# Uradni list C 482/23.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 482 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5923. december 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 482

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5923. december 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2013–2014Seje: 13.–16. januar 2014
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 464, 23.12.2014 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2013–2014Seje: 13.–16. januar 2014
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 464, 23.12.2014 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sej je bil objavljen v

UL C 464, 23.12.2014

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 14. januar 2014 |
| 2016/C 482/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o pametni specializaciji: mrežno povezovanje centrov odličnosti za učinkovito kohezijsko politiko (2013/2094(INI)) | 2 |
| 2016/C 482/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o poročilu o izvajanju za leto 2013: razvoj in izvajanje tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2 v Evropi (2013/2079(INI)) | 9 |
| 2016/C 482/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o akcijskem načrtu za e-zdravje za obdobje 2012–2020 – Inovativno zdravstveno varstvo za 21. stoletje (2013/2061(INI)) | 14 |
| 2016/C 482/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o krizi zaradi pomanjkanja hrane, goljufijah v prehranski verigi in nadzoru nad njimi (2013/2091(INI)) | 22 |
| 2016/C 482/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o učinkovitih inšpekcijah dela kot strategiji za izboljšanje pogojev dela v Evropi (2013/2112(INI)) | 31 |
| 2016/C 482/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o finančni udeležbi zaposlenih pri dobičku podjetij (2013/2127(INI)) | 41 |
| 2016/C 482/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o socialnem varstvu za vse, tudi za samozaposlene delavce (2013/2111(INI)) | 48 |
| 2016/C 482/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o pripravljenosti držav članic EU za učinkovit in pravočasen začetek novega programskega obdobja kohezijske politike (2013/2095(INI)) | 56 |
| 2016/C 482/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o evropski strategiji za plastične odpadke v okolju (2013/2113(INI)) | 64 |
| 2016/C 482/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o regionalnem znamčenju: najboljši praksi v podeželskih gospodarstvih naproti (2013/2098(INI) | 70 |
| | Sreda, 15. januar 2014 |
| 2016/C 482/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o prihodnosti odnosov EU-ASEAN (2013/2148(INI)) | 75 |
| 2016/C 482/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o kriminalu, povezanem s prostoživečimi živalmi in rastlinami (2013/2747(RSP)) | 83 |
| 2016/C 482/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o ponovni industrializaciji Evrope za spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti (2013/2006(INI)) | 89 |
| | Četrtek, 16. januar 2014 |
| 2016/C 482/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2013/2974(RSP) | 110 |
| 2016/C 482/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o spoštovanju temeljne pravice prostega gibanja v EU (2013/2960(RSP)) | 114 |
| 2016/C 482/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o državljanstvu EU naprodaj (2013/2995(RSP)) | 117 |
| 2016/C 482/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o poročilu o napredku Srbije za leto 2013 (2013/2880(RSP)) | 119 |
| 2016/C 482/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o procesu vključevanja Kosova v Evropsko unijo (2013/2881(RSP)) | 127 |
| 2016/C 482/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o poročilu o napredku Islandije za leto 2012 in o obetih po volitvah (2013/2932(RSP)) | 135 |
| 2016/C 482/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o razmerah v Južnem Sudanu (2014/2512(RSP)) | 137 |
| 2016/C 482/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o strategiji EU za brezdomstvo (2013/2994(RSP)) | 141 |
| 2016/C 482/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o položaju zagovornikov pravic in opozicijskih aktivistov v Kambodži in Laosu (2014/2515(RSP)) | 145 |
| 2016/C 482/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o nedavnih volitvah v Bangladešu (2014/2516(RSP)) | 149 |
| 2016/C 482/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o najnovejšem poskusu kriminalizacije lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev (2014/2517(RSP)) | 152 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 14. januar 2014

2016/C 482/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o pametni specializaciji: mrežno povezovanje centrov odličnosti za učinkovito kohezijsko politiko (2013/2094(INI))

2

2016/C 482/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o poročilu o izvajanju za leto 2013: razvoj in izvajanje tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2 v Evropi (2013/2079(INI))

2

9

2016/C 482/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o akcijskem načrtu za e-zdravje za obdobje 2012–2020 – Inovativno zdravstveno varstvo za 21. stoletje (2013/2061(INI))

14

2016/C 482/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o krizi zaradi pomanjkanja hrane, goljufijah v prehranski verigi in nadzoru nad njimi (2013/2091(INI))

22

2016/C 482/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o učinkovitih inšpekcijah dela kot strategiji za izboljšanje pogojev dela v Evropi (2013/2112(INI))

31

2016/C 482/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o finančni udeležbi zaposlenih pri dobičku podjetij (2013/2127(INI))

41

2016/C 482/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o socialnem varstvu za vse, tudi za samozaposlene delavce (2013/2111(INI))

48

2016/C 482/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o pripravljenosti držav članic EU za učinkovit in pravočasen začetek novega programskega obdobja kohezijske politike (2013/2095(INI))

56

2016/C 482/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o evropski strategiji za plastične odpadke v okolju (2013/2113(INI))

64

2016/C 482/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o regionalnem znamčenju: najboljši praksi v podeželskih gospodarstvih naproti (2013/2098(INI)

70

Sreda, 15. januar 2014

2016/C 482/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o prihodnosti odnosov EU-ASEAN (2013/2148(INI))

75

2016/C 482/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o kriminalu, povezanem s prostoživečimi živalmi in rastlinami (2013/2747(RSP))

83

2016/C 482/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o ponovni industrializaciji Evrope za spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti (2013/2006(INI))

89

Četrtek, 16. januar 2014

2016/C 482/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2013/2974(RSP)

110

2016/C 482/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o spoštovanju temeljne pravice prostega gibanja v EU (2013/2960(RSP))

114

2016/C 482/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o državljanstvu EU naprodaj (2013/2995(RSP))

117

2016/C 482/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o poročilu o napredku Srbije za leto 2013 (2013/2880(RSP))

119

2016/C 482/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o procesu vključevanja Kosova v Evropsko unijo (2013/2881(RSP))

127

2016/C 482/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o poročilu o napredku Islandije za leto 2012 in o obetih po volitvah (2013/2932(RSP))

135

2016/C 482/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o razmerah v Južnem Sudanu (2014/2512(RSP))

137

2016/C 482/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o strategiji EU za brezdomstvo (2013/2994(RSP))

141

2016/C 482/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o položaju zagovornikov pravic in opozicijskih aktivistov v Kambodži in Laosu (2014/2515(RSP))

145

2016/C 482/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o nedavnih volitvah v Bangladešu (2014/2516(RSP))

149

2016/C 482/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o najnovejšem poskusu kriminalizacije lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev (2014/2517(RSP))

