată totală de peste 1 000 miliarde EUR și asigură locuri de muncă pentru aproximativ 30 de milioane de oameni depind în ansamblu de accesul la materiile prime. Uniunea este autosuficientă în privința minereurilor pentru construcții. Cu toate acestea, deși Uniunea Europeană este unul dintre cei mai mari producători din lume de anumite minereuri industriale, ea continuă să fie un importator net al majorității acestora. În plus, UE este foarte dependentă de importurile de minereuri metalice și este în totalitate dependentă de import pentru anumite materii prime vitale.

Tendințele recente arată că cererea pentru materii prime va fi determinată de dezvoltarea economiilor emergente și de difuzarea rapidă a tehnologiilor generice cheie. Europa trebuie să asigure o gestionare durabilă și o aprovizionare durabilă cu materii prime din interiorul și în afara granițelor sale pentru toate sectoarele care depind de accesul la materiile prime. Obiectivele politice pentru materiile prime critice sunt prezentate în Inițiativa privind materiile prime a Comisiei (12).

Obiectivul acestei activități este, așadar, îmbunătățirea bazei de cunoștințe privind materiile prime și dezvoltarea de soluții inovatoare pentru explorarea, extracția, prelucrarea,
  reutilizarea,
  reciclarea și recuperarea în condiții ecologice și eficiente din punctul de vedere al costurilor a materiilor prime și pentru înlocuirea acestora cu alternative atrăgătoare din punct de vedere economic
  și durabile din punctul de vedere ecologic
  , care au un impact mai redus asupra mediului.

Pentru a realiza acest lucru, cercetarea și inovarea se vor concentra asupra următoarelor:

5.3.1.   Îmbunătățirea bazei de cunoștințe privind disponibilitatea materiilor prime

Evaluarea disponibilității pe termen lung a resurselor Uniunii și a celor mondiale, inclusiv accesul la minele urbane (depozitele de deșeuri și deșeurile miniere), resursele
  marine costiere și
  de ape adânci (de exemplu, exploatarea minieră a fundului mării pentru extragerea de pământuri rare) și a incertitudinilor asociate acestei disponibilități vor fi îmbunătățite. Societatea se va servi de aceste cunoștințe pentru a ajunge la o utilizare mai eficientă, refolosire și reciclare a materiilor prime rare sau care dăunează mediului. De asemenea, acestea vor servi la definirea unor norme, practici și standarde mondiale care să reglementeze explorarea, extracția și prelucrarea resurselor, inclusiv practici pentru destinația terenurilor și amenajarea teritoriului marin după moduri economice viabile, care respectă mediul și acceptabile din punct de vedere social
  , pe baza unei abordări ecosistemice
  .

5.3.2.   Promovarea aprovizionării și utilizării durabile a materiilor prime

  , inclusiv a resurselor minerale, de pe uscat și din mare,

  în ceea ce privește explorarea, extracția, prelucrarea, reutilizarea, reciclarea și recuperarea

Cercetarea și inovarea sunt necesare pe durata întregului ciclu de viață al materiilor, pentru a garanta o aprovizionare și o gestiune accesibile, fiabile și durabile a materiilor prime esențiale pentru industria europeană. Dezvoltarea și utilizarea de tehnologii viabile din punct de vedere economic, ecologice și acceptabile din punct de vedere social pentru prospectare, extracție și prelucrare vor încuraja utilizarea eficientă a resurselor.
  Aceasta va include resurse minerale, de pe uscat și din mare, și va exploata, de asemenea, potențialul
  minelor urbane. În plus, tehnologii, modele de afaceri și procese noi, viabile din punct de vedere economic
  și eficiente din punctul de vedere al resurselor
  , pentru reciclarea și recuperarea materialelor
  , inclusiv procese și sisteme în circuit închis,
  vor contribui, de asemenea, la reducerea dependenței Uniunii de aprovizionarea cu materii prime primare. Aceasta va include necesitatea de a prelungi durata de utilizare și de a ameliora calitatea reciclării și recuperării materialelor, precum și necesitatea de a reduce în mod drastic irosirea resurselor. O abordare bazată pe întregul ciclu de viață va fi adoptată, de la aprovizionarea cu materii prime disponibile până la sfârșitul ciclului de viață al produsului, cu cerințe minime de energie și resurse.

5.3.3.   Găsirea de alternative pentru materiile prime critice

Anticipând o posibilă reducere a disponibilității anumitor materii prime la nivel mondial, ca urmare, de exemplu, a restricțiilor comerciale, vor fi examinate și dezvoltate produse alternative sau de substituție pentru materiile prime critice, cu performanțe funcționale similare. Acest lucru va reduce astfel dependența Uniunii de materiile prime primare iar impactul asupra mediului va fi ameliorat.

5.3.4.   O sensibilizare mai mare în privința materiilor prime și îmbunătățirea modalităților de utilizare a acestora la scara întregii societăți

Tranziția necesară către o economie mai independentă și mai eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor va necesita schimbări socioeconomice și culturale, comportamentale
  , sistemice
  și instituționale. Pentru a aborda problema tot mai importantă a penuriei de competențe în sectorul materiilor prime din Uniune (inclusiv industriile extractive europene), vor fi încurajate parteneriate mai eficace între universități, institutele de studii geologice
  , întreprinderi și alți factori interesați
  . Acest lucru va fi, de asemenea, esențial pentru a sprijini dezvoltarea de competențe ecologice inovatoare. În plus, publicul nu a fost încă suficient sensibilizat cu privire la importanța materiilor prime autohtone pentru economia europeană. Pentru a facilita modificările structurale necesare, cercetarea și inovarea vor avea ca scop să confere mai multă putere cetățenilor, factorilor de decizie politică, practicienilor și instituțiilor.

5.4.   Stimularea tranziției către o economie și o societate ecologice prin ecoinovare

Uniunea nu poate să prospere într-o lume în care consumul de resurse, degradarea mediului și pierderea biodiversității continuă să crească fără încetare. Decuplarea creșterii economice de utilizarea resurselor naturale reclamă transformări structurale în modul în care aceste resurse sunt utilizate, reutilizate și gestionate, protejând, în același timp, mediul nostru. Inovațiile ecologice ne vor permite să reducem presiunea exercitată asupra mediului, să creștem eficiența utilizării resurselor și să situăm Uniunea pe calea către o economie eficientă din punct de vedere energetic și din punctul de vedere al utilizării resurselor. Ecoinovarea creează, de asemenea, oportunități majore pentru creștere și locuri de muncă și sporește competitivitatea europeană pe piața mondială, estimată să crească la o piață de 1 000 de miliarde EUR după anul 2015 (13). 45 % dintre întreprinderi au introdus deja un anumit tip de ecoinovare. S-a estimat că aproximativ 4 % din ecoinovații au dus la o reducere de peste 40 % din utilizarea materiilor prime pe unitate de producție (14), evidențiind un potențial promițător pentru viitor.
  Cu toate acestea, nu este neobișnuit faptul că tehnologiile, procesele, serviciile și produsele ecoinovatoare foarte promițătoare și avansate din punct de vedere tehnologic nu ajung pe piață din cauza provocărilor legate de precomercializare și nu își valorifică pe deplin potențialul de mediu și economic pentru că aplicarea lor pe scară mai largă și introducerea pe piață sunt percepute drept prea riscante de către investitorii privați.

Obiectivul acestei activități este de a încuraja toate formele de ecoinovare care permit tranziția spre o economie ecologică.

Pentru a realiza acest lucru, cercetarea și inovarea se vor concentra asupra următoarelor:

5.4.1.   Consolidarea tehnologiilor, proceselor, serviciilor și produselor ecoinovatoare

  , inclusiv explorarea modalităților de reducere a cantităților de materii prime utilizate în procesele de producție și consum și depășirea obstacolelor în acest sens,


  precum

  și încurajarea preluării lor pe piață

Vor fi sprijinite toate formele de
  ecoinovare
  , progresive sau radicale, care combină aspecte tehnologice, organizaționale, societale, comportamentale, comerciale și politice și care favorizează implicarea societății civile. Acestea vor sta la baza unei economii mai circulare, reducând în același timp repercusiunile asupra mediului
  , sporind reziliența acestuia
  și ținând cont de efectele de recul asupra mediului
  și posibil și asupra altor sectoare
  . Aceasta va include
  inovarea orientată spre utilizator,
  modele de afaceri, simbioză industrială, sisteme produse-servicii, proiectarea produselor, integralitatea ciclului de viață și abordările care privilegiază reciclarea pe tot parcursul ciclului de viață
  , precum și explorarea modalităților de reducere a cantităților de materii prime utilizate în procesele de producție și consum și depășirea obstacolelor în acest sens
  .
  Va fi abordat potențialul trecerii la modele de consum mai durabile.
  Scopul va fi acela de a îmbunătăți eficiența resurselor prin reducerea, în termeni absoluți, a intrărilor, deșeurilor și a evacuării de substanțe nocive
  (de exemplu, cele indicate în cadrul Regulamentului REACH

   (15)

  și altele)
  de-a lungul lanțului valoric și de a promova reutilizarea, reciclarea și substituirea resurselor. O atenție deosebită va fi acordată facilitării tranziției de la cercetare la piață, care să implice industria și îndeosebi
  întreprinderile start-up și
  IMM-urile
  inovatoare, organizațiile societății civile și utilizatorii finali
  , de la dezvoltarea de prototipuri
  și demonstrarea performanțelor tehnice, sociale și de mediu, până
  la
  prima aplicare
  și replicarea pe piață
  a tehnicilor, produselor, serviciilor sau practicilor ecoinovatoare relevante la nivelul Uniunii
  .
  Acțiunile vor contribui la înlăturarea barierelor din calea dezvoltării și aplicării pe scară largă a ecoinovării, creând sau lărgind piețe pentru soluțiile vizate și îmbunătățind competitivitatea întreprinderilor din Uniune, în special a IMM-urilor, pe piețele mondiale.
  Crearea de rețele între ecoinovatori va urmări, de asemenea, să îmbunătățească difuzarea
  și exploatarea
  cunoștințelor și să coreleze mai bine oferta cu cererea.

5.4.2.   Sprijinirea politicilor și a schimbărilor societale inovatoare

Sunt necesare schimbări structurale și instituționale pentru a permite tranziția către o economie
  și o societate ecologice
  . Cercetarea și inovarea vor aborda principalele obstacole care stau în calea schimbării societale și comerciale și vor încerca să ofere consumatorilor, liderilor din sectorul întreprinderilor și factorilor de decizie mai multe mijloace de acțiune pentru a adopta comportamente inovatoare și durabile
  , prin contribuții din partea științelor sociale și umaniste
  . Vor fi create instrumente, metode și modele fiabile și transparente pentru a evalua și a facilita schimbările majore de ordin economic, societal
  , cultural
  și instituțional necesare pentru a realiza o schimbare de paradigmă către o economie
  și o societate ecologice
  . Cercetarea va analiza modul în care se pot promova modele de consum
  și moduri de viață
  durabile, care să includă cercetarea socio-economică, științele comportamentale, implicarea utilizatorilor și acceptarea publică a inovării, precum și activități pentru îmbunătățirea comunicării și de sensibilizare a opiniei publice. Se vor utiliza la maximum acțiunile demonstrative.

5.4.3.   Măsurarea și evaluarea progresului către o economie ecologică

Este necesar să se definească indicatori fiabili aplicabili la toate scările spațiale, și complementari PIB, metode și sisteme care să sprijine și să evalueze tranziția către o economie ecologică și eficiența opțiunilor politice relevante. Acționate de o abordare de tip ciclu de viață, activitățile de cercetare și inovare vor îmbunătăți calitatea și disponibilitatea datelor, metode și sisteme de măsurare relevante pentru eficiența utilizării resurselor și ecoinovarea și vor facilita elaborarea unor sisteme de compensare inovatoare. Cercetarea socio-economică va oferi o mai bună înțelegere a cauzelor profunde care guvernează comportamentul producătorilor și consumatorilor și va contribui astfel la elaborarea de instrumente politice mai eficiente pentru a facilita tranziția către o economie bazată pe o utilizare mai eficientă a resurselor și capabilă să se adapteze la schimbările climatice. Mai mult, metode de evaluare a tehnologiilor și modelizarea integrată vor fi elaborate pentru a sprijini politicile în favoarea eficienței utilizării resurselor și ecoinovării la toate nivelurile, sporind totodată coerența politicilor și soluționării de compromisuri. Rezultatele vor permite monitorizarea, evaluarea și reducerea fluxurilor de materiale și de energie implicate în producție și consum și va permite factorilor de decizie politică și întreprinderilor să integreze costurile și externalitățile legate de mediu în acțiunile și deciziile lor.

5.4.4.   Promovarea eficienței resurselor prin sisteme digitale

Inovațiile în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor pot constitui un instrument esențial pentru sprijinirea eficienței resurselor. Pentru a atinge acest obiectiv, TIC moderne și inovatoare vor contribui la creșterea semnificativă a productivității, în special prin automatizarea proceselor, monitorizarea în timp real și sistemele de asistență decizională. În viitor TIC vor fi utilizate pentru a accelera dematerializarea progresivă a economiei prin trecerea la serviciile digitale și pentru a facilita o schimbare a comportamentului de consum și a modelelor de afaceri.

5.5.   Dezvoltarea unor sisteme de observare și informații globale de mediu cuprinzătoare și sustenabile

Sisteme complete de observare și sistemele informatice în materie de mediu sunt esențiale pentru a asigura furnizarea datelor și informațiilor necesare pe termen lung pentru a aborda această provocare. Aceste sisteme vor fi utilizate pentru
  a monitoriza,
  a evalua și a estima condiția, starea și tendințele în materie de climă, resurse naturale, inclusiv materii prime, ecosisteme
  terestre și marine (de la zonele litorale până în apele adânci)
  și servicii ecosistemice, precum și pentru a evalua politicile și măsurile de reducere a emisiilor de dioxid de carbon și de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea în toate sectoarele economiei. Informațiile și cunoștințele obținute datorită acestor sisteme vor fi utilizate pentru a promova o utilizare inteligentă a resurselor strategice; pentru a sprijini elaborarea unor politici bazate pe date concrete; pentru a încuraja noile servicii ecologice și climatice; și pentru a crea noi posibilități pe piețele mondiale.

Capacitățile, tehnologiile și infrastructurile de date pentru observarea și monitorizarea Pământului trebuie să se bazeze pe progresele înregistrate în domeniul TIC, tehnologiile spațiale și rețelele inteligente, observațiile obținute prin teledetecție, noi senzori in situ, servicii mobile, rețelele de comunicații, instrumente pentru servicii bazate pe un internet participativ și îmbunătățirea infrastructurii de calcul și de modelare, cu scopul de a furniza în mod continuu informații, previziuni și proiecții actualizate și precise. Un acces gratuit, deschis și nerestricționat la sisteme interoperabile de date și informații va fi încurajat, precum și stocarea, gestionarea și diseminarea eficientă
  și – după caz – securizată
  a rezultatelor cercetării.
  Activitățile vin în sprijinul definirii viitoarelor activități operaționale ale Programului european de monitorizare a Pământului (Copernicus) și consolidează utilizarea datelor Copernicus pentru activități de cercetare.

5.6.
     
  Patrimoniul cultural

Bunurile aparținând patrimoniului cultural sunt unice și de neînlocuit, atât în forma lor materială, cât și din perspectiva valorii lor imateriale, a sensului și semnificației culturale. Acestea reprezintă un motor important al coeziunii, identității și bunăstării societății, aducând o contribuție semnificativă la creșterea durabilă și la crearea de locuri de muncă. Cu toate acestea, patrimoniul cultural al Europei este supus deteriorării și distrugerii, exacerbate de expunerea tot mai mare la activitățile umane (de exemplu, turismul) și la fenomene meteorologice extreme care se produc ca urmare a schimbărilor climatice, precum și din cauza altor pericole și dezastre naturale.

Scopul acestei activități este de a furniza cunoștințe și soluții inovatoare, prin intermediul unor strategii, metodologii, tehnologii, produse și servicii de adaptare și atenuare pentru conservarea și gestionarea patrimoniului cultural material din Europa care este expus riscurilor reprezentate de schimbările climatice.

Pentru a realiza acest lucru, cercetarea și inovarea multidisciplinare se vor concentra asupra următoarelor:

5.6.1.
     
  Identificarea nivelurilor de reziliență prin intermediul observațiilor, al monitorizării și al modelării

Vor fi dezvoltate noi tehnici de evaluare a daunelor, de monitorizare și de modelare pentru a îmbunătăți baza de cunoștințe științifice cu privire la impactul schimbărilor climatice și al altor factori de risc de mediu sau umani asupra patrimoniului cultural. Cunoașterea și înțelegerea generate cu ajutorul scenariilor, al modelelor și al instrumentelor, inclusiv analiza percepției valorii, vor contribui la crearea unei baze științifice solide pentru elaborarea unor strategii, politici și standarde în materie de reziliență, într-un cadrul coerent dedicat evaluării riscurilor și gestionării bunurilor patrimoniului cultural.

5.6.2
     
  Asigurarea unei mai bune înțelegeri a modului în care comunitățile percep și răspund la schimbările climatice și la pericolele seismice și vulcanice

Prin intermediul unor abordări integrate, cercetarea și inovarea vor dezvolta soluții eficiente din punctul de vedere al resurselor pentru prevenire, adaptare și atenuare, implicând metodologii, tehnologii, produse și servicii inovatoare destinate conservării bunurilor patrimoniului cultural, a peisajelor culturale și a habitatelor istorice.

5.7.
     Aspecte specifice privind punerea în aplicare

Activitățile vor consolida participarea Uniunii și contribuția sa financiară la procesele și inițiativele multilaterale, precum Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), Platforma interguvernamentală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) și Grupul pentru observarea Pământului (GEO). Cooperarea cu alți finanțatori publici și privați importanți ai cercetării
  , precum și cu rețele de cercetare majore,
  vor îmbunătăți eficiența cercetării la nivel mondial și european și vor contribuii la instituirea unei guvernanțe mondiale a cercetării.

Cooperarea științifică și tehnologică va contribui la mecanismul mondial în domeniul tehnologiilor UNFCCC (Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice) și va facilita dezvoltarea tehnologică, inovarea și transferul tehnologic în sprijinul măsurilor de adaptare la schimbările climatice și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

Pe baza rezultatelor Conferinței ONU Rio+20, un mecanism va fi explorat pentru a colecta, centraliza și analiza în mod sistematic cunoștințele științifice și tehnologice referitoare la principalele problemele legate de dezvoltarea durabilă și economia ecologică, care va include un cadru pentru evaluarea progreselor. Aceasta va completa grupurile și organismele științifice existente și va căuta sinergii cu acestea.

Acțiunile de cercetare care aparțin acestei provocări vor contribui la serviciile operaționale din cadrul
  Programului european de monitorizare a Pământului (Copernicus)
  prin furnizarea unei baze de cunoștințe utile pentru dezvoltarea
  Copernicus
  .
  Se poate avea în vedere sprijinirea inițiativelor de programare în comun (IPC) cu relevanță și a parteneriatelor public-public și public-privat cu relevanță.

Vor fi instituite, de asemenea, legături adecvate cu acțiunile relevante ale Parteneriatelor europene pentru inovare și cu aspectele relevante ale obiectivelor în materie de cercetare și inovare ale platformelor tehnologice europene.

Măsurile specifice vor garanta că rezultatele cercetării și inovării din Uniune în domeniul schimbărilor climatice și utilizării eficiente a resurselor și materiilor prime sunt utilizate în aval de alte programe ale Uniunii, precum programul LIFE+, programele de fonduri structurale
  și de investiții europene
  , precum și programele de cooperare externă.

De asemenea, printre altele, activitățile le vor continua și le vor îmbunătăți pe cele desfășurate în cadrul Programului pentru ecoinovare.

Acțiunile vor oferi, de asemenea:
  analiza continuă a progresului științific și tehnologic în Uniune și în principalele țări și regiuni partenere; un studiu la un stadiu precoce al oportunităților de piață pentru noile tehnologii și practici de mediu; previziuni pentru politica în materie de cercetare și inovare.

6.   
  EUROPA ÎNTR-O LUME ÎN SCHIMBARE – SOCIETĂȚI FAVORABILE INCLUZIUNII, INOVATOARE ȘI REFLEXIVE

Prezenta secțiune cuprinde activități de cercetare și inovare care contribuie la deschiderea societăților spre incluziune, inovare și reflecție, dar și măsuri specifice care să sprijine chestiuni transversale speciale menționate în cadrul acestei Provocări societale

   (16).

6.1.   Societăți favorabile incluziunii

Tendințele care se conturează în prezent în societățile europene oferă oportunități pentru a construi o Europă mai unită, dar comportă și riscuri
  și provocări
  . Aceste oportunități, riscuri
  și provocări
  trebuie înțelese și anticipate pentru ca Europa să evolueze cu un grad adecvat de solidaritate și cooperare în chestiuni sociale, economice, politice
  , educaționale
  și culturale, ținând seama de o lume din ce în ce mai interconectată
  și marcată de interdependențe
  .

În acest context, obiectivul este
  de a înțelege, a analiza și a dezvolta
  incluziunea socială, economică și politică,
  precum și piețe ale muncii incluzive,
  de a combate sărăcia
  și marginalizarea
  , de a consolida drepturile omului, incluziunea digitală, egalitatea, solidaritatea și dinamica interculturală prin sprijinirea
  științei avansate, a
  cercetării interdisciplinare,
  a dezvoltării
  indicatorilor, a progreselor tehnologice,
  a inovațiilor organizaționale, a dezvoltării clusterelor regionale de inovare
  și a noilor forme de colaborare și co-creare. Cercetarea, precum și alte activități, sprijină punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020, precum și alte politici
  relevante
  ale Uniunii. Cercetarea în domeniul științelor
  sociale și
  umaniste
  joacă
  un rol major în acest context. Definirea, monitorizarea, evaluarea
  și abordarea
  obiectivelor strategiilor și politicilor europene vor necesita activități de cercetare
  bine orientate,
  care să le permită factorilor de decizie să analizeze și să evalueze impactul și eficacitatea măsurilor preconizate, în special în favoarea incluziunii sociale.
  În acest scop, incluziunea și participarea depline ale societății trebuie să se manifeste în toate sectoarele vieții și la toate vârstele.

Vor fi urmărite următoarele obiective specifice
  în scopul înțelegerii, al favorizării sau al implementării următoarelor
  :

6.1.1.   
  Mecanismele de promovare a

  unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii

Europa a dezvoltat o combinație specifică și aparte de progrese economice, politici sociale destinate unui înalt nivel de coeziune socială, valori culturale umanistice folosite în comun care îmbrățișează democrația și normele de drept comun, drepturile omului, respectarea și conservarea diversității, precum și promovarea educației și a științei, a artelor și a științelor umaniste ca vectori fundamentali ai progresului social și economic și ai bunăstării.
  Urmărirea continuă a creșterii economice implică o serie de costuri importante pe plan uman, social, de mediu și economic. O creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii în Europa implică schimbări substanțiale în modul în care creșterea și bunăstarea
  societății
  sunt definite, măsurate (în special folosind măsurarea progresului dincolo de indicatorul tradițional PIB), generate și susținute de-a lungul timpului.

Cercetarea va analiza evoluția
  participării cetățenilor, a
  unor stiluri de viață durabile,
  înțelegerea culturală
  și comportamente și valori socio-economice și modul în care acestea se raportează la paradigme și politici și la funcționarea instituțiilor,
  a comunităților,
  a piețelor, a întreprinderilor, a sistemelor de guvernanță și de credințe din Europa
  și relațiile acestora cu alte regiuni și economii
  . Se vor elabora instrumente pentru o mai bună evaluare a impactului contextual și reciproc al unor astfel de evoluții
  , se vor compara politicile publice în funcție de rezultatele obținute în fața provocărilor din întreaga Europă și se vor analiza opțiunile
  strategice
  și mecanismele decizionale
  în domenii precum ocuparea forței de muncă, fiscalitate, inegalități, sărăcie, incluziune socială, educație și competențe, dezvoltare comunitară, competitivitate și piața internă
  pentru a se înțelege noile condiții și oportunități pentru o mai mare integrare europeană și rolul componentelor și sinergiilor sale sociale, culturale, științifice și economice ca surse de avantaj comparativ al Uniunii la nivel mondial
  .

Se vor analiza implicațiile pentru creștere, piața muncii și bunăstare ale schimbărilor demografice datorate procesului de îmbătrânire a societăților și mișcărilor migratorii. În acest context, pentru a se putea aborda provocarea creșterii viitoare, este important să se țină seama de diferitele componente ale cunoașterii, punându-se accentul, în cadrul cercetării, pe chestiunile legate de învățare, educație și formare, sau pe rolul și locul tinerilor în societate. De asemenea, cercetarea va dezvolta instrumente mai bune pentru a evalua impactul în ceea ce privește durabilitatea al diferitelor politici economice.
  Cercetarea va analiza totodată modul în care evoluează economiile naționale și ce forme de guvernanță la nivel european și internațional ar putea contribui la prevenirea dezechilibrelor macroeconomice, a dificultăților monetare, a concurenței fiscale, a șomajului și a problemelor de ocupare a forței de muncă și a altor forme de tulburări
  societale,
  economice și financiare. Se va ține seama de interdependențele din ce în ce mai mari dintre Uniune și economiile,
  piețele și sistemele financiare globale, precum și de provocările care rezultă și cu care se confruntă dezvoltarea instituțională și administrația publică
  .
  În contextul crizei datoriei publice din Europa, se va pune, de asemenea, accentul pe cercetare în vederea definirii condițiilor-cadru pentru sisteme financiare și economice europene stabile.

6.1.2.   
  Organizațiile, practicile, serviciile și politicile de încredere care sunt necesare pentru a construi în Europa

  societăți rezistente, favorabile incluziunii

  , participative, deschise și creative, ținând seama în special de migrație, integrare și schimbările demografice

Înțelegerea transformărilor sociale
  , culturale și politice
  survenite în Europa necesită analiza evoluției practicilor și așteptărilor democratice, precum și a evoluției istorice a identităților, a diversității, teritoriilor, religiilor, culturilor
  , limbilor
  și valorilor. Aceasta implică o bună înțelegere a istoriei integrării europene.
  Cercetarea va încerca
  să identifice modalități de a adapta și a îmbunătăți sistemele de protecție socială europene, serviciile publice și mai general dimensiunea „securitate socială” a politicilor în scopul de a realiza coeziunea
  și egalitate de gen și de a favoriza societățile participative, deschise și creative
  și de a promova egalitatea și solidaritatea economică și socială între generații. Cercetarea va analiza modul în care societățile și politicile vor deveni mai europene în sens larg, prin evoluția identităților, culturilor și valorilor, circulația
  cunoștințelor,
  ideilor și credințelor și combinația de principii și de practici în materie de reciprocitate, convergență și egalitate
  , acordând o atenție specială migrației, integrării și schimbării demografice
  . Cercetarea va analiza modul în care populațiile vulnerabile
  (de exemplu, populația romă)
  pot participa pe deplin
  în sistemul de învățământ,
  societate și democrație, mai ales prin dobândirea diferitelor competențe și protecția drepturilor omului. Va fi astfel esențial să se analizeze modul în care sistemele politice răspund sau nu la astfel de evoluții ale societății și evoluează de asemenea la rândul lor. Cercetarea va trata, de asemenea, evoluția sistemelor-cheie care reprezintă fundamentele legăturilor
  umane și
  sociale, precum familia, locul de muncă, educația și ocuparea forței de muncă și care contribuie la combaterea
  inegalității sociale, a excluziunii și a
  sărăciei.
  Coeziunea socială și justiția corectă și de încredere, educația, democrația, toleranța și diversitatea sunt factori care trebuie luați în considerare cu atenție, în vederea identificării și a unei mai bune exploatări a avantajelor europene comparative la nivel mondial, precum și în vederea asigurării unui sprijin politic îmbunătățit și bazat pe dovezi. Cercetarea
  va lua în considerare importanța
  mobilității și a
  migrației,
  inclusiv a fluxurilor intraeuropene,
  precum și a demografiei în evoluția viitoare a politicilor europene.

Pe de altă parte, înțelegerea dificultăților și oportunităților care rezultă din preluarea TIC, atât la nivel individual cât și colectiv, este importantă pentru a deschide noi căi de inovare favorabilă incluziunii.
  Având în vedere importanța socioeconomică tot mai mare a incluziunii digitale, acțiunile
  de cercetare și
  inovare vor favoriza adoptarea de soluții incluzive bazate pe TIC și dobândirea efectivă de competențe digitale care vor duce la autonomia cetățenilor și o forță de muncă competitivă. O atenție deosebită va fi acordată noilor inovații tehnologice care vor permite o îmbunătățire radicală a personalizării, ușurinței în utilizare și accesibilității, printr-o înțelegere mai bună a comportamentelor și valorilor cetățenilor, consumatorilor și utilizatorilor, inclusiv a persoanelor cu handicap. Pentru a realiza acest lucru, o abordare a cercetării și inovării favorabilă incluziunii începând de la concepție (inclusion by design) este necesară.

6.1.3.   
  Rolul

  Europei ca actor pe scena mondială

  , în special în ceea ce privește drepturile omului și justiția mondială

Specificitatea istorică, politică, socială și culturală a Europei se confruntă din ce în ce mai mult cu impactul schimbărilor globale. Pentru a dezvolta în continuare acțiunea sa externă în vecinătatea sa și mai departe, precum și rolul său de actor global, Europa trebuie să-și îmbunătățească capacitatea de a defini, stabili priorități, explica, evalua și promova obiectivele politicilor sale
  în interacțiune
  cu alte regiuni și societăți ale lumii, în scopul promovării cooperării sau al prevenirii sau rezolvării conflictelor. În acest sens, aceasta trebuie, de asemenea, să-și îmbunătățească capacitatea de a anticipa evoluția și efectele globalizării și de a răspunde la acestea. Acest lucru necesită o mai bună înțelegere
  și desprinderea de învățăminte pe baza
  istoriei, culturii și sistemelor politico-economice ale altor regiuni ale lumii, precum și a rolului și influenței actorilor transnaționali. În cele din urmă, Europa trebuie, de asemenea, să contribuie în mod eficient la guvernanța
  și justiția globale
  în domenii-cheie precum comerțul, dezvoltarea, munca, cooperarea economică,
  mediul, educația, egalitatea de gen și
  drepturile omului, apărarea și securitatea. Ea trebuie să dispună în acest sens de un potențial de a construi noi capacități, fie în ceea ce privește modalitățile,
  serviciile,
  sistemele și instrumentele de analiză, fie în materie de diplomație în forurile internaționale formale și informale, cu actorii guvernamentali și neguvernamentali.

6.1.4.
     
  Promovarea unor medii durabile și favorabile incluziunii printr-o planificare și proiectare urbană și a spațiului inovatoare

80 % din cetățenii UE locuiesc în prezent în orașe și în jurul acestora, planificarea și proiectarea urbane inadecvate putând, astfel, să aibă consecințe dezastruoase asupra vieților lor. Înțelegerea modului de funcționare a acestora în beneficiul tuturor cetățenilor, a proiectării lor, a măsurii în care asigură condiții bune de viață și a atractivității lor, printre altele, pentru investiții și competențe este esențială pentru succesul Europei în generarea de creștere economică și de locuri de muncă și crearea unui viitor durabil.

Cercetarea și inovarea europene ar trebui să furnizeze instrumente și metode pentru o planificare și o proiectare urbane și periurbane mai durabile, deschise, inovatoare și favorabile incluziunii; o mai bună înțelegere a dinamicii societăților urbane, a schimbărilor sociale și a legăturii dintre energie, mediu, transport și destinația terenurilor, inclusiv a interacțiunii cu zonele rurale limitrofe; o mai bună înțelegere a proiectării și a utilizării spațiului public în interiorul orașelor și în contextul migrației, în scopul îmbunătățirii incluziunii și dezvoltării sociale și al reducerii riscurilor și criminalității urbane; noi modalități de reducere a presiunii asupra resurselor naturale și de stimulare a creșterii economice durabile, îmbunătățind totodată calitatea vieții cetățenilor europeni din mediul urban; o viziune orientată spre viitor asupra tranziției socio-ecologice către un nou model de dezvoltare urbană, prin care să se consolideze rolul orașelor din UE ca poluri de inovare și centre de creare de locuri de muncă și coeziune socială.

6.2.   Societăți inovatoare

Cota ▌Uniunii în producția mondială de cunoștințe
  rămâne considerabilă, însă
  impactul
  său
  socio-economic
  trebuie maximizat
  .
  Se vor depune eforturi pentru a spori
  eficiența politicilor de cercetare și inovare
  , precum și
  coerența și sinergiile transnaționale ale acestora. Inovarea va fi abordată în sens larg și va îngloba inovarea la scară largă și axată pe politici,
  pe dimensiunea socială,
  pe utilizator și pe piață.
  Se va ține seama de experiența și capacitatea inovatoare a industriilor creative și culturale.
  Aceste activități vor încuraja realizarea și funcționarea Spațiului european de cercetare, în special a inițiativelor emblematice ale Strategiei Europa 2020 în favoarea unei Uniuni a inovării și Agendei digitale pentru Europa.

Următoarele obiective specifice vor fi urmărite:

6.2.1.   
  Consolidarea

  bazei justificative și a sprijinului pentru Uniunea inovării și Spațiul european de cercetare

Pentru a evalua și a prioritiza investițiile și pentru a consolida Uniunea inovării și Spațiul european de cercetare, analiza politicilor, sistemelor și actorilor din domeniul cercetării
  , educației
  și inovării din Europa și țările terțe, precum și elaborarea de indicatori, de date și de infrastructuri de informații vor fi sprijinite. Activități orientate spre viitor și inițiativele-pilot, analize economice
  și de gen
  , monitorizarea politicilor, învățarea reciprocă, instrumente și activități de coordonare și elaborarea de metodologii pentru evaluarea impactului și evaluări vor fi, de asemenea, necesare, și vor exploata punctul de vedere direct al părților interesate, întreprinderilor, autorităților publice
  , organizațiilor societății civile și cetățenilor
  .
  Această analiză ar trebui realizată în mod coerent cu studiile referitoare la sistemele de educație din Europa și din țările terțe din cadrul „Erasmus pentru toți”.

Pentru a asigura o piață unică pentru cercetare și inovare, vor fi puse în aplicare măsuri care să stimuleze comportamentul compatibil cu ERA . Vor fi sprijinite activități de susținere a politicilor legate de calitatea formării, mobilitatea și dezvoltarea carierei pentru cercetători, inclusiv inițiativele de a oferi servicii pentru mobilitatea cercetătorilor, recrutare deschisă,
  participarea femeilor la activitatea științifică,
  drepturile cercetătorilor și legăturile cu comunitățile științifice mondiale. În implementarea acestor activități se vor urmări sinergii și o coordonare strânsă cu acțiunile Marie
  Skłodowska
  -Curie în cadrul „Excelenței științifice”. Instituțiile care prezintă concepte inovatoare în vederea punerii rapide în aplicare a principiilor SEC, inclusiv Carta europeană pentru cercetători, Codul de conduită pentru recrutarea cercetătorilor
  , Recomandarea Comisiei privind gestionarea proprietății intelectuale în activitățile de transfer de cunoștințe și Codul de bune practici pentru universități și alte organizații publice de cercetare

   (17), vor fi sprijinite.

În ceea ce privește coordonarea politicilor, un mecanism de consiliere în materie de politici va fi instituit pentru ca autoritățile naționale să poată primi consiliere în domeniu de la experți atunci când definesc programele naționale de reformă și strategiile de cercetare și inovare.

Pentru a concretiza inițiativa „O Uniune a inovării”, există, de asemenea, necesitatea de a sprijini o inovarea orientată spre piață ▌, inovarea deschisă,
  inovarea în sectorul public și în domeniul social
  , în vederea creșterii capacității de inovare a întreprinderilor și a stimulării competitivității europene. Acest lucru va necesita îmbunătățirea condițiilor-cadru generale pentru inovare, precum și abordarea obstacolelor specifice care împiedică creșterea întreprinderilor inovative. Vor fi sprijinite mecanisme puternice de sprijinire a inovării (de exemplu, îmbunătățirea gestionării clusterelor, parteneriate public-privat și cooperarea în rețea), serviciile de susținere a inovării puternic specializate (privind, de exemplu, gestionarea/exploatarea
  PI, crearea de rețele de proprietari și utilizatori de
  DPI, managementul inovării,
  competențele antreprenoriale,
  rețelele de organisme implicate în achiziții publice), precum și o analiză a politicilor publice în ceea ce privește inovarea. Problemele specifice ale IMM-urilor vor fi susținute în conformitate cu obiectivul specific „Inovare în IMM-uri”.

6.2.2.   Explorarea unor noi forme de inovare

  , cu accent special pe inovarea și creativitatea socială și pe înțelegerea modului în care toate formele de inovare sunt dezvoltate, reușesc sau eșuează

Inovarea socială generează bunuri, servicii, procese și modele noi care respectă nevoile societății și creează noi relații sociale.
  Întrucât mijloacele de inovare sunt în permanentă schimbare, este necesară continuarea cercetării pe marginea dezvoltării tuturor formelor de inovare și a modului în care inovarea răspunde nevoilor societății.
  Este important să se înțeleagă modul în care inovarea și creativitatea socială pot duce la modificarea structurilor
  , practicilor
  și politicilor existente și modul în care pot fi încurajate și extinse.
  Este important să se evalueze impactul platformelor
  on-line ▌care pun în rețea cetățenii ▌. Se va acorda, de asemenea, sprijin în favoarea
  utilizării proiectării în întreprinderi,
  cooperării în rețele și experimentării utilizării TIC pentru îmbunătățirea proceselor de învățare, precum și a rețelelor de inovatori sociali și antreprenori sociali.
  Cercetarea se va axa, de asemenea, pe procesele de inovare și pe modul în care acestea se dezvoltă, reușesc sau eșuează (inclusiv asumarea de riscuri și rolul diferitelor medii de reglementare).

Va fi esențial să se promoveze inovarea în vederea consolidării unor servicii publice eficiente, deschise și centrate pe cetățean (
  de exemplu,
  e-guvernarea). Pentru aceasta va fi nevoie de o cercetare multidisciplinară privind noile tehnologii și inovări pe scară largă, în special în materie de asigurare a confidențialității în mediul digital, interoperabilitate, identificare electronică a identității, date deschise, interfețe pentru utilizator dinamice,
  platforme de învățare pe tot parcursul vieții și de e-învățare, sisteme de învățare distribuită,
  configurarea și integrarea serviciilor publice centrate pe cetățean și inovarea axată pe utilizatori, inclusiv în domeniul științelor sociale și umaniste. De asemenea, aceste acțiuni vor aborda dinamica rețelelor sociale precum și externalizarea spre public (crowd-sourcing) și externalizarea inteligentă (smart-sourcing) pentru coproducția de soluții care abordează probleme sociale,
  de exemplu,
  pe baza seturilor de date deschise. Acestea vor contribui la o mai bună gestionare a proceselor decizionale complexe, în special, prelucrarea și analiza unor cantități imense de date pentru modelizarea politicilor în colaborare, simularea proceselor decizionale, tehnicile de vizualizare, modelizarea sistemelor participative, precum și la o analiză a evoluției raporturilor dintre cetățeni și sectorul public.

Se vor elabora măsuri specifice pentru a implica sectorul public în calitate de agent al inovării și al schimbării, la nivel național și la nivelul UE, în special prin măsuri de sprijinire a politicilor și de inovare transfrontalieră, la cel mai extins nivel geografic, care să permită o utilizare inteligentă a TIC în cadrul administrațiilor publice și de către acestea, în vederea furnizării fără sincope a serviciilor publice pentru cetățeni și întreprinderi.

6.2.3.   
  Valorificarea potențialului inovator, creativ și productiv al tuturor generațiilor

Activitățile vor contribui la explorarea oportunităților de inovare ale Europei în ceea ce privește noi produse și tehnologii, servicii îmbunătățite și noi modele sociale și de afaceri adaptate la structura demografică a societății aflată în schimbare. Activitățile vor promova posibilitatea de a profita de potențialul tuturor generațiilor, favorizând elaborarea unor politici inteligente care să permită ca îmbătrânirea activă să devină o realitate într-un context intergenerațional în evoluție și sprijinind integrarea generațiilor de tineri europeni în toate domeniile vieții sociale, politice, culturale și economice, ținând cont, printre altele, de percepția asupra oportunităților pentru inovare în contextul șomajului ridicat în multe regiuni ale UE.

6.2.4.   Promovarea unei cooperări coerente și eficiente cu țările terțe

Activități orizontale vor garanta dezvoltarea strategică a cooperării internaționale în ansamblul programului Orizont 2020 și vor răspunde obiectivelor strategice transversale. Activități care vizează să sprijine dialogul bilateral, multilateral și biregional privind politicile de cercetare și inovare cu țările terțe, alte regiuni, foruri și organizații internaționale vor facilita schimburile politice, învățarea reciprocă și stabilirea priorităților, vor promova accesul reciproc la programe și vor monitoriza impactul cooperării. Crearea de rețele și activitățile de înfrățire vor facilita crearea de parteneriate optime între actori din domeniul cercetării și inovării de ambele părți și vor îmbunătăți competențele și capacitatea de cooperare în țările terțe mai puțin avansate. Activitățile vor promova coordonarea politicilor și programelor Uniunii și ale statelor membre în materie de cooperare, precum și acțiunile comune întreprinse de state membre și țări asociate cu țări terțe în vederea creșterii impactului lor global. În sfârșit, „prezența” Europei în țările terțe pe planul cercetării și inovării va fi consolidată și întărită, în special prin
  explorarea
  creării de „case
  virtuale
  europene ale științei și inovării”, prestarea de servicii către organizații europene care își extind activitățile în țări terțe și accesul organizațiilor și cercetătorilor din alte state membre și țări asociate la centrele de cercetare instituite în comun cu țările terțe.

6.3.
     
  Societăți reflexive – moștenirea culturală și identitatea europeană

Scopul este de a contribui la înțelegerea fundamentelor intelectuale ale Europei: istoria sa și numeroasele influențe europene și non-europene, ca inspirație pentru viața noastră din prezent. Europa se caracterizează printr-o mare varietate de popoare (inclusiv minorități și populații indigene), de tradiții și de identități regionale și naționale, precum și prin niveluri diferite de dezvoltare economică și socială. Migrația și mobilitatea, mass-media, industria și transportul contribuie la diversitatea de opinii și de moduri de viață. Această diversitate și oportunitățile pe care le prezintă ar trebui recunoscute și luate în considerare.

Colecțiile europene din biblioteci, inclusiv din cele digitale, din arhive, muzee, galerii și alte instituții publice dețin o bogăție nevalorificată de obiecte și documentație care așteaptă să fie studiate. Aceste resurse de arhivă, împreună cu patrimoniul imaterial, reprezintă istoria fiecărui stat membru în parte, dar și moștenirea colectivă a Uniunii Europene care s-a constituit în timp. Astfel de materiale ar trebui puse la dispoziția cercetătorilor și a cetățenilor, inclusiv prin noile tehnologii, pentru a permite o viziune a viitorului prin prisma arhivelor trecutului. Accesibilitatea și păstrarea moștenirii culturale în aceste forme este necesară în prezent pentru vitalitatea angajamentelor actuale din interiorul culturilor europene și dintre acestea și contribuie la o creștere economică durabilă.

Activitățile pun accentul pe:

6.3.1.
     
  Studierea moștenirii, memoriei, identității, integrării și interacțiunilor și traducerii culturale europene, inclusiv a reprezentărilor acestora în cadrul colecțiilor culturale și științifice, în arhive și muzee, pentru a îmbogăți și a înțelege prezentul cu interpretări valoroase ale trecutului

Activitățile vor contribui la o analiză critică a modului în care, de-a lungul timpului, s-a dezvoltat un patrimoniu european material și imaterial, cuprinzând limbă, amintiri, practici, instituții și identități. Ele vor include studii ale interpretărilor și ale practicilor interacțiunilor, integrării și excluziunii culturale.