152

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 14. januar 2014 |
| 2016/C 482/25 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Lare Comi (2013/2190(IMM)) | 155 |
| 2016/C 482/26 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o spremembi člena 81 Poslovnika Evropskega parlamenta o postopku odobritve (2012/2124(REG)) | 157 |
| | Sreda, 15. januar 2014 |
| 2016/C 482/27 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o pristojnostih stalnih parlamentarnih odborov (2013/2996(RSO)) | 160 |
| | Četrtek, 16. januar 2014 |
| 2016/C 482/28 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta o odvzemu in zaščiti poslanske imunitete (2013/2031(REG)) | 169 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 14. januar 2014

2016/C 482/25

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Lare Comi (2013/2190(IMM))

155

2016/C 482/26

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o spremembi člena 81 Poslovnika Evropskega parlamenta o postopku odobritve (2012/2124(REG))

157

Sreda, 15. januar 2014

2016/C 482/27

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o pristojnostih stalnih parlamentarnih odborov (2013/2996(RSO))

160

Četrtek, 16. januar 2014

2016/C 482/28

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta o odvzemu in zaščiti poslanske imunitete (2013/2031(REG))

169

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 14. januar 2014 |
| 2016/C 482/29 | P7_TA(2014)0004Emisije CO2 iz novih lahkih gospodarskih vozil ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 510/2011 zaradi opredelitve načinov za doseganje cilja za leto 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 iz novih lahkih gospodarskih vozil (COM(2012)0394 – C7-0185/2012 – 2012/0191(COD))P7_TC1-COD(2012)0191Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 510/2011 zaradi opredelitve načinov za doseganje cilja za leto 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 iz novih lahkih gospodarskih vozil | 176 |
| 2016/C 482/30 | P7_TA(2014)0005Program varstva potrošnikov za obdobje 2014–2020 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu varstva potrošnikov 2014–2020 (COM(2011)0707 – C7-0397/2011 – 2011/0340(COD))P7_TC1-COD(2011)0340Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o večletnem programu za potrošnike za obdobje 2014–2020 in o razveljavitvi Sklepa št. 1926/2006/ES | 178 |
| 2016/C 482/31 | P7_TA(2014)0006Tarifne kvote za visoko kakovostno goveje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 774/94 o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Skupnosti za visoko kakovostno goveje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD))P7_TC1-COD(2011)0445Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 774/94 kar zadeva izvedbena in prenesena pooblastila, ki se prenesejo na Komisijo | 179 |
| 2016/C 482/32 | P7_TA(2014)0007Uvoz oljčnega olja in drugih kmetijskih proizvodov iz Turčije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 2008/97, (ES) št. 779/98 in (ES) št. 1506/98 na področju uvoza oljčnega olja in drugih kmetijskih proizvodov iz Turčije, kar zadeva prenesena in izvedbena pooblastila, ki se podelijo Komisiji (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD))P7_TC1-COD(2011)0453Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 2008/97, (ES) št. 779/98 in (ES) št. 1506/98 na področju uvoza oljčnega olja in drugih kmetijskih proizvodov iz Turčije, kar zadeva prenesena in izvedbena pooblastila, ki se prenesejo na Komisijo | 181 |
| 2016/C 482/33 | P7_TA(2014)0008Geografske označbe aromatiziranih vinskih proizvodov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov (COM(2011)0530 – C7-0234/2011 – 2011/0231(COD))P7_TC1-COD(2011)0231Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91 | 183 |
| | Sreda, 15. januar 2014 |
| 2016/C 482/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o razveljavitvi Sklepa 2007/124/ES, Euratom o uvedbi posebnega programa Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo kot dela Splošnega programa o varnosti in varstvu svoboščin, za obdobje 2007–2013 (15187/2013 – C7-0418/2013 – 2013/0281(APP)) | 184 |
| 2016/C 482/35 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o podaljšanju Sporazuma o sodelovanju v znanosti in tehnologiji med Evropsko skupnostjo in vlado Ruske federacije (13152/2013 – C7-0370/2013 – 2013/0282(NLE)) | 185 |
| 2016/C 482/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu uredbe Sveta o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev, namenjenih obtoku (prenovitev) (COM(2013)0184 – C7-0132/2013 – 2013/0096(NLE)) | 186 |
| 2016/C 482/37 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (11532/4/2013 – C7-0410/2013 – 2011/0196(COD)) | 188 |
| 2016/C 482/38 | P7_TA(2014)0024Podeljevanje koncesijskih pogodb ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o podeljevanju koncesijskih pogodb (COM(2011)0897 – C7-0004/2012 – 2011/0437(COD))P7_TC1-COD(2011)0437Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o podeljevanju koncesijskih pogodb | 189 |
| 2016/C 482/39 | P7_TA(2014)0025Javna naročila ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o javnih naročilih (COM(2011)0896 – C7-0006/2012 – 2011/0438(COD))P7_TC1-COD(2011)0438Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES | 190 |
| 2016/C 482/40 | P7_TA(2014)0026Javna naročila naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (COM(2011)0895 – C7-0007/2012– 2011/0439(COD))P7_TC1-COD(2011)0439Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES | 191 |
| 2016/C 482/41 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 15. januarja 2014, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu blaga in storitev tretje države do notranjega trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav (COM(2012)0124 – C7-0084/2012 – 2012/0060(COD)) | 192 |
| 2016/C 482/42 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 15. januarja 2014, k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2001/110/ES o medu (COM(2012)0530 – C7-0304/2012 – 2012/0260(COD)) | 227 |
| 2016/C 482/43 | P7_TA(2014)0029Program Herkul III in zaščita finančnih interesov EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu Herkul III za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (COM(2011)0914 – C7-0513/2011 – 2011/0454(COD))P7_TC1-COD(2011)0454Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (program Herkul III) in razveljavitvi Sklepa št. 804/2004/ES | 234 |
| 2016/C 482/44 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 15. januarja 2014, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 638/2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami glede podelitve delegiranih in izvedbenih pooblastil Komisiji za sprejemanje nekaterih ukrepov, sporočanja informacij s strani carinske uprave, izmenjave zaupnih podatkov med državami članicami in opredelitve statistične vrednosti (COM(2013)0578 – C7-0242/2013 – 2013/0278(COD)) | 235 |
| | Četrtek, 16. januar 2014 |
| 2016/C 482/45 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o priporočilu Sveta o imenovanju članice izvršilnega odbora Evropske centralne banke (N7-0002/2014 – C7-0010/2014 – 2014/0801(NLE)) | 244 |
| 2016/C 482/46 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o dovoljenju Franciji, da uporabi znižano stopnjo nekaterih posrednih davkov na tradicionalni rum, proizveden na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu, ter o spremembi Odločbe 2007/659/ES (COM(2013)0839 – C7-0488/2013 – 2013/0413(CNS)) | 245 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 14. januar 2014

2016/C 482/29

P7_TA(2014)0004Emisije CO2 iz novih lahkih gospodarskih vozil ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 510/2011 zaradi opredelitve načinov za doseganje cilja za leto 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 iz novih lahkih gospodarskih vozil (COM(2012)0394 – C7-0185/2012 – 2012/0191(COD))P7_TC1-COD(2012)0191Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 510/2011 zaradi opredelitve načinov za doseganje cilja za leto 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 iz novih lahkih gospodarskih vozil