Un proces intensificat de integrare europeană a evidențiat faptul că există o sferă mai largă a identității europene, care completează alte tipuri de identități în Europa. O gamă largă de dovezi și mărturii ale sferelor identității europene poate fi găsită în colecții științifice, arhive, muzee, biblioteci, precum și în cadrul siturilor din patrimoniul cultural, europene și din afara Europei. Acestea oferă materiale și documente care permit o mai bună înțelegere a proceselor de construire a identității, permițând reflecții privind procesele sociale, culturale sau chiar economice care contribuie la formele de identitate europeană trecute, prezente și viitoare. Obiectivul este de a dezvolta inovații și de a utiliza și a analiza obiecte și/sau documentație din colecții culturale și științifice, arhive și muzee, pentru a îmbunătăți înțelegerea noastră cu privire la modul în care identitatea europeană poate fi urmărită, construită sau dezbătută.

Vor fi explorate chestiunile multilingvismului, traducerii și circulației ideilor în întreaga Europă, precum și înspre și dinspre Europa, și modul în care acestea fac parte dintr-un patrimoniu intelectual european comun.

6.3.2.
     
  Cercetarea cu privire la istoria, literatura, arta, filosofia și religiile țărilor și regiunilor europene, inclusiv modul în care acestea au contribuit la diversitatea europeană contemporană

Diversitatea culturală reprezintă o latură importantă care constituie singularitatea Europei, oferind o sursă de putere, dinamism și creativitate. Activitățile vor aborda diversitatea europeană contemporană și modul în care aceasta este modelată de istorie, contribuind, totodată, la analizarea modului în care această diversitate conduce la noi evoluții interculturale, sau chiar la tensiuni și conflicte. Rolul artelor, al mass-mediei, al peisajelor, literaturii, limbilor, filozofiei și religiilor în raport cu această diversitate vor fi esențiale, întrucât oferă diverse interpretări ale realităților sociale, politice și culturale și influențează viziunile și practicile indivizilor și ale actorilor sociali.

6.3.3.
     
  Cercetarea cu privire la rolul Europei în lume, la influența reciprocă și legăturile dintre regiunile lumii, precum și o perspectivă externă asupra culturilor europene

Activitățile vor aborda complexitatea legăturilor socio-economice și culturale dintre Europa și alte regiuni ale lumii și vor evalua potențialul pentru schimburi și dialoguri interculturale îmbunătățite, ținând seama de evoluțiile sociale, politice și economice mai largi. Ele vor contribui la analizarea evoluțiilor diferitelor perspective ale Europei asupra regiunilor lumii și viceversa.

6.4.
     
  Aspecte specifice privind punerea în aplicare

Pentru a promova o combinație optimă de abordări, între această provocare societală și pilonul referitor la poziția de lider în sectorul industrial se stabilește o cooperare sub forma unor acțiuni transversale, vizând zona de interacțiune dintre oameni și tehnologie. Inovarea tehnologică bazată pe TIC va juca un rol important în consolidarea productivității și în mobilizarea creativității cetățenilor aparținând tuturor generațiilor în cadrul unei societăți inovatoare.

Punerea în aplicare în cadrul acestei provocări va beneficia, de asemenea, de sprijinul administrării și coordonării rețelelor internaționale pentru cercetători și inovatori de excelență, precum COST și EURAXESS, contribuind, prin urmare, și la Spațiul european de cercetare.

Se poate avea în vedere sprijinirea inițiativelor de programare în comun (IPC) cu relevanță și a parteneriatelor public-public și public-privat cu relevanță.

Vor fi instituite, de asemenea, legături adecvate cu acțiunile relevante ale parteneriatelor europene pentru inovare și cu aspectele relevante ale programelor în materie de cercetare și inovare ale platformelor tehnologice europene.

Acțiunile de cercetare și inovare din cadrul acestei provocări vor contribui la implementarea activităților Uniunii de cooperare internațională în domeniul cercetării și inovării, printr-o mai bună implicare strategică în cooperarea în domeniul științei, tehnologiei și al inovării cu principalele țări terțe partenere. În acest sens, Forumul strategic pentru cooperare științifică și tehnologică internațională (SFIC) va continua să ofere Consiliului și Comisiei consultanță strategică cu privire la dimensiunea internațională a Spațiului european de cercetare.

7.
     SOCIETĂȚI SIGURE - PROTEJAREA LIBERTĂȚII ȘI A SECURITĂȚII EUROPEI ȘI A CETĂȚENILOR SĂI

Uniunea Europeană, cetățenii și partenerii săi internaționali se confruntă cu o serie de amenințări
  și provocări
  la adresa securității, cum ar fi criminalitatea, terorismul și situațiile de urgență de mari dimensiuni cauzate de catastrofe naturale sau provocate de om.
  Acestea
  pot traversa frontierele și pot viza atât obiective fizice cât și spațiul cibernetic. Atacurile împotriva infrastructurilor
  și rețelelor
  critice
  și
  site-urilor internet ale autorităților publice și entităților private, de exemplu, nu numai că subminează încrederea cetățenilor dar pot afecta grav sectoare esențiale cum ar fi energia, transportul, sănătatea, finanțele sau telecomunicațiile.

Pentru a anticipa, a preveni și a gestiona aceste amenințări, este necesar să se dezvolte și să se aplice tehnologiile inovatoare, soluțiile, instrumentele de previzionare și cunoștințele inovatoare, să se stimuleze cooperarea între furnizori și utilizatori, să se găsească soluții în materie de securitate civilă, să se amelioreze competitivitatea securității,
  industriei
  și a sectorului serviciilor europene
  , inclusiv a TIC,
  și să se prevină și să se combată încălcarea confidențialității și a drepturilor omului pe internet,
  precum și în alte medii, garantând totodată drepturile individuale și libertatea cetățenilor europeni
  .

Coordonarea și îmbunătățirea cercetării
  și a inovării
  în materie de securitate va reprezenta astfel un element esențial și va contribui la trecerea în revistă a eforturilor de cercetare actuale, inclusiv a previziunilor, și va îmbunătăți condițiile juridice relevante și procedurile de coordonare, inclusiv activitățile prenormative.

Activitățile
  din cadrul acestei provocări se vor concentra în mod exclusiv asupra aplicațiilor civile și
  vor urmări o abordare orientată spre îndeplinirea obiectivelor misiunilor
  , vor promova cooperarea eficientă a utilizatorilor finali, a industriei și a cercetătorilor
  și vor integra dimensiunile societale relevante
  , respectând totodată principiile etice
  . Acestea vor sprijini politicile Uniunii pentru securitatea internă și externă
  , inclusiv politica externă și de securitate comună și politica de securitate și apărare comună, și vor îmbunătăți
  securitatea informatică, precum și încrederea și confidențialitatea, în cadrul pieței unice digitale.
  Activitățile vor include o componentă privind cercetarea și dezvoltarea generației viitoare de soluții inovatoare, dezvoltând concepte și proiecte noi și standarde interoperabile. Aceasta se va realiza prin dezvoltarea de tehnologii și soluții inovatoare care abordează lacunele în materie de securitate și duc la diminuarea riscurilor legate de amenințările la adresa securității.

Următoarele obiective specifice vor fi urmărite:

7.1.
     
  Combaterea criminalității, a traficului ilicit și a terorismului, inclusiv prin înțelegerea și abordarea ideilor și convingerilor teroriste

Ambiția constă atât în evitarea atacurilor cât și în atenuarea consecințelor potențiale ale acestora.
  Acest lucru necesită tehnologii și capacități noi pentru combaterea și prevenirea criminalității (inclusiv a criminalității informatice), a traficului ilicit și a terorismului (inclusiv a terorismului informatic), inclusiv înțelegerea cauzelor și a consecințelor radicalizării și a extremismului violent și abordarea ideilor și concepțiilor teroriste pentru a evita, de asemenea, amenințările la adresa aviației.

7.2.
     
  Protejarea și îmbunătățirea rezistenței infrastructurilor critice, a lanțurilor de aprovizionare și a modurilor de transport

Noile tehnologii,
  procese, metode
  și capacități specializate vor contribui la protejarea infrastructurilor
  (inclusiv în zonele urbane)
  , sistemelor și serviciilor critice
  care sunt esențiale pentru buna funcționare a societății și economiei
  (inclusiv comunicațiile, transportul,
  finanțele,
  sănătatea, alimentele, apa, energia, lanțurile logistice și de aprovizionare și mediul). Aceasta va include analizarea infrastructurilor și serviciilor critice în rețea ale sectoarelor publice și private și protejarea acestora împotriva oricărui tip de amenințări
  , inclusiv a amenințărilor legate de aviație
  .
  Aceasta va include, de asemenea, protejarea rutelor de transport maritim.

7.3.
     Consolidarea securității prin gestionarea frontierelor

Sunt, de asemenea, necesare tehnologii și capacități pentru a consolida sistemele, echipamentele, instrumentele, procesele și metodele de identificare rapidă pentru a îmbunătăți securitatea
  și gestionarea
  frontierelor
  terestre, maritime și de coastă
  , inclusiv aspectele legate de control și de supraveghere, exploatând în același timp întregul potențial al EUROSUR. Acestea vor fi dezvoltate și testate având în vedere eficacitatea acestora, respectarea principiilor juridice și etice și a proporționalității, acceptabilitatea socială și respectarea drepturilor fundamentale. Cercetarea va sprijini, de asemenea, îmbunătățirea gestionării europene integrate a frontierelor, inclusiv prin cooperare sporită cu țările candidate, potențial candidate și țările din cadrul politicii europene de vecinătate.

▌

7.4.
     
  Îmbunătățirea securității informatice

Securitatea informatică este o condiție prealabilă care trebuie îndeplinită pentru ca persoanele, întreprinderile și serviciile publice să poată beneficia de oportunitățile oferite de internet
  sau de orice alte rețele suplimentare de date și infrastructuri de comunicații
  . Aceasta implică
  o mai bună securizare a
  sistemelor, rețelelor, dispozitivelor de acces, și software și servicii, inclusiv informatica dematerializată („cloud computing”), luând în același timp în considerare interoperabilitatea tehnologiilor multiple. Cercetarea
  și inovarea vor fi sprijinite pentru a contribui la prevenirea, detectarea și gestionarea
  în timp real a atacurilor informatice în diverse domenii și pe teritorii diferite și la protejarea infrastructurilor TIC critice. Societatea digitală este în plină dezvoltare și evoluează constant: noi utilizări și abuzuri pe internet, noi modalități de interacțiune socială, noi servicii mobile și bazate pe localizare și apariția internetului obiectelor. În acest sens este nevoie de un nou tip de cercetare al cărui motor ar trebui să fie aplicațiile, utilizările și tendințele societale emergente. Vor fi întreprinse inițiative de cercetare dinamică, inclusiv inițiativele proactive de C&D pentru a reacționa rapid la noile evoluții de actualitate în materie de încredere și securitate.
  O atenție deosebită ar trebui acordată protecției copiilor, întrucât aceștia sunt extrem de vulnerabili în fața formelor emergente de criminalitate și abuzuri informatice.

În acest sens, ar trebui să se acționeze în strânsă coordonare cu componenta TIC a pilonului referitor la poziția de lider în sectorul industrial.

7.5.
     Creșterea rezilienței Europei la crize și dezastre

În acest sens, trebuie dezvoltate tehnologii și capacități specializate pentru a sprijini diferite tipuri de operațiuni de gestionare a urgențelor
  în situații de criză și de dezastre
  (precum protecția civilă, combaterea incendiilor,
  contaminarea mediului,
  poluarea marină, ▌protecția civilă, ▌dezvoltarea infrastructurilor de informații medicale, misiunile de salvare,
  procesele de redresare în urma dezastrelor
  ), precum și asigurarea aplicării legilor. Cercetarea trebuie să acopere întreg lanțul de gestionare a crizelor și rezistența societății și să susțină o gestionare la nivel european a capacității de reacție în caz de urgență.

7.6.
     Asigurarea libertății și a confidențialității, inclusiv pe internet, și îmbunătățirea gradului de înțelegere a componentei societale, juridice și etice a tuturor domeniilor legate de securitate, risc și gestionare

Garantarea dreptului omului la confidențialitate
  , inclusiv
  în societatea digitală, va necesita dezvoltarea unor cadre și tehnologii de asigurare a confidențialității din momentul proiectării,
  care vor sta la baza noilor produse și servicii
  . Vor fi elaborate tehnologii care să permită utilizatorilor să își controleze datele cu caracter personal, precum și utilizarea acestora de către terți; precum și instrumente care vor permite detectarea și blocarea conținuturilor ilegale și violarea datelor și protejarea drepturilor omului online, prevenind limitarea comportamentelor cetățenilor în mod individual sau în grupuri de activități ilegale de căutare și de stabilire a profilului.

Orice nouă soluție sau tehnologie nouă în materie de securitate trebuie să fie acceptabilă pentru societate, să respecte legislația Uniunii și dreptul internațional, să fie eficace și proporțională în identificarea și abordarea amenințărilor la adresa securității. Este așadar esențial să se înțeleagă mai bine dimensiunile socio-economice, culturale și antropologice ale securității, cauzele insecurității, rolul mass-media și al comunicării și percepțiile cetățenilor. Aspectele etice
  și juridice
  și protecția valorilor umane și a drepturilor fundamentale ale omului vor fi abordate
  , împreună cu chestiunile legate de riscuri și de gestionare
  .

7.7.
     
  Îmbunătățirea standardizării și a interoperabilității sistemelor, inclusiv în cazuri de urgență

Activitățile prenormative și de standardizare vor fi susținute în toate domeniile de acțiune. Se va acorda atenție lacunelor de standardizare și generației următoare de instrumente și tehnologii. Activități care acoperă toate domeniile de acțiune vor aborda, de asemenea, integrarea și interoperabilitatea sistemelor și serviciilor, inclusiv aspecte precum comunicarea, arhitectura distribuită și factorul uman, inclusiv în cazuri de urgență.

7.7a.
     
  Sprijinirea politicilor externe de securitate ale Uniunii, inclusiv prin prevenirea conflictelor și menținerea păcii.

Sunt necesare noi tehnologii, capacități și soluții pentru a sprijini politicile externe de securitate ale Uniunii în acțiuni civile, mergând de la protecția civilă și până la asistența umanitară, gestionarea frontierelor sau menținerea păcii și stabilizarea post-criză, inclusiv prevenirea conflictelor, menținerea păcii și medierea. Aceasta va necesita cercetări privind soluționarea conflictelor și menținerea păcii și a justiției, identificarea din timp a factorilor care conduc la conflict, precum și privind impactul proceselor de restaurare a justiției.

Acest lucru necesită de asemenea promovarea interoperabilității dintre capacitățile civile și militare în cadrul misiunilor civile, de la protecția civilă la asistența umanitară, gestionarea frontierelor sau acțiuni de menținere a păcii. Acestea vor include progresul tehnologic în domeniul sensibil al tehnologiilor cu dublă utilizare, pentru îmbunătățirea interoperabilității între forțele militare și de protecție civilă și între forțele de protecție civilă la nivel mondial, precum și pentru a îmbunătăți fiabilitatea, luarea în considerare a aspectelor organizaționale, juridice și etice, aspectele comerciale, protecția confidențialității și integritatea informațiilor și trasabilitatea tuturor tranzacțiilor și operațiilor
  .
  [text deplasat de la secțiunea anterioară 7.5]

7.8.
     Aspecte specifice privind punerea în aplicare

Întrucât
  activitățile de cercetare și inovare vor fi axate exclusiv pe aplicațiile civile
  , o coordonare cu activitățile Agenției Europene de Apărare (AEA) va fi urmărită în mod activ în scopul de a consolida cooperarea cu AEA, în special prin intermediul cadrului european de cooperare deja existent, ținând cont
  de
  existența
  unor domenii pentru tehnologiile
  cu dublă utilizare ▌. Mecanismele de coordonare cu agențiile competente ale Uniunii, cum ar fi ▌FRONTEX, EMSA
  , ENISA
  și Europol, vor fi, de asemenea, consolidate în continuare, pentru a îmbunătăți coordonarea programelor și politicilor Uniunii în domeniul securității interne și externe, și a altor inițiative ale Uniunii.

Ținând cont de natura particulară a securității, se vor pune în aplicare dispoziții specifice în materie de programare și guvernanță, în special cu comitetul menționat la articolul 9 din prezenta decizie. Informațiile clasificate și alte informații sensibile legate de securitate vor fi protejate și cerințe speciale și criterii pentru cooperarea internațională pot fi precizate în programele de lucru. Se va ține cont de asemenea de acest aspect în dispozițiile referitoare la programare și guvernanță pentru societăți sigure (inclusiv aspectele de comitologie).

PARTEA IIIa

RĂSPÂNDIREA EXCELENȚEI ȘI EXTINDEREA PARTICIPĂRII

[această întreagă secțiune a fost aliniată cu regulamentul-cadru]

Există diferențe importante în Europa în domeniul cercetării și inovării, care trebuie să fie abordate prin măsuri specifice. Aceste măsuri vor avea ca scop stimularea excelenței și inovării și vor fi distincte și, după caz, complementare și sinergice cu politici și acțiuni ale fondurilor structurale și de investiții europene. Acestea includ:

| — | Formarea de echipe între instituții excelente de cercetare și regiuni cu performanțe scăzute în materie de CDI: formarea de echipe vizează crearea unor noi centre de excelență (sau actualizarea semnificativă a celor existente) în statele membre și regiunile cu performanțe scăzute în materie de CDI. Aceasta se va concentra asupra fazei pregătitoare pentru crearea sau actualizarea și modernizarea unei astfel de instituții, cu ajutorul unui proces de formare a unei echipe împreună cu un partener major din Europa, inclusiv susținerea elaborării unui plan de afaceri. Se preconizează un angajament din partea regiunii sau a statului membru destinatar (de exemplu prin intermediul fondurilor structurale și de investiții europene). În funcție de calitatea planului de afaceri, Comisia poate furniza în continuare sprijin financiar inițial pentru primii pași în implementarea centrului. Crearea de legături cu clusterele de inovare și recunoașterea excelenței în statele membre și regiunile cu performanțe scăzute în materie de CDI, inclusiv prin intermediul evaluărilor inter pares și acordarea de etichete de excelență pentru acele instituții care respectă standardele internaționale, vor fi examinate. |
| --- | --- |

—

Formarea de echipe între instituții excelente de cercetare și regiuni cu performanțe scăzute în materie de CDI: formarea de echipe vizează crearea unor noi centre de excelență (sau actualizarea semnificativă a celor existente) în statele membre și regiunile cu performanțe scăzute în materie de CDI. Aceasta se va concentra asupra fazei pregătitoare pentru crearea sau actualizarea și modernizarea unei astfel de instituții, cu ajutorul unui proces de formare a unei echipe împreună cu un partener major din Europa, inclusiv susținerea elaborării unui plan de afaceri. Se preconizează un angajament din partea regiunii sau a statului membru destinatar (de exemplu prin intermediul fondurilor structurale și de investiții europene). În funcție de calitatea planului de afaceri, Comisia poate furniza în continuare sprijin financiar inițial pentru primii pași în implementarea centrului. Crearea de legături cu clusterele de inovare și recunoașterea excelenței în statele membre și regiunile cu performanțe scăzute în materie de CDI, inclusiv prin intermediul evaluărilor inter pares și acordarea de etichete de excelență pentru acele instituții care respectă standardele internaționale, vor fi examinate.

| — | Înfrățirea instituțiilor de cercetare: înfrățirea vizează consolidarea semnificativă a unui domeniu definit de cercetare într-o instituție emergentă prin legături cu cel puțin două instituții majore în plan internațional într-un domeniu definit. Va fi sprijinită o serie exhaustivă de măsuri care să vină în sprijinul acestei înfrățiri (de exemplu, schimburi reciproce de personal, vizite ale experților, formări, ateliere pe termen scurt la fața locului sau virtuale, participări la conferințe, organizarea unor activități comune de tipul școlilor de vară, activități de diseminare și informare). |
| --- | --- |

—

Înfrățirea instituțiilor de cercetare: înfrățirea vizează consolidarea semnificativă a unui domeniu definit de cercetare într-o instituție emergentă prin legături cu cel puțin două instituții majore în plan internațional într-un domeniu definit. Va fi sprijinită o serie exhaustivă de măsuri care să vină în sprijinul acestei înfrățiri (de exemplu, schimburi reciproce de personal, vizite ale experților, formări, ateliere pe termen scurt la fața locului sau virtuale, participări la conferințe, organizarea unor activități comune de tipul școlilor de vară, activități de diseminare și informare).

| — | „Catedrele SEC”: Instituirea „catedrelor ERA” pentru a atrage cadre universitare renumite către instituții având un potențial clar pentru excelența în cercetare, pentru a ajuta aceste instituții să exploateze pe deplin acest potențial și astfel să creeze condiții de egalitate pentru cercetare și inovare în Spațiul european de cercetare. Aceasta va include sprijin instituțional pentru crearea unui mediu de cercetare competitiv și condițiile-cadru necesare pentru atragerea, reținerea precum și dezvoltarea unor cercetători talentați de prim rang în cadrul acestor instituții. Ar trebui să se exploreze posibilele sinergii cu activitățile SEC. |
| --- | --- |

—

„Catedrele SEC”: Instituirea „catedrelor ERA” pentru a atrage cadre universitare renumite către instituții având un potențial clar pentru excelența în cercetare, pentru a ajuta aceste instituții să exploateze pe deplin acest potențial și astfel să creeze condiții de egalitate pentru cercetare și inovare în Spațiul european de cercetare. Aceasta va include sprijin instituțional pentru crearea unui mediu de cercetare competitiv și condițiile-cadru necesare pentru atragerea, reținerea precum și dezvoltarea unor cercetători talentați de prim rang în cadrul acestor instituții. Ar trebui să se exploreze posibilele sinergii cu activitățile SEC.

| — | Mecanismul de sprijin al politicilor (MSP): acesta va viza îmbunătățirea elaborării, implementării și evaluării politicilor naționale/regionale în materie de cercetare și inovare. Va oferi consultanță specializată autorităților publice la nivel național sau regional pe o bază voluntară, acoperind necesitățile de acces la corpul relevant de cunoștințe, de a beneficia de contribuția unor experți internaționali, de a utiliza metodologii și instrumente de ultimă generație, de a primi consiliere specifică. |
| --- | --- |

—

Mecanismul de sprijin al politicilor (MSP): acesta va viza îmbunătățirea elaborării, implementării și evaluării politicilor naționale/regionale în materie de cercetare și inovare. Va oferi consultanță specializată autorităților publice la nivel național sau regional pe o bază voluntară, acoperind necesitățile de acces la corpul relevant de cunoștințe, de a beneficia de contribuția unor experți internaționali, de a utiliza metodologii și instrumente de ultimă generație, de a primi consiliere specifică.

| — | Favorizarea accesului la rețele internaționale pentru cercetători și inovatori de excelență care nu sunt suficient de prezenți în rețelele europene și internaționale. Acesta va include sprijinul acordat prin intermediul COST. |
| --- | --- |

—

Favorizarea accesului la rețele internaționale pentru cercetători și inovatori de excelență care nu sunt suficient de prezenți în rețelele europene și internaționale. Acesta va include sprijinul acordat prin intermediul COST.

| — | Consolidarea capacității administrative și operaționale a rețelelor transnaționale ale punctelor de contact naționale, inclusiv prin sprijin pentru formare, financiar și tehnic, îmbunătățind în același timp cadrul de operare pentru PCN și fluxul informațiilor între acestea și organismele de punere în aplicare a Orizont 2020, astfel încât PCN să ofere un sprijin mai bun pentru potențialii participanți. |
| --- | --- |

—

Consolidarea capacității administrative și operaționale a rețelelor transnaționale ale punctelor de contact naționale, inclusiv prin sprijin pentru formare, financiar și tehnic, îmbunătățind în același timp cadrul de operare pentru PCN și fluxul informațiilor între acestea și organismele de punere în aplicare a Orizont 2020, astfel încât PCN să ofere un sprijin mai bun pentru potențialii participanți.