2

2

2

176

2016/C 482/30

P7_TA(2014)0005Program varstva potrošnikov za obdobje 2014–2020 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu varstva potrošnikov 2014–2020 (COM(2011)0707 – C7-0397/2011 – 2011/0340(COD))P7_TC1-COD(2011)0340Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o večletnem programu za potrošnike za obdobje 2014–2020 in o razveljavitvi Sklepa št. 1926/2006/ES

178

2016/C 482/31

P7_TA(2014)0006Tarifne kvote za visoko kakovostno goveje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 774/94 o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Skupnosti za visoko kakovostno goveje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD))P7_TC1-COD(2011)0445Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 774/94 kar zadeva izvedbena in prenesena pooblastila, ki se prenesejo na Komisijo

179

2016/C 482/32

P7_TA(2014)0007Uvoz oljčnega olja in drugih kmetijskih proizvodov iz Turčije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 2008/97, (ES) št. 779/98 in (ES) št. 1506/98 na področju uvoza oljčnega olja in drugih kmetijskih proizvodov iz Turčije, kar zadeva prenesena in izvedbena pooblastila, ki se podelijo Komisiji (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD))P7_TC1-COD(2011)0453Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 2008/97, (ES) št. 779/98 in (ES) št. 1506/98 na področju uvoza oljčnega olja in drugih kmetijskih proizvodov iz Turčije, kar zadeva prenesena in izvedbena pooblastila, ki se prenesejo na Komisijo

EU) št. .../2014

181

2016/C 482/33

P7_TA(2014)0008Geografske označbe aromatiziranih vinskih proizvodov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov (COM(2011)0530 – C7-0234/2011 – 2011/0231(COD))P7_TC1-COD(2011)0231Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91

183

Sreda, 15. januar 2014

2016/C 482/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o razveljavitvi Sklepa 2007/124/ES, Euratom o uvedbi posebnega programa Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo kot dela Splošnega programa o varnosti in varstvu svoboščin, za obdobje 2007–2013 (15187/2013 – C7-0418/2013 – 2013/0281(APP))

184

2016/C 482/35

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o podaljšanju Sporazuma o sodelovanju v znanosti in tehnologiji med Evropsko skupnostjo in vlado Ruske federacije (13152/2013 – C7-0370/2013 – 2013/0282(NLE))

185

2016/C 482/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu uredbe Sveta o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev, namenjenih obtoku (prenovitev) (COM(2013)0184 – C7-0132/2013 – 2013/0096(NLE))

186

2016/C 482/37

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (11532/4/2013 – C7-0410/2013 – 2011/0196(COD))

188

2016/C 482/38

P7_TA(2014)0024Podeljevanje koncesijskih pogodb ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o podeljevanju koncesijskih pogodb (COM(2011)0897 – C7-0004/2012 – 2011/0437(COD))P7_TC1-COD(2011)0437Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o podeljevanju koncesijskih pogodb

189

2016/C 482/39

P7_TA(2014)0025Javna naročila ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o javnih naročilih (COM(2011)0896 – C7-0006/2012 – 2011/0438(COD))P7_TC1-COD(2011)0438Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES

190

2016/C 482/40

P7_TA(2014)0026Javna naročila naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (COM(2011)0895 – C7-0007/2012– 2011/0439(COD))P7_TC1-COD(2011)0439Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES

191

2016/C 482/41

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 15. januarja 2014, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu blaga in storitev tretje države do notranjega trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav (COM(2012)0124 – C7-0084/2012 – 2012/0060(COD))

192

2016/C 482/42

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 15. januarja 2014, k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2001/110/ES o medu (COM(2012)0530 – C7-0304/2012 – 2012/0260(COD))

227

2016/C 482/43

P7_TA(2014)0029Program Herkul III in zaščita finančnih interesov EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu Herkul III za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (COM(2011)0914 – C7-0513/2011 – 2011/0454(COD))P7_TC1-COD(2011)0454Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (program Herkul III) in razveljavitvi Sklepa št. 804/2004/ES

234

2016/C 482/44

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 15. januarja 2014, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 638/2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami glede podelitve delegiranih in izvedbenih pooblastil Komisiji za sprejemanje nekaterih ukrepov, sporočanja informacij s strani carinske uprave, izmenjave zaupnih podatkov med državami članicami in opredelitve statistične vrednosti (COM(2013)0578 – C7-0242/2013 – 2013/0278(COD))

235

Četrtek, 16. januar 2014

2016/C 482/45

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o priporočilu Sveta o imenovanju članice izvršilnega odbora Evropske centralne banke (N7-0002/2014 – C7-0010/2014 – 2014/0801(NLE))

244

2016/C 482/46

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o dovoljenju Franciji, da uporabi znižano stopnjo nekaterih posrednih davkov na tradicionalni rum, proizveden na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu, ter o spremembi Odločbe 2007/659/ES (COM(2013)0839 – C7-0488/2013 – 2013/0413(CNS))

245

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

23.12.2016

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2013–2014

Seje: 13.–16. januar 2014

Zapisnik sej je bil objavljen v

  UL C 464, 23.12.2014
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 14. januar 2014

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/2

---

P7_TA(2014)0002

Pametna specializacija: mrežno povezovanje centrov odličnosti za učinkovito kohezijsko politiko

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o pametni specializaciji: mrežno povezovanje centrov odličnosti za učinkovito kohezijsko politiko (2013/2094(INI))

(2016/C 482/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti naslovov XVII, XVIII in XIX Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti naslovov XVII, XVIII in XIX Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/702/ES s 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/702/ES s 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o petem kohezijskem poročilu Komisije in strategiji za kohezijsko politiko po letu 2013 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o petem kohezijskem poročilu Komisije in strategiji za kohezijsko politiko po letu 2013 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o trenutnem stanju in prihodnji sinergiji ESRR in drugih strukturnih skladov za večjo učinkovitost (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o trenutnem stanju in prihodnji sinergiji ESRR in drugih strukturnih skladov za večjo učinkovitost (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o kohezijski in regionalni politiki EU po letu 2013 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o kohezijski in regionalni politiki EU po letu 2013 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU do leta 2020 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU do leta 2020 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničevanju sinergij med sredstvi za raziskave in inovacije iz Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj ter Sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj v mestih in regijah ter državah članicah in Uniji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničevanju sinergij med sredstvi za raziskave in inovacije iz Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj ter Sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj v mestih in regijah ter državah članicah in Uniji (7),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj in cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj in cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Evropa 2020: Unija inovacij“ (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Evropa 2020: Unija inovacij“ (COM(2010)0546),

| — | ob upoštevanju petega poročila Komisije z dne 9. novembra 2010 z naslovom „Sklepi petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike“ (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega poročila Komisije z dne 9. novembra 2010 z naslovom „Sklepi petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike“ (COM(2010)0642),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020“ (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020“ (COM(2010)0553),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju smernic Komisije iz marca 2012 o raziskovalnih in inovacijskih strategijah za pametno specializacijo (RIS 3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije iz marca 2012 o raziskovalnih in inovacijskih strategijah za pametno specializacijo (RIS 3),

| — | ob upoštevanju poročila OECD iz decembra 2012 z naslovom „Report on innovation-driven growth in regions: the role of smart specialisation“ (Poročilo o na inovacijah temelječi rasti v regijah: vloga pametne specializacije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OECD iz decembra 2012 z naslovom „Report on innovation-driven growth in regions: the role of smart specialisation“ (Poročilo o na inovacijah temelječi rasti v regijah: vloga pametne specializacije),

| — | ob upoštevanju svoje študije iz decembra 2012 z naslovom „Ex-ante conditionalities in cohesion policy“ (Predhodne pogojenosti v kohezijski politiki), ki jo je naročil Generalni direktorat za notranjo politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje študije iz decembra 2012 z naslovom „Ex-ante conditionalities in cohesion policy“ (Predhodne pogojenosti v kohezijski politiki), ki jo je naročil Generalni direktorat za notranjo politiko,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. marca 2013 z naslovom „Stanje Unije inovacij 2012 – pospeševanje sprememb“ (COM(2013)0149), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. marca 2013 z naslovom „Stanje Unije inovacij 2012 – pospeševanje sprememb“ (COM(2013)0149),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2013 z naslovom „Merjenje rezultatov inovacij v Evropi: novemu kazalniku naproti“ (COM(2013)0624), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2013 z naslovom „Merjenje rezultatov inovacij v Evropi: novemu kazalniku naproti“ (COM(2013)0624),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0462/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0462/2013),

| A. | ker mora EU še zlasti v času gospodarske, finančne in socialne krize okrepiti svoja prizadevanja za dokončanje Unije inovacij in ustvarjanje trajnostne rasti ter ker so sredstva, ki so na voljo v ta namen, zaradi težavnega proračunskega stanja v številnih državah članicah in regijah ter na ravni EU omejena in jih je treba zato uporabljati še posebej učinkovito; |
| --- | --- |

A.

ker mora EU še zlasti v času gospodarske, finančne in socialne krize okrepiti svoja prizadevanja za dokončanje Unije inovacij in ustvarjanje trajnostne rasti ter ker so sredstva, ki so na voljo v ta namen, zaradi težavnega proračunskega stanja v številnih državah članicah in regijah ter na ravni EU omejena in jih je treba zato uporabljati še posebej učinkovito;

| B. | ker „strategija pametne specializacije“ pomeni nacionalne ali regionalne strategije za inovacije, ki določajo prednostne naloge za izgradnjo konkurenčne prednosti z razvojem lastnih prednosti na področju raziskav in inovacij ter njihovim usklajevanjem s poslovnimi potrebami, da se novo nastajajoče priložnosti in razvoj trga obravnavajo skladno, ob hkratnem preprečevanju podvajanja in drobljenja prizadevanj, pri čemer so te strategije lahko v obliki nacionalnega ali regionalnega strateškega okvira politike za raziskave in inovacije ali vključene vanj (8). |
| --- | --- |

B.

ker „strategija pametne specializacije“ pomeni nacionalne ali regionalne strategije za inovacije, ki določajo prednostne naloge za izgradnjo konkurenčne prednosti z razvojem lastnih prednosti na področju raziskav in inovacij ter njihovim usklajevanjem s poslovnimi potrebami, da se novo nastajajoče priložnosti in razvoj trga obravnavajo skladno, ob hkratnem preprečevanju podvajanja in drobljenja prizadevanj, pri čemer so te strategije lahko v obliki nacionalnega ali regionalnega strateškega okvira politike za raziskave in inovacije ali vključene vanj (8).

| C. | ker je podpora raziskavam, razvoju in inovacijam eden od ciljev kohezijske politike, za katerega v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj v obdobju 2014–2020 velja obvezna tematska osredotočenost; |
| --- | --- |

C.

ker je podpora raziskavam, razvoju in inovacijam eden od ciljev kohezijske politike, za katerega v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj v obdobju 2014–2020 velja obvezna tematska osredotočenost;

| D. | ker morajo regije za programsko obdobje 2014–2020 prvič pripraviti raziskovalno in inovacijsko strategijo, ki bo okrepila inovacije v regijah ter omogočila boljše usklajevanje izdatkov na področju RRI (9); |
| --- | --- |

D.

ker morajo regije za programsko obdobje 2014–2020 prvič pripraviti raziskovalno in inovacijsko strategijo, ki bo okrepila inovacije v regijah ter omogočila boljše usklajevanje izdatkov na področju RRI (9);

| E. | ker se morajo regije pri tem osredotočiti samo na nekatere prednostne naloge, s katerimi se upoštevajo prednosti in slabosti regije in ki bi naj kot gonilo inovacij trajnostno spodbudile oz. prenovile regionalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

E.

ker se morajo regije pri tem osredotočiti samo na nekatere prednostne naloge, s katerimi se upoštevajo prednosti in slabosti regije in ki bi naj kot gonilo inovacij trajnostno spodbudile oz. prenovile regionalno gospodarstvo;

| F. | ker morajo regije strategijo pametne specializacije (S3) pripraviti v procesu kritične samoanalize in v tesnem sodelovanju s civilno družbo in deležniki, med katere sodijo raziskovalna središča, univerze in druge visoke šole ter podjetja (10); |
| --- | --- |

F.

ker morajo regije strategijo pametne specializacije (S3) pripraviti v procesu kritične samoanalize in v tesnem sodelovanju s civilno družbo in deležniki, med katere sodijo raziskovalna središča, univerze in druge visoke šole ter podjetja (10);

| G. | ker je namen strategije doseči čim večje sinergije vseh instrumentov in naložb na področju RRI – in okrepiti zlasti sinergije med programom Obzorje 2020 in strukturnimi skladi –, da se izravnajo razlike med posameznimi regijami na področju inovacij; |
| --- | --- |

G.

ker je namen strategije doseči čim večje sinergije vseh instrumentov in naložb na področju RRI – in okrepiti zlasti sinergije med programom Obzorje 2020 in strukturnimi skladi –, da se izravnajo razlike med posameznimi regijami na področju inovacij;

| H. | ker morajo tudi regije pripraviti naložbene načrte za uporabo vseh regionalnih in nacionalnih sredstev ter sredstva EU, ki so na voljo za RRI, in v njih predstaviti, kako naj se za uresničitev prednostnih nalog EU na področju RRI v naslednjih letih spodbudijo in uporabijo zasebne naložbe; |
| --- | --- |

H.

ker morajo tudi regije pripraviti naložbene načrte za uporabo vseh regionalnih in nacionalnih sredstev ter sredstva EU, ki so na voljo za RRI, in v njih predstaviti, kako naj se za uresničitev prednostnih nalog EU na področju RRI v naslednjih letih spodbudijo in uporabijo zasebne naložbe;

| I. | ker mora biti povzetek take strategije ali vsaj ustrezen izvedbeni načrt vključen v partnerski sporazum in operativne programe; |
| --- | --- |