PARTEA IIIb

ȘTIINȚA CU ȘI PENTRU SOCIETATE

[această întreagă secțiune a fost aliniată cu regulamentul-cadru]

Obiectivul vizează edificarea unei cooperări efective între știință și societate, recrutarea de talente noi pentru știință și asocierea excelenței științifice cu conștientizarea și responsabilitatea socială.

Caracterul robust al sistemului științific și tehnologic european depinde de capacitatea acestuia de a pune în valoare talentul și ideile, indiferent de unde provin ele. Acest lucru nu poate fi realizat decât prin dezvoltarea unui dialog fructuos și bogat și a unei cooperări active între știință și societate pentru asigurarea unei științe mai responsabile și pentru a permite elaborarea unor politici mai relevante pentru cetățeni. Progresele rapide ale cercetării și inovării științifice contemporane au condus la accentuarea problemelor etice, juridice și sociale importante care afectează relația dintre știință și societate.

Îmbunătățirea cooperării între știință și societate pentru a permite o extindere a sprijinului social și politic acordat științei și tehnologiei în toate statele membre devine din ce în ce mai mult o chestiune esențială, pe care actuala criză economică a exacerbat-o în mare măsură. Investițiile publice în știință necesită o vastă sferă socială și politică în care se împărtășesc valorile științifice, educată și angajată în procesele științei și care poate recunoaște contribuțiile acesteia în beneficiul cunoașterii, societății și progresului economic.

Activitățile pun accentul pe:

| (a) | conferirea de atractivitate carierelor științifice și tehnologice pentru tinerii studenți și promovarea unei interacțiuni durabile între școli, instituții de cercetare, industrie și organizațiile societății civile; |
| --- | --- |

(a)

conferirea de atractivitate carierelor științifice și tehnologice pentru tinerii studenți și promovarea unei interacțiuni durabile între școli, instituții de cercetare, industrie și organizațiile societății civile;

| (b) | promovarea egalității de gen, în special prin favorizarea schimbărilor structurale în organizarea instituțiilor de cercetare și în conținutul și proiectarea de activități de cercetare; |
| --- | --- |

(b)

promovarea egalității de gen, în special prin favorizarea schimbărilor structurale în organizarea instituțiilor de cercetare și în conținutul și proiectarea de activități de cercetare;

| (c) | integrarea societății în aspectele, politicile și activitățile legate de știință și inovare, pentru a integra interesele și valorile cetățenilor și pentru a mări calitatea, relevanța, acceptabilitatea socială și sustenabilitatea rezultatelor cercetării și inovării în diferite domenii de activitate, de la inovarea socială și până la domenii precum biotehnologia și nanotehnologia; |
| --- | --- |

(c)

integrarea societății în aspectele, politicile și activitățile legate de știință și inovare, pentru a integra interesele și valorile cetățenilor și pentru a mări calitatea, relevanța, acceptabilitatea socială și sustenabilitatea rezultatelor cercetării și inovării în diferite domenii de activitate, de la inovarea socială și până la domenii precum biotehnologia și nanotehnologia;

| (d) | dezvoltarea accesibilității și utilizării rezultatelor cercetării finanțate din fonduri publice; |
| --- | --- |

(d)

dezvoltarea accesibilității și utilizării rezultatelor cercetării finanțate din fonduri publice;

| (e) | dezvoltarea guvernanței pentru promovarea cercetării și inovării responsabile de către toți factorii implicați (cercetători, autorități publice, industrie și organizații ale societății civile), care să fie sensibilă la nevoile și exigențele societății; promovarea unui cadru etic pentru cercetare și inovare; |
| --- | --- |

(e)

dezvoltarea guvernanței pentru promovarea cercetării și inovării responsabile de către toți factorii implicați (cercetători, autorități publice, industrie și organizații ale societății civile), care să fie sensibilă la nevoile și exigențele societății; promovarea unui cadru etic pentru cercetare și inovare;

| (f) | adoptarea de măsuri de precauție adecvate și proporționale în activitățile de cercetare și inovare prin anticiparea și evaluarea impacturilor potențiale asupra mediului, sănătății și siguranței; |
| --- | --- |

(f)

adoptarea de măsuri de precauție adecvate și proporționale în activitățile de cercetare și inovare prin anticiparea și evaluarea impacturilor potențiale asupra mediului, sănătății și siguranței;

| (g) | îmbunătățirea cunoștințelor privind comunicarea științifică, în vederea îmbunătățirii calității și eficacității interacțiunii dintre oamenii de știință, mass-media și public. |
| --- | --- |

(g)

îmbunătățirea cunoștințelor privind comunicarea științifică, în vederea îmbunătățirii calității și eficacității interacțiunii dintre oamenii de știință, mass-media și public.

PARTEA IV

ACȚIUNI DIRECTE NENUCLEARE ALE CENTRULUI COMUN DE CERCETARE (JRC)

Centrul Comun de Cercetare contribuie la îndeplinirea obiectivului general și a priorităților Orizont 2020, oferind sprijin științific și tehnic politicilor Uniunii, în colaborare cu părțile interesate relevante din domeniul cercetării de la nivel național și regional, după caz. Activitățile JRC în aceste domenii vor fi desfășurate ținându-se cont de inițiativele relevante de la nivelul regiunilor, al statelor membre sau al UE, din perspectiva modelării Spațiului european de cercetare.

1.   EXCELENȚĂ ȘTIINȚIFICĂ

JRC va desfășura activități de cercetare pentru a consolida baza de cunoștințe științifice în procesul de elaborare a politicilor ▌și pentru a analiza domeniile emergente ale științei și tehnologiei, inclusiv printr-un program de cercetare exploratorie.

2.   POZIȚIA DE LIDER ÎN SECTORUL INDUSTRIAL

JRC va contribui la stimularea inovației și competitivității astfel:

| (a) | continuând să contribuie la orientarea strategică și la agenda științifică a instrumentelor relevante din domeniul cercetării indirecte, cum ar fi parteneriatele europene pentru inovare, precum și parteneriatele public-privat și parteneriatele publice-public; |
| --- | --- |

(a)

continuând să contribuie la orientarea strategică și la agenda științifică a instrumentelor relevante din domeniul cercetării indirecte, cum ar fi parteneriatele europene pentru inovare, precum și parteneriatele public-privat și parteneriatele publice-public;

| (b) | sprijinind transferul de cunoștințe și de tehnologie prin definirea cadrului adecvat pentru drepturile de proprietate intelectuală pentru diferite instrumente de cercetare și inovare și promovarea cooperării în transferul de cunoștințe și tehnologie între marile organizații de cercetare publice; |
| --- | --- |

(b)

sprijinind transferul de cunoștințe și de tehnologie prin definirea cadrului adecvat pentru drepturile de proprietate intelectuală pentru diferite instrumente de cercetare și inovare și promovarea cooperării în transferul de cunoștințe și tehnologie între marile organizații de cercetare publice;

| (c) | contribuind la facilitarea utilizării, standardizării și validării tehnologiilor spațiale și datelor de origine spațială, în special, pentru a face față provocărilor societale. |
| --- | --- |

(c)

contribuind la facilitarea utilizării, standardizării și validării tehnologiilor spațiale și datelor de origine spațială, în special, pentru a face față provocărilor societale.

3.   PROVOCĂRI SOCIETALE

3.1.   Sănătate, schimbări demografice și bunăstare

JRC va contribui la armonizarea metodelor, standardelor și practicilor pentru sprijinirea legislației Uniunii care vizează sănătatea și protecția consumatorilor prin:

| (a) | evaluarea riscurilor și oportunităților oferite de noile tehnologii și substanțe chimice, inclusiv nanomaterialele, în produsele alimentare, hrana pentru animale și în produsele de consum curente; definirea și validarea de metode de măsurare, identificare și cuantificare armonizate, de strategii de testare integrate și instrumente de ultimă generație pentru evaluarea riscurilor de ordin toxicologic, inclusiv metode de înlocuire a experimentelor pe animale; evaluare a efectelor poluării mediului asupra sănătății; |
| --- | --- |

(a)

evaluarea riscurilor și oportunităților oferite de noile tehnologii și substanțe chimice, inclusiv nanomaterialele, în produsele alimentare, hrana pentru animale și în produsele de consum curente; definirea și validarea de metode de măsurare, identificare și cuantificare armonizate, de strategii de testare integrate și instrumente de ultimă generație pentru evaluarea riscurilor de ordin toxicologic, inclusiv metode de înlocuire a experimentelor pe animale; evaluare a efectelor poluării mediului asupra sănătății;

| (b) | dezvoltarea și asigurarea calității testelor medicale și practicilor de depistare, inclusiv testele genetice și depistarea cancerului. |
| --- | --- |

(b)

dezvoltarea și asigurarea calității testelor medicale și practicilor de depistare, inclusiv testele genetice și depistarea cancerului.

3.2.   Securitate alimentară, agricultură și silvicultură durabile, cercetare marină, maritimă și fluvială și bioeconomie

JRC va sprijini elaborarea, punerea în aplicare și urmărirea politicilor europene din domeniul agriculturii și pescuitului, inclusiv securitatea alimentară și dezvoltarea bioeconomiei prin:

| (a) | instituirea unui sistem global și a instrumentelor de prognoză agricolă și pentru monitorizarea productivității culturilor; sprijin pentru a îmbunătăți perspectivele pe termen mediu și scurt în ceea ce privește produsele agricole de bază, inclusiv estimarea efectelor schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

(a)

instituirea unui sistem global și a instrumentelor de prognoză agricolă și pentru monitorizarea productivității culturilor; sprijin pentru a îmbunătăți perspectivele pe termen mediu și scurt în ceea ce privește produsele agricole de bază, inclusiv estimarea efectelor schimbărilor climatice;

| (b) | o contribuție la inovarea biotehnologică și eficiența sporită a resurselor pentru a produce „mai mult cu mai puțin” prin intermediul analizelor și modelizării tehnico-economice; |
| --- | --- |

(b)

o contribuție la inovarea biotehnologică și eficiența sporită a resurselor pentru a produce „mai mult cu mai puțin” prin intermediul analizelor și modelizării tehnico-economice;

| (c) | modelizarea de scenarii pentru procesele de luare a deciziilor în politicile agricole și analiza impactului politicii la nivel macro și microeconomic și la nivel regional; analiza impactului „PAC în perspectiva anului 2020” asupra economiilor în curs de dezvoltare sau emergente; |
| --- | --- |

(c)

modelizarea de scenarii pentru procesele de luare a deciziilor în politicile agricole și analiza impactului politicii la nivel macro și microeconomic și la nivel regional; analiza impactului „PAC în perspectiva anului 2020” asupra economiilor în curs de dezvoltare sau emergente;

| (d) | perfecționarea metodelor de control și de punere în aplicare în sectorul pescuitului și de trasabilitate a peștelui și a produselor pescărești; elaborarea unor indicatori fiabili ai sănătății ecosistemelor și modelizarea bioeconomică, permițând o mai bună înțelegere a efectelor directe (de exemplu, pescuit) și a efectelor indirecte (schimbările climatice) ale activităților umane asupra dinamicii privind stocurile de pește, mediul marin și impactul socio-economic al acestora. |
| --- | --- |

(d)

perfecționarea metodelor de control și de punere în aplicare în sectorul pescuitului și de trasabilitate a peștelui și a produselor pescărești; elaborarea unor indicatori fiabili ai sănătății ecosistemelor și modelizarea bioeconomică, permițând o mai bună înțelegere a efectelor directe (de exemplu, pescuit) și a efectelor indirecte (schimbările climatice) ale activităților umane asupra dinamicii privind stocurile de pește, mediul marin și impactul socio-economic al acestora.

3.3.   Surse de energie sigure, ecologice și eficiente

JRC se va concentra asupra obiectivelor 20/20/20 privind schimbările climatice și energia și a tranziției Uniunii către o economie competitivă caracterizată prin emisii reduse de carbon până în 2050 prin activități de cercetare privind aspectele tehnologice și socio-economice ale următoarelor problematici:

| (a) | securitatea aprovizionării cu energie, în special în ceea ce privește legăturile și raporturile de interdependență cu sistemele de furnizare și transport de energie din afara Europei; cartografia surselor și infrastructurilor de energie primară autohtone și externe de care Europa depinde; |
| --- | --- |

(a)

securitatea aprovizionării cu energie, în special în ceea ce privește legăturile și raporturile de interdependență cu sistemele de furnizare și transport de energie din afara Europei; cartografia surselor și infrastructurilor de energie primară autohtone și externe de care Europa depinde;

| (b) | rețelele de transport al energiei/energiei electrice, în special modelarea și simularea rețelelor transeuropene de energie, analiza tehnologiilor inteligente sau de super rețea și simularea în timp real a sistemelor de producere a energiei electrice; |
| --- | --- |

(b)

rețelele de transport al energiei/energiei electrice, în special modelarea și simularea rețelelor transeuropene de energie, analiza tehnologiilor inteligente sau de super rețea și simularea în timp real a sistemelor de producere a energiei electrice;

| (c) | eficiența energetică, în special metodologii pentru monitorizarea și evaluarea realizărilor instrumentelor politicii privind eficiența energetică, analiza tehnico-economică a utilizării tehnologiilor și instrumentelor eficiente din punct de vedere energetic și a rețelelor inteligente; |
| --- | --- |

(c)

eficiența energetică, în special metodologii pentru monitorizarea și evaluarea realizărilor instrumentelor politicii privind eficiența energetică, analiza tehnico-economică a utilizării tehnologiilor și instrumentelor eficiente din punct de vedere energetic și a rețelelor inteligente;

| (d) | tehnologiile cu emisii reduse de carbon (inclusiv securitatea energiei nucleare în cadrul programului Euratom), în special evaluarea performanțelor și cercetarea prenormativă privind tehnologiile prospective cu emisii reduse de carbon; analiza și modelizarea factorilor care stimulează sau împiedică dezvoltarea și implementarea acestora; evaluarea resurselor regenerabile și a blocajelor, cum ar fi materiile prime critice, în lanțul de aprovizionare din domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de carbon; perfecționarea continuă a sistemului de informații al Planului strategic european pentru tehnologiile energetice (SETIS) și activitățile conexe. |
| --- | --- |

(d)

tehnologiile cu emisii reduse de carbon (inclusiv securitatea energiei nucleare în cadrul programului Euratom), în special evaluarea performanțelor și cercetarea prenormativă privind tehnologiile prospective cu emisii reduse de carbon; analiza și modelizarea factorilor care stimulează sau împiedică dezvoltarea și implementarea acestora; evaluarea resurselor regenerabile și a blocajelor, cum ar fi materiile prime critice, în lanțul de aprovizionare din domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de carbon; perfecționarea continuă a sistemului de informații al Planului strategic european pentru tehnologiile energetice (SETIS) și activitățile conexe.

3.4.   Mijloace de transport inteligente, ecologice și integrate

JRC va susține realizarea obiectivelor de realizare a unui sistem competitiv inteligent, eficient din punct de vedere al utilizării resurselor și integrat pentru transportul în condiții de siguranță și securitate al persoanelor și mărfurilor în perspectiva anului 2050, prin intermediul unor studii de laborator, de modelizare și de monitorizare privind:

| (a) | tehnologii strategice de transport cu emisii scăzute de dioxid de carbon aplicabile tuturor modurilor de transport, inclusiv electrificarea transportului rutier și carburanți de înlocuire pentru aeronave/nave/vehicule, precum și instituirea unei burse de informații interne a Comisiei pentru colectarea și diseminarea informațiilor privind tehnologiile utile în acest sens; disponibilitatea și costurile combustibililor și surselor de energie nefosile, inclusiv impactul unui transport rutier electrificat asupra rețelelor electrice și producției de electricitate; |
| --- | --- |

(a)

tehnologii strategice de transport cu emisii scăzute de dioxid de carbon aplicabile tuturor modurilor de transport, inclusiv electrificarea transportului rutier și carburanți de înlocuire pentru aeronave/nave/vehicule, precum și instituirea unei burse de informații interne a Comisiei pentru colectarea și diseminarea informațiilor privind tehnologiile utile în acest sens; disponibilitatea și costurile combustibililor și surselor de energie nefosile, inclusiv impactul unui transport rutier electrificat asupra rețelelor electrice și producției de electricitate;

| (b) | vehicule nepoluante și eficiente, în special definirea procedurilor de evaluare și testare armonizată a tehnologiilor inovatoare în ceea ce privește emisiile, randamentul și securitatea combustibililor, convenționali și alternativi; elaborarea de metodologii îmbunătățite pentru măsurarea emisiilor și calculul presiunilor exercitate asupra mediului; coordonarea și armonizarea activităților de inventariere și de monitorizare a emisiilor la nivel european; |
| --- | --- |

(b)

vehicule nepoluante și eficiente, în special definirea procedurilor de evaluare și testare armonizată a tehnologiilor inovatoare în ceea ce privește emisiile, randamentul și securitatea combustibililor, convenționali și alternativi; elaborarea de metodologii îmbunătățite pentru măsurarea emisiilor și calculul presiunilor exercitate asupra mediului; coordonarea și armonizarea activităților de inventariere și de monitorizare a emisiilor la nivel european;

| (c) | sistemele de mobilitate inteligentă care permit o mobilitate sigură, inteligentă și integrată, inclusiv evaluarea tehnico-economică a sistemelor și componentelor de transport noi, aplicațiile pentru o mai bună gestionare a traficului și lucrările care concep o abordare integrată a cererii și gestionării transportului; |
| --- | --- |

(c)

sistemele de mobilitate inteligentă care permit o mobilitate sigură, inteligentă și integrată, inclusiv evaluarea tehnico-economică a sistemelor și componentelor de transport noi, aplicațiile pentru o mai bună gestionare a traficului și lucrările care concep o abordare integrată a cererii și gestionării transportului;

| (d) | securitatea integrată, în special furnizarea de instrumente și servicii pentru colectarea, schimbul și analiza informațiilor legate de incidentele și accidentele în sectoarele de transport aerian, maritim și terestru; îmbunătățirea prevenirii accidentelor prin analiză și concluzii în materie de siguranță desprinse de la diferitele moduri de transport, care contribuie în același timp la economii de costuri și creșteri de eficiență. |
| --- | --- |

(d)

securitatea integrată, în special furnizarea de instrumente și servicii pentru colectarea, schimbul și analiza informațiilor legate de incidentele și accidentele în sectoarele de transport aerian, maritim și terestru; îmbunătățirea prevenirii accidentelor prin analiză și concluzii în materie de siguranță desprinse de la diferitele moduri de transport, care contribuie în același timp la economii de costuri și creșteri de eficiență.