I.

ker mora biti povzetek take strategije ali vsaj ustrezen izvedbeni načrt vključen v partnerski sporazum in operativne programe;

| J. | ker lahko Evropska komisija ob neupoštevanju te predhodne pogojenosti ustavi vmesna izplačila podpornih sredstev Sklada za regionalni razvoj za tematski cilj krepitve RRI; |
| --- | --- |

J.

ker lahko Evropska komisija ob neupoštevanju te predhodne pogojenosti ustavi vmesna izplačila podpornih sredstev Sklada za regionalni razvoj za tematski cilj krepitve RRI;

| K. | ker je treba regijam zaradi sistema regionalne politike na več ravneh pustiti proste roke pri določanju načinov za izpolnjevanje predhodnih pogojenosti; |
| --- | --- |

K.

ker je treba regijam zaradi sistema regionalne politike na več ravneh pustiti proste roke pri določanju načinov za izpolnjevanje predhodnih pogojenosti;

| L. | ker je potrebno ne le močnejše povezovanje znotraj regij, ampak je treba okrepiti tudi medsebojno sodelovanje regij, da bodo v svetovnem merilu bolj konkurenčne; |
| --- | --- |

L.

ker je potrebno ne le močnejše povezovanje znotraj regij, ampak je treba okrepiti tudi medsebojno sodelovanje regij, da bodo v svetovnem merilu bolj konkurenčne;

Splošne pripombe

| 1. | priznava, da je strategija pametne specializacije dinamičen in dolgoročen proces, med katerim se akterji ves čas učijo in ki ga je treba nadaljevati tudi v naslednjem programskem obdobju in po njem; |
| --- | --- |

1.

priznava, da je strategija pametne specializacije dinamičen in dolgoročen proces, med katerim se akterji ves čas učijo in ki ga je treba nadaljevati tudi v naslednjem programskem obdobju in po njem;

| 2. | meni, da lahko razvoj take strategije ne glede potrebo po izpolnitvi predhodne pogojenosti regijam srednje- in dolgoročno ponudi velike prednosti v smislu učinkovitosti dejavnosti na področju RRI, saj vključuje usklajen pristop in intenzivnega ukvarjanja z njihovim inovacijskim potencialom; |
| --- | --- |

2.

meni, da lahko razvoj take strategije ne glede potrebo po izpolnitvi predhodne pogojenosti regijam srednje- in dolgoročno ponudi velike prednosti v smislu učinkovitosti dejavnosti na področju RRI, saj vključuje usklajen pristop in intenzivnega ukvarjanja z njihovim inovacijskim potencialom;

| 3. | poziva vse regije, naj na te strategije ne gledajo le kot na zakonsko obveznost, ampak tudi kot na vir priložnosti; zato poziva vse regije in države članice, ki tega še niso storile, naj pospešijo pripravo svoje strategije pametne specializacije, da bi se tako izognile tveganju, da bi sredstva EU za zadevne operativne programe prejele z zamudo, ker niso pripravile take strategije; |
| --- | --- |

3.

poziva vse regije, naj na te strategije ne gledajo le kot na zakonsko obveznost, ampak tudi kot na vir priložnosti; zato poziva vse regije in države članice, ki tega še niso storile, naj pospešijo pripravo svoje strategije pametne specializacije, da bi se tako izognile tveganju, da bi sredstva EU za zadevne operativne programe prejele z zamudo, ker niso pripravile take strategije;

| 4. | priznava potrebo po informacijah v regijah, zato poudarja pomen svetovanja in podpore GD REGIO, GD RTD in drugih zadevnih generalnih direktoratov ter platforme v Sevilli (11) ter jih poziva, naj v prihodnje še okrepijo svoje dejavnosti; poziva regije, naj bolje izkoristijo platformo; podpira pripravo široko zasnovanih lokalnih kampanj za razširjanje informacij o strategijah pametne specializacije, da se deležnikom in civilni družbi omogoči sodelovanje; |
| --- | --- |

4.

priznava potrebo po informacijah v regijah, zato poudarja pomen svetovanja in podpore GD REGIO, GD RTD in drugih zadevnih generalnih direktoratov ter platforme v Sevilli (11) ter jih poziva, naj v prihodnje še okrepijo svoje dejavnosti; poziva regije, naj bolje izkoristijo platformo; podpira pripravo široko zasnovanih lokalnih kampanj za razširjanje informacij o strategijah pametne specializacije, da se deležnikom in civilni družbi omogoči sodelovanje;

| 5. | poziva Evropsko komisijo, naj podpre regije pri vzpostavljanju predvidenega sistema učinkovitega spremljanja s tehtnimi kazalniki ter v zvezi s tem zlasti zagotovi podatke za primerjave na ravni Unije in na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

5.

poziva Evropsko komisijo, naj podpre regije pri vzpostavljanju predvidenega sistema učinkovitega spremljanja s tehtnimi kazalniki ter v zvezi s tem zlasti zagotovi podatke za primerjave na ravni Unije in na mednarodni ravni;

„Prave“ prednostne naloge

| 6. | poudarja, da so regije na zelo različnih stopnjah razvoja in imajo zelo različne prednosti in slabosti; zato jih poziva, naj same izberejo ustrezne ukrepe, tako da se osredotočijo na krepitev svojih regionalnih značilnosti, možnosti in konkurenčnih prednosti, ter ne posnemajo uspešnih strategij drugih regij; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da so regije na zelo različnih stopnjah razvoja in imajo zelo različne prednosti in slabosti; zato jih poziva, naj same izberejo ustrezne ukrepe, tako da se osredotočijo na krepitev svojih regionalnih značilnosti, možnosti in konkurenčnih prednosti, ter ne posnemajo uspešnih strategij drugih regij;

| 7. | poudarja, da si za odpiranje novih trgov regije lahko prizadevajo na novo uvesti katero od tehnologij, lahko pa tudi gradijo na obstoječem znanju, spretnostih in sposobnostih v sorodnih dejavnostih in tako izvajajo diverzifikacijo, če je prenos znanja na ta način največji („povezana različnost“); |
| --- | --- |

7.

poudarja, da si za odpiranje novih trgov regije lahko prizadevajo na novo uvesti katero od tehnologij, lahko pa tudi gradijo na obstoječem znanju, spretnostih in sposobnostih v sorodnih dejavnostih in tako izvajajo diverzifikacijo, če je prenos znanja na ta način največji („povezana različnost“);

| 8. | poudarja, kako pomembno je z vidika krepitve gospodarske uspešnosti regij ne osredotočiti se le na posamezna področja konkurenčne prednosti, temveč tudi vzpostaviti vrednostno verigo, ki povezuje vse stopnje razvoja in proizvodnje, od temeljnih raziskav in raziskav, usmerjenih v uporabo, prek prenosa tehnologij do konkretnih uporabnih izdelkov in ustanovitev novih podjetij; |
| --- | --- |

8.

poudarja, kako pomembno je z vidika krepitve gospodarske uspešnosti regij ne osredotočiti se le na posamezna področja konkurenčne prednosti, temveč tudi vzpostaviti vrednostno verigo, ki povezuje vse stopnje razvoja in proizvodnje, od temeljnih raziskav in raziskav, usmerjenih v uporabo, prek prenosa tehnologij do konkretnih uporabnih izdelkov in ustanovitev novih podjetij;

| 9. | spodbuja regije, naj vlagajo v dejavnosti, ki zajemajo vse panoge in tehnologije in lahko učinkujejo horizontalno („cross-cutting links“) na celotno gospodarstvo regije, da bo tako lahko čim več podjetij prispevalo k doseganju večje rasti in ustvarjanju delovnih mest ter imelo koristi od tega; v zvezi s tem regije zlasti spodbuja, naj izkoristijo in spodbujajo potencial vseh vrst MSP – ki so v skladu z opredelitvijo mikro-, mala in srednja podjetja (12) –, saj delujejo kot regionalne gonilne sile inovacij ter so zato bistvenega pomena za gospodarstvo vsake regije; |
| --- | --- |

9.

spodbuja regije, naj vlagajo v dejavnosti, ki zajemajo vse panoge in tehnologije in lahko učinkujejo horizontalno („cross-cutting links“) na celotno gospodarstvo regije, da bo tako lahko čim več podjetij prispevalo k doseganju večje rasti in ustvarjanju delovnih mest ter imelo koristi od tega; v zvezi s tem regije zlasti spodbuja, naj izkoristijo in spodbujajo potencial vseh vrst MSP – ki so v skladu z opredelitvijo mikro-, mala in srednja podjetja (12) –, saj delujejo kot regionalne gonilne sile inovacij ter so zato bistvenega pomena za gospodarstvo vsake regije;

| 10. | meni, da morajo regije pri izbiri svojih prednostnih nalog – poleg krepitve inovacijskih sistemov, da bi tako dosegle večjo konkurenčnost in ustvarile večjo dodano vrednost, – izvajati dejavnosti, ki obravnavajo strukturne in družbene izzive v družbi, kot so na primer nezaposlenost, revščina, zanesljivost oskrbe z energijo in demografske spremembe; |
| --- | --- |

10.

meni, da morajo regije pri izbiri svojih prednostnih nalog – poleg krepitve inovacijskih sistemov, da bi tako dosegle večjo konkurenčnost in ustvarile večjo dodano vrednost, – izvajati dejavnosti, ki obravnavajo strukturne in družbene izzive v družbi, kot so na primer nezaposlenost, revščina, zanesljivost oskrbe z energijo in demografske spremembe;

| 11. | spodbuja regije, naj se ne osredotočajo samo na tehnološke inovacije, ampak naj raje pripravijo strategijo, ki bo izhajala iz čim širšega pojmovanja inovacij; se nadeja, da se bodo upoštevale ne samo „visokotehnološke“, ampak tudi „nizkotehnološke“ ali celo „netehnološke“ inovacije, kot sta npr. optimizacija procesov ali preoblikovanje organizacij; v zvezi s tem izrecno opozarja na družbene in okoljske inovacije; poudarja, da bi moralo biti cilj inovacijskih strategij spodbujanje inovativnih praks; |
| --- | --- |

11.

spodbuja regije, naj se ne osredotočajo samo na tehnološke inovacije, ampak naj raje pripravijo strategijo, ki bo izhajala iz čim širšega pojmovanja inovacij; se nadeja, da se bodo upoštevale ne samo „visokotehnološke“, ampak tudi „nizkotehnološke“ ali celo „netehnološke“ inovacije, kot sta npr. optimizacija procesov ali preoblikovanje organizacij; v zvezi s tem izrecno opozarja na družbene in okoljske inovacije; poudarja, da bi moralo biti cilj inovacijskih strategij spodbujanje inovativnih praks;

| 12. | se zaveda, da je določitev prednostnih nalog občutljiv proces, ki ga izvajajo regije; zato meni, da bi uvedba sistema pregledovanja regijam omogočila, da ponovno premislijo o svojih strategijah; meni, da že izbira tehtnih, k rezultatom usmerjenih kazalnikov in kakovost sodelovanja zadevnih akterjev odločilno vplivata na uspeh strategije pametne specializacije in zmanjšujeta tveganje napak pri določanju prednostnih nalog; |
| --- | --- |

12.

se zaveda, da je določitev prednostnih nalog občutljiv proces, ki ga izvajajo regije; zato meni, da bi uvedba sistema pregledovanja regijam omogočila, da ponovno premislijo o svojih strategijah; meni, da že izbira tehtnih, k rezultatom usmerjenih kazalnikov in kakovost sodelovanja zadevnih akterjev odločilno vplivata na uspeh strategije pametne specializacije in zmanjšujeta tveganje napak pri določanju prednostnih nalog;

Tesnejše sodelovanje akterjev znotraj regij

| 13. | meni, da bo kakovostno sodelovanje med upravnimi organi in pomembnimi akterji v regiji odločilno vplivalo na uspeh strategije pametne specializacije in precej zmanjšalo tveganje za določitev napačnih prednostnih nalog; |
| --- | --- |

13.

meni, da bo kakovostno sodelovanje med upravnimi organi in pomembnimi akterji v regiji odločilno vplivalo na uspeh strategije pametne specializacije in precej zmanjšalo tveganje za določitev napačnih prednostnih nalog;

| 14. | v zvezi s tem poudarja pomen posvetovanja s podjetji in zlasti MSP, saj je „inovacijska vizija“ lahko uspešna samo, če imajo podjetja tudi ustrezne možnosti za uresničitev; |
| --- | --- |

14.

v zvezi s tem poudarja pomen posvetovanja s podjetji in zlasti MSP, saj je „inovacijska vizija“ lahko uspešna samo, če imajo podjetja tudi ustrezne možnosti za uresničitev;

| 15. | poudarja, da je treba pri tem razmisliti o dosedanjem poteku posvetovanj in dosedanjih ciljnih skupinah ter jih po potrebi razširiti, da se ne spregledajo prihodnje gonilne sile inovacij; v zvezi s tem meni, da je posebej pomembno vključiti bodoče podjetnike; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba pri tem razmisliti o dosedanjem poteku posvetovanj in dosedanjih ciljnih skupinah ter jih po potrebi razširiti, da se ne spregledajo prihodnje gonilne sile inovacij; v zvezi s tem meni, da je posebej pomembno vključiti bodoče podjetnike;