3.5.   Combaterea schimbărilor climatice, mediu, utilizarea eficientă a resurselor și materiile prime

JRC va contribui la ecologizarea Europei, securitatea aprovizionării globale cu resurse și o gestionare durabilă a resurselor naturale prin următoarele activități:

| (a) | permiterea accesului la date și informații interoperabile privind mediul, prin perfecționarea în continuare a standardelor și a acordurilor de interoperabilitate, instrumentele geospațiale și infrastructurile tehnologice inovatoare de comunicare a informațiilor, cum ar fi infrastructura pentru informații spațiale din Uniunea Europeană (INSPIRE), și alte inițiative la nivelul UE și la nivel mondial; |
| --- | --- |

(a)

permiterea accesului la date și informații interoperabile privind mediul, prin perfecționarea în continuare a standardelor și a acordurilor de interoperabilitate, instrumentele geospațiale și infrastructurile tehnologice inovatoare de comunicare a informațiilor, cum ar fi infrastructura pentru informații spațiale din Uniunea Europeană (INSPIRE), și alte inițiative la nivelul UE și la nivel mondial;

| (b) | măsurarea și monitorizarea variabilelor cheie din punct de vedere al mediului și evaluarea situației și evoluției resurselor naturale prin elaborarea de indicatori și de sisteme de informații care contribuie la infrastructurile de mediu. Evaluarea serviciilor ecosistemice, inclusiv a valorii lor și a efectelor schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

(b)

măsurarea și monitorizarea variabilelor cheie din punct de vedere al mediului și evaluarea situației și evoluției resurselor naturale prin elaborarea de indicatori și de sisteme de informații care contribuie la infrastructurile de mediu. Evaluarea serviciilor ecosistemice, inclusiv a valorii lor și a efectelor schimbărilor climatice;

| (c) | dezvoltarea unui cadru de modelare integrată pentru evaluarea durabilității bazat pe modele tematice, cum ar fi solul, destinația terenurilor, apa, calitatea aerului, biodiversitatea, emisiile de gaze cu efect de seră, silvicultura, agricultura, energia și transportul, ținând cont de efectele și răspunsurile la schimbările climatice; |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea unui cadru de modelare integrată pentru evaluarea durabilității bazat pe modele tematice, cum ar fi solul, destinația terenurilor, apa, calitatea aerului, biodiversitatea, emisiile de gaze cu efect de seră, silvicultura, agricultura, energia și transportul, ținând cont de efectele și răspunsurile la schimbările climatice;

| (d) | sprijinirea realizării obiectivelor politicii de dezvoltare a Uniunii, prin promovarea transferului de tehnologie, monitorizarea resurselor esențiale (cum ar fi pădurile, solurile, aprovizionarea cu alimente) și activități de cercetare pentru a limita efectele schimbărilor climatice și impacturile de mediu ale folosirii resurselor, și pentru a rezolva situațiile de compromis în concurența între terenuri pentru producția de alimente sau energie și terenurile utile de exemplu biodiversității; |
| --- | --- |

(d)

sprijinirea realizării obiectivelor politicii de dezvoltare a Uniunii, prin promovarea transferului de tehnologie, monitorizarea resurselor esențiale (cum ar fi pădurile, solurile, aprovizionarea cu alimente) și activități de cercetare pentru a limita efectele schimbărilor climatice și impacturile de mediu ale folosirii resurselor, și pentru a rezolva situațiile de compromis în concurența între terenuri pentru producția de alimente sau energie și terenurile utile de exemplu biodiversității;

| (e) | realizarea unei evaluări integrate privind politici de producție și consum durabile, inclusiv securitatea aprovizionării cu materii prime strategice, randamentul resurselor, procese de producție și tehnologii curate, cu emisii reduse de carbon, dezvoltarea produselor și serviciilor, modele de consum și comerț. Perfecționarea și integrarea analizei ciclului de viață și integrarea în studii strategice; |
| --- | --- |

(e)

realizarea unei evaluări integrate privind politici de producție și consum durabile, inclusiv securitatea aprovizionării cu materii prime strategice, randamentul resurselor, procese de producție și tehnologii curate, cu emisii reduse de carbon, dezvoltarea produselor și serviciilor, modele de consum și comerț. Perfecționarea și integrarea analizei ciclului de viață și integrarea în studii strategice;

| (f) | realizarea unei analize de impact integrate a opțiunilor de atenuare a efectelor schimbărilor climatice și/sau adaptarea bazată pe elaborarea unei panoplii cantitative de modele la scară regională și globală, variind de la nivel sectorial la nivel macroeconomic. |
| --- | --- |

(f)

realizarea unei analize de impact integrate a opțiunilor de atenuare a efectelor schimbărilor climatice și/sau adaptarea bazată pe elaborarea unei panoplii cantitative de modele la scară regională și globală, variind de la nivel sectorial la nivel macroeconomic.

3.6.   
  Europa într-o lume în schimbare - societăți favorabile incluziunii, inovatoare și reflexive

JRC va contribui la îndeplinirea obiectivelor stabilite de O Uniune a inovării ▌și Europa globală, prin intermediul următoarelor activități:

| (a) | analize complete ale factorilor care favorizează sau care frânează cercetarea și inovarea și elaborarea unei platforme de modelizare pentru evaluarea impactului lor micro- și macroeconomic; |
| --- | --- |

(a)

analize complete ale factorilor care favorizează sau care frânează cercetarea și inovarea și elaborarea unei platforme de modelizare pentru evaluarea impactului lor micro- și macroeconomic;

| (b) | contribuția la monitorizarea implementării obiectivelor Uniunii inovării prin intermediul unui tablou de bord, elaborarea indicatorilor etc., și exploatarea unui sistem public și a unui sistem de informare și de informații care să găzduiască datele și informațiilor utile; |
| --- | --- |

(b)

contribuția la monitorizarea implementării obiectivelor Uniunii inovării prin intermediul unui tablou de bord, elaborarea indicatorilor etc., și exploatarea unui sistem public și a unui sistem de informare și de informații care să găzduiască datele și informațiilor utile;

| (c) | exploatarea unei platforme publice de informații și de informare pentru a ajuta autoritățile naționale și regionale în domeniul specializării inteligente; analiza economică cantitativă a structurii spațiale a activității economice, în special abordarea disparităților economice, sociale și teritoriale și modificările configurației în funcție de progresul tehnologic; |
| --- | --- |

(c)

exploatarea unei platforme publice de informații și de informare pentru a ajuta autoritățile naționale și regionale în domeniul specializării inteligente; analiza economică cantitativă a structurii spațiale a activității economice, în special abordarea disparităților economice, sociale și teritoriale și modificările configurației în funcție de progresul tehnologic;

| (d) | econometrie și analiză macro-economică a reformei sistemului financiar pentru a contribui la menținerea unui cadru eficient al UE de gestionare a crizei financiare; acordarea în continuare a unui sprijin metodologic pentru monitorizarea pozițiilor bugetare ale statelor membre în legătură cu Pactul de stabilitate și creștere; |
| --- | --- |

(d)

econometrie și analiză macro-economică a reformei sistemului financiar pentru a contribui la menținerea unui cadru eficient al UE de gestionare a crizei financiare; acordarea în continuare a unui sprijin metodologic pentru monitorizarea pozițiilor bugetare ale statelor membre în legătură cu Pactul de stabilitate și creștere;

| (e) | monitorizarea funcționării Spațiului european de cercetare (ERA), precum și analizarea factorilor favorabili sau defavorabili principalelor sale elemente (cum ar fi mobilitatea cercetătorilor, deschiderea programelor de cercetare naționale) și propunerea opțiunilor politice pertinente; păstrarea unui rol important în ERA prin crearea de rețele, formare, deschiderea instalațiilor și bazelor de date ale JRC pentru utilizatorii din statele membre și țările candidate sau asociate; |
| --- | --- |

(e)

monitorizarea funcționării Spațiului european de cercetare (ERA), precum și analizarea factorilor favorabili sau defavorabili principalelor sale elemente (cum ar fi mobilitatea cercetătorilor, deschiderea programelor de cercetare naționale) și propunerea opțiunilor politice pertinente; păstrarea unui rol important în ERA prin crearea de rețele, formare, deschiderea instalațiilor și bazelor de date ale JRC pentru utilizatorii din statele membre și țările candidate sau asociate;

| (f) | elaborarea unei analize economice cantitative a economiei digitale; realizarea unor cercetări privind impactul tehnologiilor informației și comunicațiilor asupra realizării obiectivelor societății digitale; studiul impactului aspectelor de securitate sensibile asupra vieții persoanelor (modul de viață digital); |
| --- | --- |

(f)

elaborarea unei analize economice cantitative a economiei digitale; realizarea unor cercetări privind impactul tehnologiilor informației și comunicațiilor asupra realizării obiectivelor societății digitale; studiul impactului aspectelor de securitate sensibile asupra vieții persoanelor (modul de viață digital);

3.7.   Societăți ▌sigure - protejarea libertății și a securității Europei și a cetățenilor săi

JRC va contribui la îndeplinirea obiectivelor stabilite de Securitate și cetățenie
  prin intermediul următoarelor activități:

| (a) | accentul pe identificarea și evaluarea vulnerabilității infrastructurilor critice (cum ar fi sistemele globale de radionavigație și piețele financiare); ameliorarea instrumentelor de combatere a fraudei împotriva bugetului Uniunii și pentru supraveghere maritimă; și evaluarea funcționării tehnologiilor pentru stabilirea identității personale sau care afectează această identitate (identitate digitală); |
| --- | --- |

(a)

accentul pe identificarea și evaluarea vulnerabilității infrastructurilor critice (cum ar fi sistemele globale de radionavigație și piețele financiare); ameliorarea instrumentelor de combatere a fraudei împotriva bugetului Uniunii și pentru supraveghere maritimă; și evaluarea funcționării tehnologiilor pentru stabilirea identității personale sau care afectează această identitate (identitate digitală);

| (b) | consolidarea capacității Uniunii de reducere a riscului de dezastre și de gestionare a catastrofelor naturale sau provocate de om, în special prin dezvoltarea unui sistem informatic mondial de alertă rapidă și de gestionare a riscurilor multiple, în funcție care să utilizeze tehnologiile de observare a Pământului; |
| --- | --- |

(b)

consolidarea capacității Uniunii de reducere a riscului de dezastre și de gestionare a catastrofelor naturale sau provocate de om, în special prin dezvoltarea unui sistem informatic mondial de alertă rapidă și de gestionare a riscurilor multiple, în funcție care să utilizeze tehnologiile de observare a Pământului;

| (c) | furnizarea în continuare a unor instrumente de evaluare și gestionare a provocărilor mondiale în materie de securitate precum terorismul și neproliferarea [chimică, biologică, radiologică și nucleară (în cadrul programului Euratom], amenințărilor provenind din situații socio-politice instabile și boli transmisibile; Noi domenii care trebuie abordate includ vulnerabilitatea și rezistența la amenințările emergente sau hibride, de exemplu, accesul la materii prime, pirateria, deficitul de resurse/concurența pentru resurse, precum și efectele schimbărilor climatice asupra producerii unor dezastre naturale. |
| --- | --- |

(c)

furnizarea în continuare a unor instrumente de evaluare și gestionare a provocărilor mondiale în materie de securitate precum terorismul și neproliferarea [chimică, biologică, radiologică și nucleară (în cadrul programului Euratom], amenințărilor provenind din situații socio-politice instabile și boli transmisibile; Noi domenii care trebuie abordate includ vulnerabilitatea și rezistența la amenințările emergente sau hibride, de exemplu, accesul la materii prime, pirateria, deficitul de resurse/concurența pentru resurse, precum și efectele schimbărilor climatice asupra producerii unor dezastre naturale.

4.   ASPECTE SPECIFICE PRIVIND PUNEREA ÎN APLICARE

În conformitate cu prioritățile fixate de Europa globală, JRC își va consolida cooperarea științifică cu organizațiile internaționale cheie și țările terțe (de exemplu, organismele ONU, OCDE, Statele Unite ale Americii, Japonia, Rusia, China, Brazilia, India) în domeniile care au o puternică dimensiune mondială, cum ar fi schimbările climatice, securitatea alimentară sau nanotehnologiile.
  Această cooperare va fi în strânsă coordonare cu activitățile de cooperare internațională ale Uniunii și statelor membre.

Pentru a îmbunătăți serviciul propus în cadrul procesului de elaborare a politicilor, JRC va continua să își dezvolte capacitatea de a analiza și de a formula opțiuni politice intersectoriale și de a efectua evaluările de impact aferente. Aceste capacități vor fi sprijinite în special prin consolidarea:

| (a) | modelizării în domenii cheie (de exemplu, energie și transport, agricultură, climă, mediu, economie); accentul se va pune pe modelele sectoriale și integrate (pentru evaluări privind durabilitatea) și acoperă aspecte științifice și tehnice, precum și economice; |
| --- | --- |

(a)

modelizării în domenii cheie (de exemplu, energie și transport, agricultură, climă, mediu, economie); accentul se va pune pe modelele sectoriale și integrate (pentru evaluări privind durabilitatea) și acoperă aspecte științifice și tehnice, precum și economice;

| (b) | studiilor de perspectivă care vor permite analizarea tendințelor și evenimentelor științifice, tehnologice și societale și modul în care acestea pot afecta politicile publice, influența inovarea, consolida competitivitatea și o creștere durabilă. Acest lucru ar permite JRC să semnaleze aspecte care pot necesita intervenții politice viitoare și să anticipeze nevoile clienților. |
| --- | --- |

(b)

studiilor de perspectivă care vor permite analizarea tendințelor și evenimentelor științifice, tehnologice și societale și modul în care acestea pot afecta politicile publice, influența inovarea, consolida competitivitatea și o creștere durabilă. Acest lucru ar permite JRC să semnaleze aspecte care pot necesita intervenții politice viitoare și să anticipeze nevoile clienților.

JRC își va consolida sprijinul pentru procesul de standardizare și standarde ca o componentă orizontală în sprijinul competitivității europene. Activitățile vor include cercetări pre-normative, dezvoltarea de materiale de referință și măsurători și armonizarea metodologiilor. Cinci domenii prioritare au fost identificate [energie; transport; agenda digitală; securitatea și siguranța (inclusiv nucleară în programul Euratom); și protecția consumatorilor]. În plus, JRC va continua să promoveze difuzarea rezultatelor sale și să furnizeze instituțiilor și organismelor Uniunii un sprijin privind gestionarea drepturilor de proprietate intelectuală.

JRC va institui o capacitate în științele comportamentale pentru a sprijini dezvoltarea unei reglementări mai eficiente, care să completeze activitățile JRC în domeniile selectate, cum sunt alimentația, eficiența energetică și politicile de produs.

Cercetarea socio-economică va fi una din activitățile din domeniile relevante, cum ar fi agenda digitală, producția și consumul durabile sau sănătatea publică.

În vederea îndeplinirii misiunii sale ca centru de referință pentru Uniune, pentru a continua să joace un rol esențial în Spațiul European de Cercetare (ERA) și pentru a aborda noi domenii de cercetare, este esențial ca Centrul Comun de Cercetare (JRC) să dispună de o infrastructură ultramodernă. JRC își va continua programul de renovare și reabilitare pentru a asigura conformitatea cu reglementările aplicabile în materie de siguranță și securitate, și va investi în infrastructuri științifice, inclusiv dezvoltarea de platforme de modelare, instalații adaptate noilor domenii de cercetare, cum ar fi testele genetice etc. Aceste investiții vor fi realizate în strânsă coordonare cu foaia de parcurs a Forumului strategic european pentru infrastructuri de cercetare (ESFRI) și vor lua în considerare instalațiile existente în statele membre.

---

(1)  Recomandarea Comisiei privind gestionarea proprietății intelectuale în activitățile de transfer de cunoștințe și Codul de bune practici pentru universități și alte organizații publice de cercetare, [C(2008)1329 din 10.4.2008].

(2)  În principiu, cel puțin 80 %.

(3)  
  O structură pentru parteneri regionali (RPF) este o infrastructură de cercetare de importanță națională sau regională în termeni de rentabilitate socioeconomică, formare și atragere a cercetătorilor și tehnicienilor care este recunoscută drept partener la o ESFRI paneuropeană sau la o altă infrastructură de cercetare de nivel mondial. Calitatea structurii pentru parteneri regionali, inclusiv nivelul său de servicii științifice, gestionare și politică de acces, trebuie să respecte aceleași standarde impuse pentru infrastructurile de cercetare paneuropene.

(4)  Dat fiind că toate activitățile de cercetare utilizează în mod intensiv informatica și datele, accesul la cele mai avansate e-infrastructuri a devenit esențial pentru toți cercetătorii. De exemplu, GÉANT conectează 40 de milioane de utilizatori din peste 8 000 de instituții din 40 de țări, iar European grid infrastructure este cea mai mare infrastructură informatică distribuită din lume, cu peste 290 de site-uri din 50 de țări. Progresele continue în domeniul TIC și necesitățile din ce în ce mai mari de a calcula și a prelucra un volum imens de date determină dificultăți importante de finanțare și de organizare, pentru ca cercetătorii să beneficieze de servicii fără sincope.

(5)  Internetul obiectelor va fi coordonat ca aspect transversal.

(6)  Inclusiv rețelele bazate în spațiul cosmic.

(7)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(8)  Document de lucru al serviciilor Comisiei SEC(2009)1295 care însoțește Comunicarea „Investițiile în dezvoltarea de tehnologii cu emisii reduse de carbon (Planul SET)” COM(2009)0519

(9)  COM(2007)0723.

(10)  Cartea albă „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” a Comisiei – COM(2011)0144.

(11)  Estimări făcute de către PriceWaterhouseCoopers pentru „oportunitățile de afaceri la nivel global privind sustenabilitatea resurselor naturale, inclusiv a energiei, silviculturii, alimentației și agriculturii, apei și metalelor și raportul WBCSD (2010) Viziunea 2050: Noua agendă pentru afaceri, World Business Council for Sustainable Development: Geneva, URL: http://www.wbcsd.org/web/projects/BZrole/Vision2050-FullReport_Final.pdf

(12)  COM(2008)0699.

(13)  Departamentul tematic al Parlamentului European pentru politica economică și științifică, Eco-innovation – putting the EU on the path to a resource and energy efficient economy, Study and briefing notes” (Ecoinovarea: Europa pe calea către o economie eficientă din punct de vedere energetic și din punctul de vedere al resurselor, studiu și note de informare), martie 2009.

(14)  Observatorul ecoinovării, „Provocarea ecoinovării – către o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor – Raport anual 2010”, mai 2011.

(15)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006.

(16)  Fără a aduce atingere bugetului alocat acestei Provocări societale.

(17)  C(2008)1329, 10.4.2008.

ANEXA II

Indicatorii de performanță

Tabelul următor prezintă, pentru obiectivele specifice ale Orizont 2020, un număr ▌de indicatori-cheie pentru evaluarea rezultatelor și a impactului
  , care poate fi ajustat în cursul punerii în aplicare a Orizont 2020
  .

1.   PARTEA I. PRIORITATEA „EXCELENȚĂ ȘTIINȚIFICĂ”

Indicatori pentru obiective specifice:

Consiliul European pentru Cercetare

| — | Ponderea lucrărilor publicate din proiectele finanțate de ERC care se situează în cadrul a 1 % din publicațiile foarte citate
  într-un domeniu al științei |
| --- | --- |

—

Ponderea lucrărilor publicate din proiectele finanțate de ERC care se situează în cadrul a 1 % din publicațiile foarte citate
  într-un domeniu al științei

Tehnologii viitoare și emergente

| — | Articole în publicații cu impact ridicat, evaluate inter pares |
| --- | --- |

—

Articole în publicații cu impact ridicat, evaluate inter pares

| — | Cereri de brevete
  și brevete acordate
  în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente |
| --- | --- |

—

Cereri de brevete
  și brevete acordate
  în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente

Acțiuni Marie
  Skłodowska-
  Curie privind competențele, formarea și dezvoltarea carierei

| — | Mobilitatea interdisciplinară și transnațională a cercetătorilor, inclusiv a doctoranzilor |
| --- | --- |

—

Mobilitatea interdisciplinară și transnațională a cercetătorilor, inclusiv a doctoranzilor

Infrastructuri de cercetare europene (incluzând e-infrastructuri)

| — | Numărul de cercetători care au acces la
  infrastructuri de cercetare
  cu
  sprijinul Uniunii. |
| --- | --- |

—

Numărul de cercetători care au acces la
  infrastructuri de cercetare
  cu
  sprijinul Uniunii.

2.   PARTEA II. PRIORITATEA „POZIȚIA DE LIDER ÎN SECTORUL INDUSTRIAL”

Indicatori pentru obiective specifice:

Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale (TIC, nanotehnologii, materiale avansate, biotehnologii, procese de fabricare avansate și spațiu)

| — | Cereri de brevet
  și brevete acordate
  pentru diverse tehnologii generice și industriale |
| --- | --- |

—

Cereri de brevet
  și brevete acordate
  pentru diverse tehnologii generice și industriale

| — | Ponderea companiilor participante care introduc inovații care constituie noutăți pentru întreprindere sau pentru piață (acoperind încă trei ani peste perioada proiectului) |
| --- | --- |

—

Ponderea companiilor participante care introduc inovații care constituie noutăți pentru întreprindere sau pentru piață (acoperind încă trei ani peste perioada proiectului)

| — | Numărul de lucrări comune public-privat publicate |
| --- | --- |

—

Numărul de lucrări comune public-privat publicate

Accesul la finanțare care implică risc

| — | Investiții totale mobilizate prin finanțarea datoriilor și investiții prin intermediul capitalului de risc |
| --- | --- |

—

Investiții totale mobilizate prin finanțarea datoriilor și investiții prin intermediul capitalului de risc

| — | Numărul de organizații finanțate și fondurile private mobilizate prin efectul de levier |
| --- | --- |

—

Numărul de organizații finanțate și fondurile private mobilizate prin efectul de levier

Inovarea în IMM-uri

| — | Ponderea IMM-urilor participante care introduc inovații care constituie noutăți pentru întreprindere sau pentru piață (acoperind încă trei ani peste perioada proiectului) |
| --- | --- |

—

Ponderea IMM-urilor participante care introduc inovații care constituie noutăți pentru întreprindere sau pentru piață (acoperind încă trei ani peste perioada proiectului)

| — | Creșterea și crearea de locuri de muncă pentru IMM-urile participante |
| --- | --- |

—

Creșterea și crearea de locuri de muncă pentru IMM-urile participante

3.   PARTEA III. PRIORITATEA „PROVOCĂRI SOCIETALE”

Indicatori pentru obiective specifice:

Pentru toate „Provocările societale”:

| — | Articole în publicații cu impact ridicat, evaluate inter pares, în domeniul diferitelor „Provocări societale” |
| --- | --- |

—

Articole în publicații cu impact ridicat, evaluate inter pares, în domeniul diferitelor „Provocări societale”

| — | Cererile de brevet și brevetele acordate în domeniul diferitelor „Provocări societale” |
| --- | --- |

—

Cererile de brevet și brevetele acordate în domeniul diferitelor „Provocări societale”

| — | Numărul de
  prototipuri și de activități de testare |
| --- | --- |

—

Numărul de
  prototipuri și de activități de testare

| — | Numărul de lucrări comune public-privat publicate |
| --- | --- |

—

Numărul de lucrări comune public-privat publicate

În plus, pentru fiecare dintre provocări, progresul se evaluează în funcție de contribuția la obiectivele specifice care sunt detaliate în anexa I la Regulamentul (UE) nr. xx/2012 [Orizont 2020].

4.   PARTEA IV. ACTIVITĂȚILE NENUCLEARE DIRECTE ALE CENTRULUI COMUN DE CERCETARE

Indicatori pentru obiective specifice:

| — | Număr de cazuri în care s-a înregistrat un impact specific concret asupra politicilor europene ca urmare a sprijinului științific și tehnic furnizat de Centrul Comun de Cercetare |
| --- | --- |

—

Număr de cazuri în care s-a înregistrat un impact specific concret asupra politicilor europene ca urmare a sprijinului științific și tehnic furnizat de Centrul Comun de Cercetare

| — | număr de
  articole în
  publicații
  cu un impact ridicat,
  evaluate inter pares. |
| --- | --- |

—

număr de
  articole în
  publicații
  cu un impact ridicat,
  evaluate inter pares.

ANEXA III

Monitorizare

Comisia va monitoriza punerea în aplicare a Orizont 2020 și în special următoarele:

| 1. | contribuția la crearea Spațiului european de cercetare |
| --- | --- |

1.

contribuția la crearea Spațiului european de cercetare

| 2. | extinderea participării |
| --- | --- |

2.

extinderea participării

| 3. | participarea IMM-urilor |
| --- | --- |

3.

participarea IMM-urilor

| 4. | științele sociale și umaniste |
| --- | --- |

4.

științele sociale și umaniste

| 5. | știință și societate |
| --- | --- |

5.

știință și societate

| 6. | gen |
| --- | --- |

6.

gen

| 7. | cooperarea internațională |
| --- | --- |

7.

cooperarea internațională

| 8. | dezvoltarea durabilă și schimbările climatice, inclusiv informații privind cheltuielile legate de schimbările climatice |
| --- | --- |

8.

dezvoltarea durabilă și schimbările climatice, inclusiv informații privind cheltuielile legate de schimbările climatice

| 9. | corelarea între descoperire și introducerea pe piață |
| --- | --- |

9.

corelarea între descoperire și introducerea pe piață

| 10. | Agenda digitală |
| --- | --- |

10.

Agenda digitală

| 11. | participarea sectorului privat; |
| --- | --- |

11.

participarea sectorului privat;

| 12. | finanțarea pentru parteneriate de tip public-privat și public-public |
| --- | --- |

12.

finanțarea pentru parteneriate de tip public-privat și public-public

| 13. | comunicarea și diseminarea |
| --- | --- |

13.

comunicarea și diseminarea

| 14. | tendințele de participare ale experților independenți |
| --- | --- |

14.

tendințele de participare ale experților independenți

ANEXA IV

Informații care urmează a fi furnizate de către Comisie în conformitate cu articolul 8a alineatul (2)

| 1. | Informații privind proiecte individuale, pentru a permite monitorizarea întregii existențe a fiecărei propuneri, cu referire în principal la:







  — | propunerile prezentate; |
| --- | --- | --- |

1.

—

propunerile prezentate;

| — | rezultatele evaluării fiecărei propuneri; |
| --- | --- |

—

rezultatele evaluării fiecărei propuneri;

| — | acorduri de grant; |
| --- | --- |

—

acorduri de grant;

| — | proiecte încheiate. |
| --- | --- |

—

proiecte încheiate.

| 2. | Informații cu privire la rezultatul fiecărei cereri de propuneri și la implementarea proiectului, cu referire în principal la:







  — | rezultatele fiecărei cereri de propuneri; |
| --- | --- | --- |

2.

—

rezultatele fiecărei cereri de propuneri;

| — | rezultatul negocierilor privind acordurile de grant; |
| --- | --- |

—

rezultatul negocierilor privind acordurile de grant;

| — | implementarea proiectelor, inclusiv date privind plățile și rezultatul proiectelor. |
| --- | --- |

—

implementarea proiectelor, inclusiv date privind plățile și rezultatul proiectelor.

| 3. | Informații privind implementarea programului, inclusiv informații relevante la nivelul programului-cadru, al programului specific și al fiecărei teme și la nivelul JRC, precum sinergiile cu alte programe relevante ale Uniunii. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Informații privind execuția bugetului Orizont 2020, inclusiv informații privind angajamentele și plățile pentru inițiativele în temeiul articolelor 185 și 187. |
| --- | --- |

4.

ANEXA V

Formațiunile comitetului programului

Lista formațiunilor comitetului

   (1)

  programului Orizont 2020 în conformitate cu articolul 9 alineatul (1a):

| 1. | Formațiuni strategice: viziune strategică asupra implementării întregului program, coerență între diferitele părți ale programului și probleme transversale, inclusiv „Răspândirea excelenței și extinderea participării” și „Știința cu și pentru societate”
  . |
| --- | --- |

1.

Formațiuni strategice: viziune strategică asupra implementării întregului program, coerență între diferitele părți ale programului și probleme transversale, inclusiv „Răspândirea excelenței și extinderea participării” și „Știința cu și pentru societate”
  .

Partea I – Excelență științifică”:

| 2. | Consiliului European pentru Cercetare (ERC), tehnologiile viitoare și emergente (FET) și acțiunile Marie Skłodowska-Curie (MSCA) |
| --- | --- |

2.

Consiliului European pentru Cercetare (ERC), tehnologiile viitoare și emergente (FET) și acțiunile Marie Skłodowska-Curie (MSCA)

| 3. | Infrastructurile de cercetare |
| --- | --- |

3.

Infrastructurile de cercetare

Partea II – Poziția de lider în sectorul industrial:

| 4. | Tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) |
| --- | --- |

4.

Tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC)

| 5. | Nanotehnologiile, materialele avansate, biotehnologia, sisteme de producție și prelucrare avansate |
| --- | --- |

5.

Nanotehnologiile, materialele avansate, biotehnologia, sisteme de producție și prelucrare avansate

| 6. | Spațiu |
| --- | --- |

6.

Spațiu

| 7. | IMM-uri și accesul la finanțarea de risc |
| --- | --- |

7.

IMM-uri și accesul la finanțarea de risc

Partea III – Provocări societale:

| 8. | Sănătate, schimbări demografice și bunăstare |
| --- | --- |

8.

Sănătate, schimbări demografice și bunăstare

| 9. | Securitate alimentară, agricultură și silvicultură durabile, cercetare marină, maritimă și fluvială și bioeconomie |
| --- | --- |

9.

Securitate alimentară, agricultură și silvicultură durabile, cercetare marină, maritimă și fluvială și bioeconomie

| 10. | Surse de energie sigure, ecologice și eficiente |
| --- | --- |

10.

Surse de energie sigure, ecologice și eficiente

| 11. | Mijloace de transport inteligente, ecologice și integrate |
| --- | --- |

11.

Mijloace de transport inteligente, ecologice și integrate

| 12. | Combaterea schimbărilor climatice, mediu, utilizarea eficientă a resurselor și materiile prime |
| --- | --- |

12.

Combaterea schimbărilor climatice, mediu, utilizarea eficientă a resurselor și materiile prime

| 13. | Europa într-o lume în schimbare – societăți favorabile incluziunii, inovatoare și reflexive |
| --- | --- |

13.

Europa într-o lume în schimbare – societăți favorabile incluziunii, inovatoare și reflexive

| 14. | Societăți sigure – Protejarea libertății și securității Europei și cetățenilor săi |
| --- | --- |

14.

Societăți sigure – Protejarea libertății și securității Europei și cetățenilor săi

---

(1)  Pentru facilitarea implementării programului, pentru fiecare reuniune a comitetului programului, așa cum este definit în agenda programului, Comisia va rambursa, în conformitate cu orientările sale, cheltuielile unui reprezentant pe stat membru, cât și ale unui expert/consultant pe stat membru pentru acele puncte din program pentru care un stat membru necesită expertiză.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/380 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/380

---

P7_TA(2013)0505

Statisticile europene ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europene (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/59)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0167),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0101/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0101/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Congresul Deputaților din Spania, de Senatul Spaniei și de Consiliul Federal al Austriei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Congresul Deputaților din Spania, de Senatul Spaniei și de Consiliul Federal al Austriei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 6 noiembrie 2012, (1) |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 6 noiembrie 2012, (1)

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0436/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0436/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 374, 4.12.2012, p. 2.

---

P7_TC1-COD(2012)0084

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE)nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europene

(Text cu relevanță pentru SEE și Elveția)

[Amendamentul 43]

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 338 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Sistemul Statistic European (SSE), ca și parteneriat, și-a consolidat, în general, cu succes activitățile sale menite să asigure elaborarea, producerea și difuzarea de statistici europene de înaltă calitate,
  reglementate și fiabile,
  inclusiv prin ameliorarea guvernanței sistemului. |
| --- | --- |

(1)

Sistemul Statistic European (SSE), ca și parteneriat, și-a consolidat, în general, cu succes activitățile sale menite să asigure elaborarea, producerea și difuzarea de statistici europene de înaltă calitate,
  reglementate și fiabile,
  inclusiv prin ameliorarea guvernanței sistemului.

| (2) | ▌Cu toate acestea,
  puncte slabe au fost identificate, în special cu privire la cadrul de management al calității statistice.
  Aceste deficiențe au contribuit la punerea în evidență a necesității de a asigura independența autorităților statistice de posibile presiuni politice la nivel național și la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

▌Cu toate acestea,
  puncte slabe au fost identificate, în special cu privire la cadrul de management al calității statistice.
  Aceste deficiențe au contribuit la punerea în evidență a necesității de a asigura independența autorităților statistice de posibile presiuni politice la nivel național și la nivelul Uniunii.

| (3) | Comisia a sugerat acțiuni pentru a soluționa aceste deficiențe
  și pentru a consolida guvernanța SSE
  în Comunicarea sa din 15 aprilie 2011 intitulată „Către un management fiabil al calității pentru statisticile europene”. În special, aceasta a sugerat o modificare punctuală a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(3)

Comisia a sugerat acțiuni pentru a soluționa aceste deficiențe
  și pentru a consolida guvernanța SSE
  în Comunicarea sa din 15 aprilie 2011 intitulată „Către un management fiabil al calității pentru statisticile europene”. În special, aceasta a sugerat o modificare punctuală a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

| (4) | În concluziile sale din 20 iunie 2011, Consiliul a salutat inițiativa Comisiei și a subliniat importanța îmbunătățirii continue a guvernanței și eficienței SSE. |
| --- | --- |

(4)

În concluziile sale din 20 iunie 2011, Consiliul a salutat inițiativa Comisiei și a subliniat importanța îmbunătățirii continue a guvernanței și eficienței SSE.

| (5) | În plus, ar trebui să se țină cont de impactul asupra domeniului statistic avut de evoluțiile recente în contextul cadrului de guvernanță economică al Uniunii, în special aspectele legate de independența statistică, cum ar fi procedurile transparente de recrutare și concediere, alocările bugetare și calendarele pre-publicare, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (4), precum și aspectele referitoare la cerința pentru organismele responsabile cu monitorizarea punerii în aplicare a normelor fiscale naționale de a beneficia de autonomie din punct de vedere funcțional, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5). |
| --- | --- |

(5)

În plus, ar trebui să se țină cont de impactul asupra domeniului statistic avut de evoluțiile recente în contextul cadrului de guvernanță economică al Uniunii, în special aspectele legate de independența statistică, cum ar fi procedurile transparente de recrutare și concediere, alocările bugetare și calendarele pre-publicare, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (4), precum și aspectele referitoare la cerința pentru organismele responsabile cu monitorizarea punerii în aplicare a normelor fiscale naționale de a beneficia de autonomie din punct de vedere funcțional, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5).

| (6) | Aceste aspecte
  legate de independența profesională, cum ar fi procedurile transparente de recrutare și concediere, alocările bugetare și calendarele de publicare,
  nu ar trebui să se limiteze la statisticile elaborate pentru sistemul de supraveghere fiscală și procedura aplicabilă deficitelor excesive, ci ar trebui să se aplice tuturor statisticilor europene elaborate, produse și difuzate de SSE. |
| --- | --- |

(6)

Aceste aspecte
  legate de independența profesională, cum ar fi procedurile transparente de recrutare și concediere, alocările bugetare și calendarele de publicare,
  nu ar trebui să se limiteze la statisticile elaborate pentru sistemul de supraveghere fiscală și procedura aplicabilă deficitelor excesive, ci ar trebui să se aplice tuturor statisticilor europene elaborate, produse și difuzate de SSE.

| (6a) | Calitatea statisticilor europene și relevanța acestora pentru luarea de decizii bazate pe date concrete ar trebui să fie reexaminată în mod continuu, printre altele prin evaluarea valorii lor adăugate pentru atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020, astfel cum sunt prevăzute în Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”, inclusiv cele referitoare la creșterea economică, ocuparea forței de muncă și economia socială. După caz, acoperirea statisticilor europene ar trebui să fie adaptată. |
| --- | --- |

(6a)

Calitatea statisticilor europene și relevanța acestora pentru luarea de decizii bazate pe date concrete ar trebui să fie reexaminată în mod continuu, printre altele prin evaluarea valorii lor adăugate pentru atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020, astfel cum sunt prevăzute în Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”, inclusiv cele referitoare la creșterea economică, ocuparea forței de muncă și economia socială. După caz, acoperirea statisticilor europene ar trebui să fie adaptată.

| (7) | În plus, caracterul adecvat al resurselor atribuite pe o bază anuală sau multianuală și disponibile pentru a satisface nevoile statistice reprezintă o condiție necesară pentru
  a asigura
  independența profesională a autorităților statistice
  și calitatea înaltă a datelor statistice
  . |
| --- | --- |

(7)

În plus, caracterul adecvat al resurselor atribuite pe o bază anuală sau multianuală și disponibile pentru a satisface nevoile statistice reprezintă o condiție necesară pentru
  a asigura
  independența profesională a autorităților statistice
  și calitatea înaltă a datelor statistice
  .

| (8) | În acest sens, independența profesională a autorităților statistice ar trebui să fie consolidată și ar trebui să fie
  asigurate
  standardele minime,
  aplicabile în întreaga Uniune, oferindu-se garanții specifice președinților
  Institutelor Naționale de Statistică (INS) ▌în ceea ce privește executarea sarcinilor statistice, a sarcinilor organizatorice de gestionare și alocarea resurselor.
  Procedurile de recrutare a președinților INS ar trebui să fie transparente și bazate doar pe criterii profesionale, ținând seama în mod adecvat de egalitatea de șanse și, în special, de echilibrul între bărbați și femei. În acest scop, parlamentele naționale ar trebui, de asemenea, să joace un rol deplin și ar trebui, după caz și în conformitate cu legislația națională, să încurajeze independența producătorilor de statistici și să sporească responsabilitatea democratică a politicii statistice. |
| --- | --- |

(8)

În acest sens, independența profesională a autorităților statistice ar trebui să fie consolidată și ar trebui să fie
  asigurate
  standardele minime,
  aplicabile în întreaga Uniune, oferindu-se garanții specifice președinților
  Institutelor Naționale de Statistică (INS) ▌în ceea ce privește executarea sarcinilor statistice, a sarcinilor organizatorice de gestionare și alocarea resurselor.
  Procedurile de recrutare a președinților INS ar trebui să fie transparente și bazate doar pe criterii profesionale, ținând seama în mod adecvat de egalitatea de șanse și, în special, de echilibrul între bărbați și femei. În acest scop, parlamentele naționale ar trebui, de asemenea, să joace un rol deplin și ar trebui, după caz și în conformitate cu legislația națională, să încurajeze independența producătorilor de statistici și să sporească responsabilitatea democratică a politicii statistice.

| (8a) | Deși credibilitatea statisticilor europene presupune o independență profesională solidă a statisticienilor, statisticile europene ar trebui să răspundă nevoilor politice și să ofere sprijin statistic pentru noi inițiative politice la nivel național și la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(8a)

Deși credibilitatea statisticilor europene presupune o independență profesională solidă a statisticienilor, statisticile europene ar trebui să răspundă nevoilor politice și să ofere sprijin statistic pentru noi inițiative politice la nivel național și la nivelul Uniunii.

| (8b) | Este necesară consolidarea și garantarea independenței Eurostat prin intermediul unei monitorizări și al unui control parlamentar eficace. |
| --- | --- |

(8b)

Este necesară consolidarea și garantarea independenței Eurostat prin intermediul unei monitorizări și al unui control parlamentar eficace.

| (9) | În plus, rolul de coordonare deja atribuit INS
  pentru statisticile europene produse prin intermediul SSE
  ar trebui clarificat în ceea ce privește domeniul său de aplicare, astfel încât să se obțină
  , la nivel național,
  o coordonare mai eficientă a activităților statistice
  în cadrul SSE
  , inclusiv privind managementul calității
  , luând în considerare în mod adecvat sarcinile statistice efectuate de Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC). Coordonarea și cooperarea permanente dintre INS și Eurostat reprezintă, de asemenea, o parte importantă a coordonării eficiente a activităților statistice în cadrul SSE. Separarea instituțională a SEBC și independența băncilor centrale ar trebui să fie respectată în cadrul elaborării, producerii și difuzării statisticilor europene în structura de guvernanță respectivă și în cadrul programelor de lucru statistice ale SSE și SEBC. |
| --- | --- |

(9)

În plus, rolul de coordonare deja atribuit INS
  pentru statisticile europene produse prin intermediul SSE
  ar trebui clarificat în ceea ce privește domeniul său de aplicare, astfel încât să se obțină
  , la nivel național,
  o coordonare mai eficientă a activităților statistice
  în cadrul SSE
  , inclusiv privind managementul calității
  , luând în considerare în mod adecvat sarcinile statistice efectuate de Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC). Coordonarea și cooperarea permanente dintre INS și Eurostat reprezintă, de asemenea, o parte importantă a coordonării eficiente a activităților statistice în cadrul SSE. Separarea instituțională a SEBC și independența băncilor centrale ar trebui să fie respectată în cadrul elaborării, producerii și difuzării statisticilor europene în structura de guvernanță respectivă și în cadrul programelor de lucru statistice ale SSE și SEBC.

| (10) | În scopul de a reduce sarcina care le revine autorităților statistice și respondenților, INS și alte autorități naționale ar trebui să aibă posibilitatea de a accesa și utiliza, imediat și gratuit, registrele administrative, inclusiv pe cele în format electronic și de a integra aceste evidențe cu statistici. |
| --- | --- |

(10)

În scopul de a reduce sarcina care le revine autorităților statistice și respondenților, INS și alte autorități naționale ar trebui să aibă posibilitatea de a accesa și utiliza, imediat și gratuit, registrele administrative, inclusiv pe cele în format electronic și de a integra aceste evidențe cu statistici.

| (10a) | Statisticile europene ar trebui să fie ușor de comparat și de accesat și să fie actualizate cu promptitudine și regularitate astfel încât să se garanteze că politicile și inițiativele de finanțare ale Uniunii țin seama pe deplin de evoluțiile din Uniune, îndeosebi în ceea ce privește consecințele crizei economice. |
| --- | --- |

(10a)

Statisticile europene ar trebui să fie ușor de comparat și de accesat și să fie actualizate cu promptitudine și regularitate astfel încât să se garanteze că politicile și inițiativele de finanțare ale Uniunii țin seama pe deplin de evoluțiile din Uniune, îndeosebi în ceea ce privește consecințele crizei economice.

| (11) | Mai mult, INS ar trebui să fie consultate într-un stadiu incipient cu privire la proiectarea de noi registre administrative care ar putea oferi date în scopuri statistice și la modificările prevăzute ale surselor administrative existente sau la încetarea disponibilității acestora. Acestea ar trebui, de asemenea, să primească metadate relevante din partea deținătorilor de date administrative și să coordoneze activitățile de standardizare privind registrele administrative care sunt relevante pentru producerea de date statistice. |
| --- | --- |

(11)

Mai mult, INS ar trebui să fie consultate într-un stadiu incipient cu privire la proiectarea de noi registre administrative care ar putea oferi date în scopuri statistice și la modificările prevăzute ale surselor administrative existente sau la încetarea disponibilității acestora. Acestea ar trebui, de asemenea, să primească metadate relevante din partea deținătorilor de date administrative și să coordoneze activitățile de standardizare privind registrele administrative care sunt relevante pentru producerea de date statistice.

| (12) | Confidențialitatea datelor obținute din registrele administrative ar trebui să fie protejată în conformitate cu principiile comune și orientările aplicabile tuturor datelor confidențiale utilizate pentru producerea statisticilor europene. Cadrul de evaluare a calității
  și a transparenței
  aplicabil acestor date ar trebui, de asemenea, să fie stabilit
  și publicat
  . |
| --- | --- |

(12)

Confidențialitatea datelor obținute din registrele administrative ar trebui să fie protejată în conformitate cu principiile comune și orientările aplicabile tuturor datelor confidențiale utilizate pentru producerea statisticilor europene. Cadrul de evaluare a calității
  și a transparenței
  aplicabil acestor date ar trebui, de asemenea, să fie stabilit
  și publicat
  .

| (12a) | Toți utilizatorii ar trebui să aibă acces la același date în același timp, cu respectarea strictă a embargourilor. INS ar trebui să stabilească calendare pentru publicarea datelor periodice. |
| --- | --- |

(12a)

Toți utilizatorii ar trebui să aibă acces la același date în același timp, cu respectarea strictă a embargourilor. INS ar trebui să stabilească calendare pentru publicarea datelor periodice.

| (13) | Implicarea guvernelor naționale în responsabilitatea punerii în aplicare
  cu rigurozitate
  a Codului de bune practici al statisticilor europene (Codul de bune practici) ar putea consolida calitatea statisticilor europene și spori încrederea utilizatorilor. În acest scop,
  ▌
  un angajament privind fiabilitatea statisticilor („angajamentul”)
  , instituit în fiecare stat membru, ținând cont de specificul național, ar trebui
  să conțină angajamente specifice ale guvernului din statul membru respectiv cu privire la aplicarea
  principiilor statistice cuprinse în Codul de bune practici
  .
  Acest angajament ar putea include
  cadrele naționale de asigurare a calității
  înalte
  , inclusiv autoevaluările, acțiunile de îmbunătățire
  și mecanismele de monitorizare
  . |
| --- | --- |

(13)

Implicarea guvernelor naționale în responsabilitatea punerii în aplicare
  cu rigurozitate
  a Codului de bune practici al statisticilor europene (Codul de bune practici) ar putea consolida calitatea statisticilor europene și spori încrederea utilizatorilor. În acest scop,
  ▌
  un angajament privind fiabilitatea statisticilor („angajamentul”)
  , instituit în fiecare stat membru, ținând cont de specificul național, ar trebui
  să conțină angajamente specifice ale guvernului din statul membru respectiv cu privire la aplicarea
  principiilor statistice cuprinse în Codul de bune practici
  .
  Acest angajament ar putea include
  cadrele naționale de asigurare a calității
  înalte
  , inclusiv autoevaluările, acțiunile de îmbunătățire
  și mecanismele de monitorizare
  .

| (13a) | Site-ul de internet al Comisiei (Eurostat) ar trebui să permită un acces facil la serii de date complete și ușor de interpretat. Unde este posibil, actualizările periodice ar trebui să furnizeze informații anuale și lunare cu privire la fiecare stat membru. |
| --- | --- |

(13a)

Site-ul de internet al Comisiei (Eurostat) ar trebui să permită un acces facil la serii de date complete și ușor de interpretat. Unde este posibil, actualizările periodice ar trebui să furnizeze informații anuale și lunare cu privire la fiecare stat membru.

| (14) | Întrucât producția de statistici europene trebuie să fie bazată pe o planificare operațională și financiară pe termen lung, pentru a asigura un grad ridicat de independență, Programul statistic european ar trebui să acopere aceeași perioadă ca și cadrul financiar multianual. |
| --- | --- |

(14)

Întrucât producția de statistici europene trebuie să fie bazată pe o planificare operațională și financiară pe termen lung, pentru a asigura un grad ridicat de independență, Programul statistic european ar trebui să acopere aceeași perioadă ca și cadrul financiar multianual.

| (15) | Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Consiliului conferă Comisiei competențe în privința punerii în aplicare a anumitor dispoziții din regulamentul respectiv
  în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului

   (6). Ca urmare a intrării în vigoare a
  Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului

   (7)

  , care abrogă Decizia 1999/468/CE
  , competențele conferite Comisiei
  ▌
  trebuie să fie aliniate la
  noul cadru juridic, iar competențele respective ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Comisia ar trebui să se asigure că actele delegate nu implică sarcini administrative suplimentare semnificative pentru statele membre sau pentru unitățile respondente.