| 16. | poudarja, da je v okviru procesa razvoja skupne vizije zaradi poistovetenja in ozaveščanja bistvenega pomena čim tesnejše sodelovanje lokalnih in regionalnih oblikovalcev politike, univerz, raziskovalnih in inovacijskih središč, podjetij ter akterjev civilne družbe in socialnih akterjev; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je v okviru procesa razvoja skupne vizije zaradi poistovetenja in ozaveščanja bistvenega pomena čim tesnejše sodelovanje lokalnih in regionalnih oblikovalcev politike, univerz, raziskovalnih in inovacijskih središč, podjetij ter akterjev civilne družbe in socialnih akterjev;

| 17. | poudarja pomen, ki ga ima za prenos znanja tesno sodelovanje v okviru trikotnika znanja, npr. v okviru Evropskega inštituta za raziskave in inovacije ali v regionalnih inovacijskih grozdih in središčih; v zvezi s tem poudarja pomen „naložb v ljudi“; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen, ki ga ima za prenos znanja tesno sodelovanje v okviru trikotnika znanja, npr. v okviru Evropskega inštituta za raziskave in inovacije ali v regionalnih inovacijskih grozdih in središčih; v zvezi s tem poudarja pomen „naložb v ljudi“;

| 18. | poziva javne in zasebne deležnike, naj izkoristijo številne priložnosti za financiranje teh ukrepov v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj za obdobje 2014–2020, med drugim s podpiranjem ustanavljanja regionalnih inovacijskih inkubatorjev ter razvijanjem vezi in sinergij med univerzami, drugimi raziskovalnimi in visokošolskimi inštituti, inovativnimi podjetniki in podjetji ter ponudniki poslovnih podpornih storitev in vlagatelji, kot na primer pri ustvarjalnih in kulturnih sektorjih; |
| --- | --- |

18.

poziva javne in zasebne deležnike, naj izkoristijo številne priložnosti za financiranje teh ukrepov v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj za obdobje 2014–2020, med drugim s podpiranjem ustanavljanja regionalnih inovacijskih inkubatorjev ter razvijanjem vezi in sinergij med univerzami, drugimi raziskovalnimi in visokošolskimi inštituti, inovativnimi podjetniki in podjetji ter ponudniki poslovnih podpornih storitev in vlagatelji, kot na primer pri ustvarjalnih in kulturnih sektorjih;

| 19. | meni, da morajo biti za ta proces vzpostavljene ustrezne strukture in učinkovito upravljanje ter da morajo upravni organi in ministrstva vzpostaviti obliko medsebojnega sodelovanja ter sodelovanja s podjetji in drugimi akterji; poziva regionalne in nacionalne nosilce odločanja in organe, naj skladno z zahtevami novega „procesa podjetniškega odkrivanja“ posodobijo svoje notranje delovne postopke ter zlasti začnejo okrepljen in dolgoročen dialog z zadevnimi akterji; spodbuja MSP, zlasti v regijah z velikim deležem takih podjetij, naj sodelujejo prek primernih platform in tako okrepijo svojo vlogo v procesu pametne specializacije; priporoča, naj se viri, ki so na voljo za krepitev zmogljivosti, po potrebi uporabijo za nadaljnjo krepitev moči upravnih organov in deležnikov; |
| --- | --- |

19.

meni, da morajo biti za ta proces vzpostavljene ustrezne strukture in učinkovito upravljanje ter da morajo upravni organi in ministrstva vzpostaviti obliko medsebojnega sodelovanja ter sodelovanja s podjetji in drugimi akterji; poziva regionalne in nacionalne nosilce odločanja in organe, naj skladno z zahtevami novega „procesa podjetniškega odkrivanja“ posodobijo svoje notranje delovne postopke ter zlasti začnejo okrepljen in dolgoročen dialog z zadevnimi akterji; spodbuja MSP, zlasti v regijah z velikim deležem takih podjetij, naj sodelujejo prek primernih platform in tako okrepijo svojo vlogo v procesu pametne specializacije; priporoča, naj se viri, ki so na voljo za krepitev zmogljivosti, po potrebi uporabijo za nadaljnjo krepitev moči upravnih organov in deležnikov;

| 20. | meni, da bi bilo treba vsem zadevnim regionalnim organom in akterjem po potrebi ponuditi visokokakovostno usposabljanje in seminarje s poudarkom na vprašanjih v zvezi s pripravo in izvajanjem strategij pametne specializacije; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi bilo treba vsem zadevnim regionalnim organom in akterjem po potrebi ponuditi visokokakovostno usposabljanje in seminarje s poudarkom na vprašanjih v zvezi s pripravo in izvajanjem strategij pametne specializacije;

Doseganje sinergijskih učinkov med programi financiranja

| 21. | pozdravlja uspeh, ki sta ga Komisija in zakonodajalec EU dosegla pri prizadevanjih za izboljšanje okvirnih pogojev za sinergije med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter drugimi programi EU, kot sta COSME in zlasti Obzorje 2020, na primer z usklajenimi pavšalnimi zneski ali kombiniranim financiranjem (13); |
| --- | --- |

21.

pozdravlja uspeh, ki sta ga Komisija in zakonodajalec EU dosegla pri prizadevanjih za izboljšanje okvirnih pogojev za sinergije med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter drugimi programi EU, kot sta COSME in zlasti Obzorje 2020, na primer z usklajenimi pavšalnimi zneski ali kombiniranim financiranjem (13);

| 22. | izrecno poziva regije, naj v celoti izkoristijo vse možnosti za financiranje, sodelovanje in naložbe, vključno s predhodnimi in nadaljnjimi ukrepi („upstream and downstream actions“) (14), da bi tako spodbudile sinergije med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi in programom Obzorje 2020 ter tako izravnale razlike na področju inovacij med posameznimi regijami; |
| --- | --- |

22.

izrecno poziva regije, naj v celoti izkoristijo vse možnosti za financiranje, sodelovanje in naložbe, vključno s predhodnimi in nadaljnjimi ukrepi („upstream and downstream actions“) (14), da bi tako spodbudile sinergije med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi in programom Obzorje 2020 ter tako izravnale razlike na področju inovacij med posameznimi regijami;

| 23. | v zvezi s tem poziva regije, ki zaostajajo z vzpostavitvijo raziskovalne infrastrukture in zmogljivosti, naj v smislu „teaming/twinning for excellence“ spodbujajo sodelovanje z odličnimi raziskovalnimi ustanovami, da bodo lahko same vzpostavile centre odličnosti, ki bodo v prihodnosti koristili celotnemu gospodarstvu regije; |
| --- | --- |

23.

v zvezi s tem poziva regije, ki zaostajajo z vzpostavitvijo raziskovalne infrastrukture in zmogljivosti, naj v smislu „teaming/twinning for excellence“ spodbujajo sodelovanje z odličnimi raziskovalnimi ustanovami, da bodo lahko same vzpostavile centre odličnosti, ki bodo v prihodnosti koristili celotnemu gospodarstvu regije;

| 24. | poziva regije, naj se pri pripravi strategije intenzivno posvetijo vprašanju, kako bi bilo mogoče spodbuditi naložbe v zasebnem sektorju, saj je tu na področju naložb v RRI še veliko možnosti za razvoj; |
| --- | --- |