  ▌ |
| --- | --- |

(15)

Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Consiliului conferă Comisiei competențe în privința punerii în aplicare a anumitor dispoziții din regulamentul respectiv
  în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului

   (6). Ca urmare a intrării în vigoare a
  Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului

   (7)

  , care abrogă Decizia 1999/468/CE
  , competențele conferite Comisiei
  ▌
  trebuie să fie aliniate la
  noul cadru juridic, iar competențele respective ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Comisia ar trebui să se asigure că actele delegate nu implică sarcini administrative suplimentare semnificative pentru statele membre sau pentru unitățile respondente.

▌

| (19) | Întrucât obiectivul prezentului regulament nu poate fi realizat în mod suficient de către statele membre, dar, datorită dimensiunilor și efectelor sale, poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este enunțat la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar în vederea atingerii acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(19)

Întrucât obiectivul prezentului regulament nu poate fi realizat în mod suficient de către statele membre, dar, datorită dimensiunilor și efectelor sale, poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este enunțat la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar în vederea atingerii acestui obiectiv.

| (20) | A fost consultat Comitetul Sistemului Statistic European. |
| --- | --- |

(20)

A fost consultat Comitetul Sistemului Statistic European.

| (20a) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 223/2009 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(20a)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 223/2009 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 223/2009

Regulamentul (CE) nr. 223/2009 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2 alineatul (1), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | «independență profesională» înseamnă că statisticile trebuie să fie elaborate, produse și difuzate în mod independent, în special în ceea ce privește alegerea tehnicilor, definițiilor, metodologiilor și surselor care urmează să fie utilizate, precum și termenele și conținutul tuturor formelor de difuzare,
  iar îndeplinirea acestor sarcini se desfășoară
  fără nicio presiune din partea unor grupuri politice sau de interese, sau din partea Uniunii sau a autorităților naționale;”; |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 2 alineatul (1), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

«independență profesională» înseamnă că statisticile trebuie să fie elaborate, produse și difuzate în mod independent, în special în ceea ce privește alegerea tehnicilor, definițiilor, metodologiilor și surselor care urmează să fie utilizate, precum și termenele și conținutul tuturor formelor de difuzare,
  iar îndeplinirea acestor sarcini se desfășoară
  fără nicio presiune din partea unor grupuri politice sau de interese, sau din partea Uniunii sau a autorităților naționale;”;

| 2. | La articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Autoritatea națională de statistică desemnată de fiecare stat membru ca fiind organismul responsabil cu coordonarea tuturor activităților
  ▌
  în vederea elaborării, producerii și difuzării statisticilor europene
  la nivel național în temeiul prezentului regulament
  (INS) reprezintă punctul unic de contact pentru Comisie (Eurostat) cu privire la chestiuni statistice.
  Responsabilitatea de coordonare a INS acoperă toate celelalte autorități naționale responsabile cu elaborarea, producerea și difuzarea statisticilor europene
  produse în temeiul prezentului regulament de către toate celelalte autorități naționale care participă în cadrul SSE
  . INS sunt, în special, responsabile cu coordonarea la nivel național a activităților statistice de programare și raportare, monitorizarea calității, metodologia
  clară
  , transmiterea datelor și comunicarea privind acțiunile statistice ale SSE.
  INS și banca centrală națională relevantă (BCN), în calitatea sa de membru al SEBC care pune în aplicare programele de lucru statistice ale SEBC, cooperează cu privire la aspecte legate de statisticile europene care sunt comune pentru SSE și SEBC, în vederea asigurării producției de statistici europene complete și coerente prin intermediul SSE și SEBC în domeniile lor respective de competență.”; |
| --- | --- |

2.

La articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Autoritatea națională de statistică desemnată de fiecare stat membru ca fiind organismul responsabil cu coordonarea tuturor activităților
  ▌
  în vederea elaborării, producerii și difuzării statisticilor europene
  la nivel național în temeiul prezentului regulament
  (INS) reprezintă punctul unic de contact pentru Comisie (Eurostat) cu privire la chestiuni statistice.

Responsabilitatea de coordonare a INS acoperă toate celelalte autorități naționale responsabile cu elaborarea, producerea și difuzarea statisticilor europene
  produse în temeiul prezentului regulament de către toate celelalte autorități naționale care participă în cadrul SSE
  . INS sunt, în special, responsabile cu coordonarea la nivel național a activităților statistice de programare și raportare, monitorizarea calității, metodologia
  clară
  , transmiterea datelor și comunicarea privind acțiunile statistice ale SSE.
  INS și banca centrală națională relevantă (BCN), în calitatea sa de membru al SEBC care pune în aplicare programele de lucru statistice ale SEBC, cooperează cu privire la aspecte legate de statisticile europene care sunt comune pentru SSE și SEBC, în vederea asigurării producției de statistici europene complete și coerente prin intermediul SSE și SEBC în domeniile lor respective de competență.”;

| 3. | Se introduce următorul articol:


  „Articolul 5a




  Președinții INS și responsabilii cu statisticile din cadrul altor autorități naționale


  (1)   În cadrul sistemului lor național de statistică,
  statele membre asigură independența profesională a funcționarilor responsabili cu sarcinile stabilite în prezentul regulament.
  ▌
  (2)   
  În acest scop,
  președinții INS:








  (a) | sunt singurele persoane responsabile cu luarea deciziilor privind procesele, metodele, standardele și procedurile statistice, precum și privind conținutul și termenele de publicare a statisticilor și publicațiilor pentru statisticile europene elaborate, produse și difuzate de INS; |
| --- | --- | --- |

3.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 5a

Președinții INS și responsabilii cu statisticile din cadrul altor autorități naționale

(1)   În cadrul sistemului lor național de statistică,
  statele membre asigură independența profesională a funcționarilor responsabili cu sarcinile stabilite în prezentul regulament.
  ▌

(2)   
  În acest scop,
  președinții INS:

(a)

sunt singurele persoane responsabile cu luarea deciziilor privind procesele, metodele, standardele și procedurile statistice, precum și privind conținutul și termenele de publicare a statisticilor și publicațiilor pentru statisticile europene elaborate, produse și difuzate de INS;

| (b) | sunt abilitați să decidă cu privire la toate aspectele legate de gestionarea internă a INS; |
| --- | --- |

(b)

sunt abilitați să decidă cu privire la toate aspectele legate de gestionarea internă a INS;

| (c) | acționează în mod independent în îndeplinirea sarcinilor lor statistice, fără a cere sau a primi instrucțiuni din partea vreunui guvern sau a altei instituții, organism, birou sau entități; |
| --- | --- |

(c)

acționează în mod independent în îndeplinirea sarcinilor lor statistice, fără a cere sau a primi instrucțiuni din partea vreunui guvern sau a altei instituții, organism, birou sau entități;

| (d) | sunt răspunzători pentru activitățile statistice și execuția bugetară a INS; |
| --- | --- |

(d)

sunt răspunzători pentru activitățile statistice și execuția bugetară a INS;

| (e) | publică un raport anual și, după caz, exprimă observații privind aspecte în materie de alocare bugetară legate de activitățile statistice ale INS; |
| --- | --- |

(e)

publică un raport anual și, după caz, exprimă observații privind aspecte în materie de alocare bugetară legate de activitățile statistice ale INS;

| (f) | coordonează activitățile statistice ale tuturor autorităților naționale care contribuie la elaborarea, producerea și difuzarea statisticilor europene, astfel cum se prevede la articolul 5; |
| --- | --- |

(f)

coordonează activitățile statistice ale tuturor autorităților naționale care contribuie la elaborarea, producerea și difuzarea statisticilor europene, astfel cum se prevede la articolul 5;

| (g) | produc orientări naționale, dacă este necesar, pentru asigurarea calității în ceea ce privește elaborarea, producerea și difuzarea tuturor statisticilor europene din cadrul sistemului lor național de statistică și sunt responsabili pentru asigurarea respectării acestor orientări în cadrul INS; precum și |
| --- | --- |

(g)

produc orientări naționale, dacă este necesar, pentru asigurarea calității în ceea ce privește elaborarea, producerea și difuzarea tuturor statisticilor europene din cadrul sistemului lor național de statistică și sunt responsabili pentru asigurarea respectării acestor orientări în cadrul INS; precum și

| (h) | reprezintă sistemul lor statistic național în cadrul SSE. |
| --- | --- |

(h)

reprezintă sistemul lor statistic național în cadrul SSE.

(3)   
  Statele membre se asigură că alte autorități naționale responsabile cu elaborarea, producerea și diseminarea statisticilor europene îndeplinesc aceste sarcini în conformitate cu orientările naționale produse de președintele
  INS.

(4)   
  Procedurile pentru recrutarea, transferul și concedierea președinților INS și, după caz, a responsabililor cu statisticile din cadrul altor autorități naționale care produc statistici europene sunt transparente și bazate doar pe criterii profesionale, nu pe motive politice. Acestea asigură respectarea principiului egalității de șanse, în special în ceea ce privește egalitatea între femei și bărbați. Pentru demiterea unui președinte de INS trebuie oferite justificări detaliate. Procedurile se publică.

(4a)
     
  Statele membre pot stabili un organism național pentru asigurarea independenței profesionale a producătorilor de statistici europene din statul membru respectiv. Președinții INS și, după caz, responsabilii cu statisticile din cadrul altor autorități naționale care produc statistici europene pot fi consiliați de asemenea organisme. Procedurile pentru recrutarea, transferul și concedierea membrilor unor astfel de organisme sunt transparente și bazate doar pe criterii profesionale, nu pe motive politice.
  ”;

| 4. | La articolul 6,
  alineatele
  (2)
  și (3) se înlocuiesc
  cu următorul text:
  „(2)   La nivelul Uniunii, Comisia (Eurostat) acționează în mod independent în sensul asigurării producerii de statistici europene în conformitate cu normele și cu principiile statistice stabilite
  , prin intermediul cooperării și coordonării cu INS
  . ▌


  (3)
     
  Fără a aduce atingere articolului 5 din Protocolul privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene («Statutul SEBC»), Comisia (Eurostat) coordonează activitățile statistice ale instituțiilor și organismelor Uniunii, în special în vederea garantării coerenței și calității datelor și a reducerii la minimum a sarcinii de raportare. În acest scop, Comisia (Eurostat) poate invita orice instituție sau organism al Uniunii spre consultare sau cooperare, în vederea dezvoltării metodelor și sistemelor, în scopuri statistice, în domeniul lor specific de competență. O astfel de instituție sau organism care propune să producă statistici se consultă cu Comisia (Eurostat) și ia în considerare orice recomandare pe care aceasta o poate face în contextul respectiv.”; |
| --- | --- |

4.

La articolul 6,
  alineatele
  (2)
  și (3) se înlocuiesc
  cu următorul text:

„(2)   La nivelul Uniunii, Comisia (Eurostat) acționează în mod independent în sensul asigurării producerii de statistici europene în conformitate cu normele și cu principiile statistice stabilite
  , prin intermediul cooperării și coordonării cu INS
  . ▌

(3)
     
  Fără a aduce atingere articolului 5 din Protocolul privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene («Statutul SEBC»), Comisia (Eurostat) coordonează activitățile statistice ale instituțiilor și organismelor Uniunii, în special în vederea garantării coerenței și calității datelor și a reducerii la minimum a sarcinii de raportare. În acest scop, Comisia (Eurostat) poate invita orice instituție sau organism al Uniunii spre consultare sau cooperare, în vederea dezvoltării metodelor și sistemelor, în scopuri statistice, în domeniul lor specific de competență. O astfel de instituție sau organism care propune să producă statistici se consultă cu Comisia (Eurostat) și ia în considerare orice recomandare pe care aceasta o poate face în contextul respectiv.”;

| 4a. | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 6a




  Directorul general al Comisiei (Eurostat)




  (1)
     
  Biroul de statistică al Comisiei (Eurostat) este condus de un director general. Acesta este numit de Comisie, cu un mandat de șapte ani ce nu poate fi reînnoit, în conformitate cu procedura de la alineatul (2).




  (2)
     
  Comisia publică un anunț de concurs în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu maximum șase luni înainte de sfârșitul mandatului directorului general în exercițiu. Procedura pentru recrutarea, transferul și concedierea directorului general asigură respectarea principiului egalității de șanse, în special în ceea ce privește egalitatea între femei și bărbați, este transparentă și este bazată doar pe criterii profesionale, nu pe motive politice. Comisia numește directorul general după consultarea Parlamentului European și a Consiliului.




  (3)
     
  Directorul general este singura persoană responsabilă cu luarea deciziilor privind procesele, metodele, standardele și procedurile statistice, precum și privind conținutul și termenele de publicare a statisticilor și publicațiilor pentru toate statisticile produse de Comisie (Eurostat). Directorul general este împuternicit să decidă cu privire la toate aspectele legate de gestionarea internă a Comisiei (Eurostat). În îndeplinirea acestor sarcini, directorul general acționează în mod independent și nu cere și nici nu primește instrucțiuni din partea niciunui guvern, instituții, organism, birou sau agenții. Dacă directorul general consideră că o măsură luată de Comisie periclitează independența sa, acesta informează nemijlocit Parlamentul European.




  (4)
     
  Directorul general este răspunzător pentru activitățile statistice și execuția bugetară a Comisiei (Eurostat). Acesta compare anual în cadrul dialogului statistic în fața comisiei relevante a Parlamentului European pentru a dezbate aspecte ce țin de guvernanța statistică, metodologie și inovarea statistică și își prezintă observațiile cu privire la aspecte în materie de alocare bugetară legate de activitățile statistice ale Comisiei (Eurostat).




  (5)
     
  Înainte de adoptarea oricăror măsuri disciplinare împotriva directorului general, Comisia consultă Parlamentul European. Impunerea oricăror măsuri disciplinare împotriva directorului general face obiectul unei decizii motivate, care se transmite spre informare Parlamentului European, Consiliului și Comitetului consultativ european pentru guvernanță statistică.”; |
| --- | --- |

4a.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 6a

Directorul general al Comisiei (Eurostat)

(1)
     
  Biroul de statistică al Comisiei (Eurostat) este condus de un director general. Acesta este numit de Comisie, cu un mandat de șapte ani ce nu poate fi reînnoit, în conformitate cu procedura de la alineatul (2).

(2)
     
  Comisia publică un anunț de concurs în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu maximum șase luni înainte de sfârșitul mandatului directorului general în exercițiu. Procedura pentru recrutarea, transferul și concedierea directorului general asigură respectarea principiului egalității de șanse, în special în ceea ce privește egalitatea între femei și bărbați, este transparentă și este bazată doar pe criterii profesionale, nu pe motive politice. Comisia numește directorul general după consultarea Parlamentului European și a Consiliului.

(3)
     
  Directorul general este singura persoană responsabilă cu luarea deciziilor privind procesele, metodele, standardele și procedurile statistice, precum și privind conținutul și termenele de publicare a statisticilor și publicațiilor pentru toate statisticile produse de Comisie (Eurostat). Directorul general este împuternicit să decidă cu privire la toate aspectele legate de gestionarea internă a Comisiei (Eurostat). În îndeplinirea acestor sarcini, directorul general acționează în mod independent și nu cere și nici nu primește instrucțiuni din partea niciunui guvern, instituții, organism, birou sau agenții. Dacă directorul general consideră că o măsură luată de Comisie periclitează independența sa, acesta informează nemijlocit Parlamentul European.

(4)
     
  Directorul general este răspunzător pentru activitățile statistice și execuția bugetară a Comisiei (Eurostat). Acesta compare anual în cadrul dialogului statistic în fața comisiei relevante a Parlamentului European pentru a dezbate aspecte ce țin de guvernanța statistică, metodologie și inovarea statistică și își prezintă observațiile cu privire la aspecte în materie de alocare bugetară legate de activitățile statistice ale Comisiei (Eurostat).

(5)
     
  Înainte de adoptarea oricăror măsuri disciplinare împotriva directorului general, Comisia consultă Parlamentul European. Impunerea oricăror măsuri disciplinare împotriva directorului general face obiectul unei decizii motivate, care se transmite spre informare Parlamentului European, Consiliului și Comitetului consultativ european pentru guvernanță statistică.”;

| 5. | La articolul 11 se adaugă
  următoarele alineate
  :
  „(3)   Statele membre
  și Comisia
  iau toate măsurile necesare pentru punerea în aplicare a
  principiilor statistice prevăzute la articolul 2 alineatul (1)
  în scopul de a menține încrederea în statisticile
  europene
  .
  Detaliile privind principiile respective sunt definite în Codul de bune practici.




  (3a)
     «Angajamentul privind fiabilitatea statisticilor» («angajamentul»)
  vizează, de asemenea, asigurarea încrederii publice în statisticile europene și realizarea de progrese în punerea în aplicare a principiilor statistice cuprinse în Codul de bune practici prin implicarea statelor membre și a Comisiei la stabilirea, prin mijloace adecvate, și la publicarea pe site-urile lor de internet a unor angajamente politice specifice care să vizeze încrederea generală în statistici, inclusiv a unui rezumat pentru publicul larg.




  (3b)
     Aceste angajamente sunt monitorizate periodic de către Comisie pe baza rapoartelor anuale trimise de statele membre.


  În absența publicării unui angajament până la ...

   (*1)

  , statul membru în cauză transmite Comisiei și publică un raport privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a Codului de bune practici, și, dacă este cazul, eforturile depuse pentru stabilirea unui astfel de angajament.


  Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la
  angajamentele publicate și, după caz, la rapoartele privind progresele înregistrate, până la...

   (*2).


  (3c)
     
  Angajamentul Comisiei (Eurostat) sunt monitorizate periodic de Comitetul consultativ european pentru guvernanță statistică (ESGAB) pe baza unui raport anual trimis de Comisie. ESGAB prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a acestor angajamente, până la ...

   (*3).”;

  (*1)  
  trei ani de la data intrării în vigoare a regulamentului (2012/0084(COD)).
  "


  (*2)  
  trei ani și șase luni de la data intrării în vigoare a regulamentului (2012/0084(COD)).
  "


  (*3)  
  trei ani de la data intrării în vigoare a regulamentului (2012/0084(COD)).
  " |
| --- | --- |

5.

La articolul 11 se adaugă
  următoarele alineate
  :

„(3)   Statele membre
  și Comisia
  iau toate măsurile necesare pentru punerea în aplicare a
  principiilor statistice prevăzute la articolul 2 alineatul (1)
  în scopul de a menține încrederea în statisticile
  europene
  .
  Detaliile privind principiile respective sunt definite în Codul de bune practici.

(3a)
     «Angajamentul privind fiabilitatea statisticilor» («angajamentul»)
  vizează, de asemenea, asigurarea încrederii publice în statisticile europene și realizarea de progrese în punerea în aplicare a principiilor statistice cuprinse în Codul de bune practici prin implicarea statelor membre și a Comisiei la stabilirea, prin mijloace adecvate, și la publicarea pe site-urile lor de internet a unor angajamente politice specifice care să vizeze încrederea generală în statistici, inclusiv a unui rezumat pentru publicul larg.

(3b)
     Aceste angajamente sunt monitorizate periodic de către Comisie pe baza rapoartelor anuale trimise de statele membre.

În absența publicării unui angajament până la ...

   (*1)

  , statul membru în cauză transmite Comisiei și publică un raport privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a Codului de bune practici, și, dacă este cazul, eforturile depuse pentru stabilirea unui astfel de angajament.

Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la
  angajamentele publicate și, după caz, la rapoartele privind progresele înregistrate, până la...

   (*2).

(3c)
     
  Angajamentul Comisiei (Eurostat) sunt monitorizate periodic de Comitetul consultativ european pentru guvernanță statistică (ESGAB) pe baza unui raport anual trimis de Comisie. ESGAB prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a acestor angajamente, până la ...

   (*3).”;

(*1)  
  trei ani de la data intrării în vigoare a regulamentului (2012/0084(COD)).
  "

(*2)  
  trei ani și șase luni de la data intrării în vigoare a regulamentului (2012/0084(COD)).
  "

(*3)  
  trei ani de la data intrării în vigoare a regulamentului (2012/0084(COD)).
  "

| 6. | ▌Articolul 
  12 se modifică după cum urmează:










  (a) | alineatele (2) și (3) se înlocuiesc
  cu următorul text:
  „
  (2)
     În legislația sectorială pot fi prevăzute
  și
  cerințe de calitate specifice, cum ar fi valorile-țintă și standardele minime pentru producerea statisticilor.


  Pentru a asigura punerea uniformă în aplicare a criteriilor de calitate prevăzute la alineatul (1) al prezentului articol în ceea ce privește datele reglementate de legislația sectorială din domenii statistice specifice, Comisia adoptă acte de punere în aplicare care stabilesc modalitățile, structura și periodicitatea rapoartelor de calitate prevăzute în legislația sectorială. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (2).




  (3)
     
  Statele membre prezintă Comisiei (Eurostat) rapoarte privind calitatea datelor transmise, inclusiv orice preocupare exprimată cu privire la exactitatea datelor. Comisia evaluează calitatea datelor transmise, pe baza unei analize adecvate, și întocmește și publică rapoarte și comunicări privind calitatea statisticilor europene.
  ”; |
| --- | --- | --- |

6.

▌Articolul 
  12 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatele (2) și (3) se înlocuiesc
  cu următorul text:

„
  (2)
     În legislația sectorială pot fi prevăzute
  și
  cerințe de calitate specifice, cum ar fi valorile-țintă și standardele minime pentru producerea statisticilor.

Pentru a asigura punerea uniformă în aplicare a criteriilor de calitate prevăzute la alineatul (1) al prezentului articol în ceea ce privește datele reglementate de legislația sectorială din domenii statistice specifice, Comisia adoptă acte de punere în aplicare care stabilesc modalitățile, structura și periodicitatea rapoartelor de calitate prevăzute în legislația sectorială. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (2).

(3)
     
  Statele membre prezintă Comisiei (Eurostat) rapoarte privind calitatea datelor transmise, inclusiv orice preocupare exprimată cu privire la exactitatea datelor. Comisia evaluează calitatea datelor transmise, pe baza unei analize adecvate, și întocmește și publică rapoarte și comunicări privind calitatea statisticilor europene.
  ”;

| (b) | se adaugă următoarele alineate:


  „
  (3a)
     
  Din motive de transparență, Comisia (Eurostat), după caz, publică evaluarea sa privind calitatea contribuțiilor naționale la statisticile europene.




  (3b)
     
  Dacă legislația sectorială prevede amenzi în cazurile în care statele membre denaturează datele statistice, Comisia poate, în conformitate cu tratatele și legislația sectorială respectivă, să inițieze și să desfășoare anchetele necesare, inclusiv, după caz, inspecții la fața locului pentru a stabili dacă denaturarea în cauză a fost gravă și intenționată sau extrem de neglijentă. Comisia poate solicita ca informațiile relevante să fie furnizate de statul membru care face obiectul anchetei.




  (3c)
     
  În cazul în care Comisia consideră că un stat membru nu și-a respectat obligațiile care îi revin în temeiul prezentului regulament sau în temeiul legislației sectoriale aplicabile în ceea ce privește reprezentarea datelor statistice, Comisia acționează în conformitate cu articolul 258 din tratat.
  ”; |
| --- | --- |

(b)

se adaugă următoarele alineate:

„
  (3a)
     
  Din motive de transparență, Comisia (Eurostat), după caz, publică evaluarea sa privind calitatea contribuțiilor naționale la statisticile europene.

(3b)
     
  Dacă legislația sectorială prevede amenzi în cazurile în care statele membre denaturează datele statistice, Comisia poate, în conformitate cu tratatele și legislația sectorială respectivă, să inițieze și să desfășoare anchetele necesare, inclusiv, după caz, inspecții la fața locului pentru a stabili dacă denaturarea în cauză a fost gravă și intenționată sau extrem de neglijentă. Comisia poate solicita ca informațiile relevante să fie furnizate de statul membru care face obiectul anchetei.

(3c)
     
  În cazul în care Comisia consideră că un stat membru nu și-a respectat obligațiile care îi revin în temeiul prezentului regulament sau în temeiul legislației sectoriale aplicabile în ceea ce privește reprezentarea datelor statistice, Comisia acționează în conformitate cu articolul 258 din tratat.
  ”;

| 7. | La articolul 13, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Programul statistic european asigură cadrul de elaborare, producere și difuzare a statisticilor europene, stabilind principalele domenii și obiective ale acțiunilor prevăzute pentru o perioadă care corespunde cadrului financiar multianual. Programul statistic european se adoptă de Parlamentul European și de Consiliu. Impactul și eficiența costurilor programului se evaluează cu ajutorul opiniilor exprimate de experți independenți.”; |
| --- | --- |

7.

La articolul 13, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Programul statistic european asigură cadrul de elaborare, producere și difuzare a statisticilor europene, stabilind principalele domenii și obiective ale acțiunilor prevăzute pentru o perioadă care corespunde cadrului financiar multianual. Programul statistic european se adoptă de Parlamentul European și de Consiliu. Impactul și eficiența costurilor programului se evaluează cu ajutorul opiniilor exprimate de experți independenți.”;

| 7a. | La articolul 14, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:




  „(2)
     
  Comisia poate, prin intermediul actelor de punere în aplicare, să decidă asupra unei acțiuni statistice directe temporare cu condiția ca:










  (a) | acțiunea să nu prevadă culegerea de date pe o perioadă de referință mai mare de trei ani; |
| --- | --- | --- |

7a.

La articolul 14, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)
     
  Comisia poate, prin intermediul actelor de punere în aplicare, să decidă asupra unei acțiuni statistice directe temporare cu condiția ca:

(a)

acțiunea să nu prevadă culegerea de date pe o perioadă de referință mai mare de trei ani;

| (b) | datele să fie deja disponibile sau accesibile INS și altor autorități naționale responsabile sau să poată fi obținute direct, utilizând eșantioanele corespunzătoare pentru observarea populației statistice la nivelul Uniunii, în coordonare corespunzătoare cu INS și alte autorități naționale; precum și |
| --- | --- |

(b)

datele să fie deja disponibile sau accesibile INS și altor autorități naționale responsabile sau să poată fi obținute direct, utilizând eșantioanele corespunzătoare pentru observarea populației statistice la nivelul Uniunii, în coordonare corespunzătoare cu INS și alte autorități naționale; precum și

| (c) | Uniunea să acorde sprijin financiar INS și altor autorități naționale pentru a acoperi cheltuielile suplimentare suportate de acestea, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului

   (8). |
| --- | --- |

(c)

Uniunea să acorde sprijin financiar INS și altor autorități naționale pentru a acoperi cheltuielile suplimentare suportate de acestea, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului

   (8).

Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (2).”;

(8)  
  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).
  "

| 7b. | Articolul 17 se înlocuiește cu următorul text:




  „Articolul 17




  Programul anual de lucru




  Comisia înaintează Comitetului SSE programul său de lucru anual până la data de 30 aprilie pentru anul următor.




  La pregătirea programului de lucru, Comisia asigură stabilirea eficace a priorităților, inclusiv revizuirea, raportarea privind prioritățile statistice și alocarea resurselor financiare. Comisia ia în considerare în cea mai mare măsură posibilă observațiile Comitetului SSE. Programele sale de lucru se bazează pe programul statistic european și indică, în special:










  (a) | acțiunile pe care Comisia le consideră prioritare, ținând cont de nevoile de natură politică ale Uniunii, de constrângerile financiare la nivel național și la nivelul Uniunii, precum și de sarcina de răspuns; |
| --- | --- | --- |

7b.

Articolul 17 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 17

Programul anual de lucru

Comisia înaintează Comitetului SSE programul său de lucru anual până la data de 30 aprilie pentru anul următor.

La pregătirea programului de lucru, Comisia asigură stabilirea eficace a priorităților, inclusiv revizuirea, raportarea privind prioritățile statistice și alocarea resurselor financiare. Comisia ia în considerare în cea mai mare măsură posibilă observațiile Comitetului SSE. Programele sale de lucru se bazează pe programul statistic european și indică, în special:

(a)

acțiunile pe care Comisia le consideră prioritare, ținând cont de nevoile de natură politică ale Uniunii, de constrângerile financiare la nivel național și la nivelul Uniunii, precum și de sarcina de răspuns;

| (b) | inițiativele cu privire la reexaminarea priorităților, inclusiv prioritățile negative, și reducerea sarcinii impuse atât furnizorilor de date, cât și producătorilor de statistici; precum și |
| --- | --- |

(b)

inițiativele cu privire la reexaminarea priorităților, inclusiv prioritățile negative, și reducerea sarcinii impuse atât furnizorilor de date, cât și producătorilor de statistici; precum și

| (c) | procedurile și orice alte instrumente juridice pe care Comisia le are în vedere pentru aplicarea programului de lucru.”; |
| --- | --- |

(c)

procedurile și orice alte instrumente juridice pe care Comisia le are în vedere pentru aplicarea programului de lucru.”;

| 8. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 17a
  Utilizarea, integrarea și accesul la registrele administrative
  (1)   Pentru a reduce sarcina statistică pentru respondenți, Institutele Naționale de Statistică, alte autorități naționale menționate la articolul 4 și Comisia (Eurostat) au dreptul de a accesa și utiliza, imediat și gratuit, toate registrele administrative și de a integra aceste registre administrative cu statistici, în măsura în care acest lucru este necesar pentru elaborarea, producerea și difuzarea de statistici europene
  produse în temeiul prezentului regulament.


  (2)   Institutele Naționale de Statistică și Comisia (Eurostat) sunt consultate și participă la proiectarea inițială, dezvoltarea ulterioară și întreruperea registrelor administrative realizate și întreținute de alte organisme, facilitând astfel utilizarea ulterioară a acestor evidențe în
  scopul producerii de statistici europene.
  Acestea
  sunt invitate să participe la
  activitățile de standardizare privind registrele administrative
  care sunt
  relevante pentru producerea de
  statistici europene
  .
  (3)   
  Fără a aduce atingere Statutului SEBC și independenței băncilor centrale,
  accesul și participarea Institutelor Naționale de Statistică, a altor autorități naționale și a Comisiei (Eurostat) în conformitate cu alineatele (1) și (2) se limitează la registrele administrative din cadrul propriului sistem administrativ public.
  (4)   
  Registrele administrative puse la dispoziție de proprietarii lor INS, altor autorități naționale și Comisiei (Eurostat) pentru a fi utilizate pentru producerea de statistici europene sunt însoțite de metadatele relevante.


  (5)   INS și proprietarii registrelor administrative stabilesc mecanismele de cooperare necesare.”; |
| --- | --- |

8.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 17a

Utilizarea, integrarea și accesul la registrele administrative

(1)   Pentru a reduce sarcina statistică pentru respondenți, Institutele Naționale de Statistică, alte autorități naționale menționate la articolul 4 și Comisia (Eurostat) au dreptul de a accesa și utiliza, imediat și gratuit, toate registrele administrative și de a integra aceste registre administrative cu statistici, în măsura în care acest lucru este necesar pentru elaborarea, producerea și difuzarea de statistici europene
  produse în temeiul prezentului regulament.

(2)   Institutele Naționale de Statistică și Comisia (Eurostat) sunt consultate și participă la proiectarea inițială, dezvoltarea ulterioară și întreruperea registrelor administrative realizate și întreținute de alte organisme, facilitând astfel utilizarea ulterioară a acestor evidențe în
  scopul producerii de statistici europene.
  Acestea
  sunt invitate să participe la
  activitățile de standardizare privind registrele administrative
  care sunt
  relevante pentru producerea de
  statistici europene
  .

(3)   
  Fără a aduce atingere Statutului SEBC și independenței băncilor centrale,
  accesul și participarea Institutelor Naționale de Statistică, a altor autorități naționale și a Comisiei (Eurostat) în conformitate cu alineatele (1) și (2) se limitează la registrele administrative din cadrul propriului sistem administrativ public.

(4)   
  Registrele administrative puse la dispoziție de proprietarii lor INS, altor autorități naționale și Comisiei (Eurostat) pentru a fi utilizate pentru producerea de statistici europene sunt însoțite de metadatele relevante.

(5)   INS și proprietarii registrelor administrative stabilesc mecanismele de cooperare necesare.”;

| 8a. | La articolul 20 alineatul (4), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:



  „INS, alte autorități naționale și Comisia (Eurostat) iau toate măsurile necesare pentru a asigura armonizarea principiilor și orientărilor privind protecția fizică și logică a datelor confidențiale. Comisia asigură o astfel de armonizare prin intermediul actelor de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (2).”; |
| --- | --- |

8a.

La articolul 20 alineatul (4), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

| 9. | La articolul 23, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Modalitățile, normele și condițiile de acces la nivelul Uniunii se stabilesc în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (2).” |
| --- | --- |

9.

La articolul 23, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Modalitățile, normele și condițiile de acces la nivelul Uniunii se stabilesc în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (2).”

| 10. | Articolul 24 se elimină. |
| --- | --- |

10.

Articolul 24 se elimină.

| 10a. | Articolul 26 se înlocuiește cu următorul text:




  „Articolul 26




  Încălcarea confidențialității statistice




  Statele membre și Comisia iau măsurile necesare pentru a preveni și sancționa încălcările confidențialității statistice. Sancțiunile prevăzute sunt eficace, proporționale și disuasive.
  ”;
  ▌ |
| --- | --- |

10a.

Articolul 26 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 26

Încălcarea confidențialității statistice

Statele membre și Comisia iau măsurile necesare pentru a preveni și sancționa încălcările confidențialității statistice. Sancțiunile prevăzute sunt eficace, proporționale și disuasive.
  ”;

▌

| 12. | Articolul 27 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 27
  Comitetul
  (1)   Comisia este asistată de Comitetul Sistemului Statistic European. Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (*4).
  (2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

  (*4)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie.”." |
| --- | --- |

12.

Articolul 27 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 27

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de Comitetul Sistemului Statistic European. Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (*4).

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(*4)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie.”."

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 374, 4.12.2012, p. 2.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 21 noiembrie 2013.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene (JO L 87, 31.3.2009, p. 164).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (JO L 306, 23.11.2011, p. 12).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (JO L 140, 27.5.2013, p. 11).

5

(6)  
  Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (JO L 184, 17.7.1999, p. 23).

6

Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (JO L 184, 17.7.1999, p. 23).

(7)  
  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

7

Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/390 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/390

---

P7_TA(2013)0506

Programul pentru schimbări sociale și inovare socială ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/60)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0609),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 46 litera (d), articolul 149, articolul 153 alineatul (2) litera (a) și articolul 175 al treilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0318/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 46 litera (d), articolul 149, articolul 153 alineatul (2) litera (a) și articolul 175 al treilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0318/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 februarie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 februarie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 mai 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 mai 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 10 iulie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 10 iulie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0241/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 143, 22.5.2012, p. 88.

(2)  JO C 225, 27.7.2012, p. 167.

---

P7_TC1-COD(2011)0270

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială („EaSI”) și de abrogare a Deciziei nr. 283/2010/UE de instituire a unui instrument european de microfinanțare Progress pentru ocuparea forței de muncă și incluziune socială

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1296/2013.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/392 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/392

---

P7_TA(2013)0507

Program pentru mediu și acțiune în domeniul climei (LIFE) ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/61)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0874), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0874),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0498/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0498/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 19 iulie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 19 iulie 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 17 iulie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 17 iulie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru bugete, cel al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0294/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru bugete, cel al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0294/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție;

| 3. | invită Comisia să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 191, 29.6.2012, p. 111.

(2)  JO C 277, 13.9.2012, p. 61.

---

P7_TC1-COD(2011)0428

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 614/2007

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1293/2013.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIILE COMISIEI

Suma maximă care poate fi primită de un proiect integrat

Comisia acordă o importanță deosebită asigurării unei repartizări proporționale a fondurilor între proiectele integrate, în vederea finanțării a cât mai multe proiecte integrate cu putință și a garantării unei repartizări echilibrate a proiectelor integrate între toate statele membre. În acest context, Comisia va propune, în cadrul discuțiilor cu membrii Comitetului LIFE referitoare la proiectul de program de lucru, suma maximă care poate fi primită de un proiect integrat. Această propunere va fi prezentată ca parte a metodologiei de selecție a proiectelor care urmează să fie adoptată în cadrul programului de lucru multianual.

Stadiul finanțării biodiversității în TTPM

Comisia acordă o importanță deosebită protecției mediului și a biodiversității în țările și teritoriile de peste mări, lucru ilustrat de propunerea de decizie de asociere peste mări, care include aceste sectoare în domeniile de cooperare dintre Uniunea Europeană și TTPM și prezintă diferitele acțiuni care ar putea fi eligibile pentru finanțare de către Uniunea Europeană în acest sens.

Acțiunea pregătitoare BEST a reprezentat o inițiativă de succes, care a fost adoptată de către TTPM și a produs rezultate tangibile în ceea ce privește biodiversitatea și serviciile ecosistemice. Având în vedere că BEST se apropie de final, Comisia este în favoarea continuării sale în cadrul unuia dintre noile instrumente, și anume programul privind bunurile publice și provocările globale din cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare.

Această posibilitate specifică de finanțare a biodiversității în TTPM va fi completată de oportunitățile oferite în temeiul articolului 6 din programul LIFE pentru perioada 2014-2020.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/394 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/394

---

P7_TA(2013)0508

Programul de acţiune pentru impozitare ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de acțiune pentru impozitare în Uniunea Europeană pentru perioada 2014-2020 (Fiscalis 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 1482/2007/CE (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/62)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea modificată a Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0465), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea modificată a Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0465),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 114, 197 și 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0242/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 114, 197 și 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0242/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 28 mai 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 28 mai 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 februarie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 februarie 2012 (1),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru bugete (A7–0399/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru bugete (A7–0399/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 143, 22.5.2012, p. 48.

---

P7_TC1-COD(2011)0341B

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de acțiune pentru a îmbunătăți funcționarea sistemelor de impozitare în Uniunea Europeană pentru perioada 2014-2020 (Fiscalis 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 1482/2007/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1286/2013.)

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/395 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/395

---

P7_TA(2013)0509

Programul de acţiune în domeniul vamal ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de acțiune pentru domeniul vamal în Uniunea Europeană pentru perioada 2014-2020 (Vamă 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 624/2007/CE (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/63)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0706) și propunerea modificată (COM(2012)0464), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0706) și propunerea modificată (COM(2012)0464),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 33 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 33 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0241/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 17 iulie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 17 iulie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0026/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0026/2013),

| 1. | adoptă poziția în prima lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în prima lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația sa anexată prezentei rezoluții; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația sa anexată prezentei rezoluții;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2011)0341A

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de acțiune pentru domeniul vamal în Uniunea Europeană pentru perioada 2014-2020 (Vamă 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 624/2007/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1294/2013.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN

Abordările eficace, eficiente, moderne și armonizate ale controalelor vamale la frontierele externele ale Uniunii sunt esențiale pentru:

| — | protejarea intereselor financiare ale Uniunii și ale statelor membre ale acesteia; |
| --- | --- |

—

protejarea intereselor financiare ale Uniunii și ale statelor membre ale acesteia;

| — | combaterea comerțului ilegal, creând în același timp facilități pentru activitățile economice legitime; |
| --- | --- |

—

combaterea comerțului ilegal, creând în același timp facilități pentru activitățile economice legitime;

| — | asigurarea siguranței și securității Uniunii și ale locuitorilor acesteia, precum și a protecției mediului; |
| --- | --- |

—

asigurarea siguranței și securității Uniunii și ale locuitorilor acesteia, precum și a protecției mediului;

| — | protejarea drepturilor de proprietate intelectuală, și |
| --- | --- |

—

protejarea drepturilor de proprietate intelectuală, și

| — | asigurarea conformității cu politica comercială comună. |
| --- | --- |

—

asigurarea conformității cu politica comercială comună.

Pentru desfășurarea acestor controale, este esențial ca vămile să aibă acces la instrumente adecvate, precum echipamentele și tehnologia de detecție. Necesitatea acestor instrumente este exemplificată, printre altele, în Raportul EUROPOL din 2011 de evaluare a amenințării pe care o reprezintă criminalitatea organizată, care afirmă că impactul economic al contrabandei cu țigări reprezintă o pierdere pentru bugetele statelor membre și cel al Uniunii estimată la aproximativ 10 miliarde EUR pe an.

În prezent, mai multe instrumente ale cadrului financiar multianual (CFM) disponibile pentru cofinanțarea achiziționării de astfel de instrumente nu sunt exploatate la maxim. Pentru a efectua o alocare eficientă a resurselor de finanțare, Parlamentul European invită Comisia să prezinte, până la jumătatea anului 2018, un raport privind furnizarea resurselor financiare necesare achiziționării instrumentelor adecvate pentru controalele vamale în domeniul menționat la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din TFUE, inclusiv posibilitatea alocării acestor resurse printr-un fond unic.

---

| 24.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 436/397 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 436/397

---

P7_TA(2013)0510

Asigurarea și reasigurarea (modificare la Solvabilitate II) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/138/CE privind accesul la activitate și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) în ceea ce privește data de transpunere și de aplicare a acesteia, precum și data de abrogare a anumitor directive (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 436/64)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0680), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0680),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 53 alineatul (1) și articolul 62 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0315/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 53 alineatul (1) și articolul 62 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0315/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0352/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0352/2013),

| A. | întrucât, din motive de urgență, se justifică supunerea la vot înainte de expirarea termenului de opt săptămâni prevăzut la articolul 6 din Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |
| --- | --- |

A.

întrucât, din motive de urgență, se justifică supunerea la vot înainte de expirarea termenului de opt săptămâni prevăzut la articolul 6 din Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2013)0327

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/138/CE (Solvabilitate II) în ceea ce privește data pentru transpunerea acesteia și data de aplicare a acesteia, precum și data de abrogare a anumitor directive (Solvabilitate I)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2013/58/UE.)

---