24.

poziva regije, naj se pri pripravi strategije intenzivno posvetijo vprašanju, kako bi bilo mogoče spodbuditi naložbe v zasebnem sektorju, saj je tu na področju naložb v RRI še veliko možnosti za razvoj;

| 25. | poziva vse regionalne in nacionalne akterje, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju strategije pametne specializacije, načrtu za Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture (ESFRI), evropskih strukturnih in investicijskih skladih in programu Obzorje 2020, k tesnejšemu sodelovanju pri načrtovanju in usklajevanju ter, kjer je to potrebno, razvoju ustreznih struktur (15) za povezovanje različnih ravni ukrepov na državni ravni; poziva države članice, naj si izmenjajo najboljše izkušnje s takimi strukturami; |
| --- | --- |

25.

poziva vse regionalne in nacionalne akterje, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju strategije pametne specializacije, načrtu za Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture (ESFRI), evropskih strukturnih in investicijskih skladih in programu Obzorje 2020, k tesnejšemu sodelovanju pri načrtovanju in usklajevanju ter, kjer je to potrebno, razvoju ustreznih struktur (15) za povezovanje različnih ravni ukrepov na državni ravni; poziva države članice, naj si izmenjajo najboljše izkušnje s takimi strukturami;

| 26. | poziva GD REGIO in GD RTD, naj ne opustijo svojih prizadevanj za združljivost programov, da bi bilo mogoče ustvariti sinergije; poudarja, da bi bilo treba nacionalnim in regionalnim organom zagotoviti skupno podporo za pomoč pri oblikovanju in izvajanju zadevnih strategij; pričakuje, da bosta GD REGIO in GD RTD okrepila svoje sodelovanje v zvezi s tem, zlasti s pripravo smernic za vključene akterje; |
| --- | --- |

26.

poziva GD REGIO in GD RTD, naj ne opustijo svojih prizadevanj za združljivost programov, da bi bilo mogoče ustvariti sinergije; poudarja, da bi bilo treba nacionalnim in regionalnim organom zagotoviti skupno podporo za pomoč pri oblikovanju in izvajanju zadevnih strategij; pričakuje, da bosta GD REGIO in GD RTD okrepila svoje sodelovanje v zvezi s tem, zlasti s pripravo smernic za vključene akterje;

| 27. | pozdravlja vsa prizadevanja za razširitev storitev svetovanja; meni, da bi bilo koristno, če bi bili v to izmenjavo ustrezno vključeni tudi možni prejemniki sredstev programa Obzorje 2020 in ustrezni svetovalni organi; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja vsa prizadevanja za razširitev storitev svetovanja; meni, da bi bilo koristno, če bi bili v to izmenjavo ustrezno vključeni tudi možni prejemniki sredstev programa Obzorje 2020 in ustrezni svetovalni organi;

Tesno sodelovanje regij: zunanja razsežnost

| 28. | poziva regije, naj ne izboljšujejo samo povezav med izobraževalnimi in raziskovalnimi ustanovami ter podjetji in upravnimi organi znotraj regije, temveč naj se povežejo tudi z drugimi regijami in tako dopolnijo svojo vrednostno verigo; |
| --- | --- |

28.

poziva regije, naj ne izboljšujejo samo povezav med izobraževalnimi in raziskovalnimi ustanovami ter podjetji in upravnimi organi znotraj regije, temveč naj se povežejo tudi z drugimi regijami in tako dopolnijo svojo vrednostno verigo;

| 29. | poudarja, da se bodo priložnosti okrepile z vzpostavitvijo tesnega sodelovanja med partnerji skupnosti znanja in inovacij (SZI) v regijah ter organi in organizacijami, vključenimi v zasnovo in uresničevanje strategij pametne specializacije, kot je opisano v Prilogi IV dokumenta COM(2011)0615, 2011/0276(COD), C7-0335/2011, vključno s partnerstvom z regijami, v katerih so obstoječi in možni kolokacijski centri, kot so regionalne inovacijske in izvedbene skupnosti; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da se bodo priložnosti okrepile z vzpostavitvijo tesnega sodelovanja med partnerji skupnosti znanja in inovacij (SZI) v regijah ter organi in organizacijami, vključenimi v zasnovo in uresničevanje strategij pametne specializacije, kot je opisano v Prilogi IV dokumenta COM(2011)0615, 2011/0276(COD), C7-0335/2011, vključno s partnerstvom z regijami, v katerih so obstoječi in možni kolokacijski centri, kot so regionalne inovacijske in izvedbene skupnosti;

| 30. | meni, da je bistveno, da regionalne strategije specializacije pomagajo oblikovati nove evropske mreže odličnosti v številnih sektorjih, s čimer bi prispevale k spodbujanju konkurenčnosti in izboljšanju mednarodnega ugleda Evropske unije; |
| --- | --- |

30.

meni, da je bistveno, da regionalne strategije specializacije pomagajo oblikovati nove evropske mreže odličnosti v številnih sektorjih, s čimer bi prispevale k spodbujanju konkurenčnosti in izboljšanju mednarodnega ugleda Evropske unije;

| 31. | meni, da je sodelovanje različnih regij zaradi prenosa znanja in tehnologije lahko zelo koristno tako za gospodarsko uspešnost regij samih kot tudi za EU; pri tem opozarja na zelo uspešna sodelovanja, kot je na primer sodelovanje v okviru pobude „regije znanja“; |
| --- | --- |

31.

meni, da je sodelovanje različnih regij zaradi prenosa znanja in tehnologije lahko zelo koristno tako za gospodarsko uspešnost regij samih kot tudi za EU; pri tem opozarja na zelo uspešna sodelovanja, kot je na primer sodelovanje v okviru pobude „regije znanja“;

| 32. | opozarja, da se številne regije še izogibajo obsežnim vložkom, ki ga terjajo analize in usklajevanje; zato spodbuja regije, naj izkoristijo možnost, ki jo je predvidel zakonodajalec, da se lahko do 15 % programskih sredstev nameni za naložbe zunaj programskega področja (16); |
| --- | --- |

32.

opozarja, da se številne regije še izogibajo obsežnim vložkom, ki ga terjajo analize in usklajevanje; zato spodbuja regije, naj izkoristijo možnost, ki jo je predvidel zakonodajalec, da se lahko do 15 % programskih sredstev nameni za naložbe zunaj programskega področja (16);

| 33. | poudarja, da se obmejna območja zaradi skupnih ozemeljskih značilnosti pogosto srečujejo z enakimi izzivi na obeh straneh meje; poziva Komisijo, države članice ter lokalne in regionalne organe, naj s pomočjo sredstev EU za medregionalno sodelovanje oblikujejo čezmejne strategije pametne specializacije in vzpostavijo čezmejne grozde; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da se obmejna območja zaradi skupnih ozemeljskih značilnosti pogosto srečujejo z enakimi izzivi na obeh straneh meje; poziva Komisijo, države članice ter lokalne in regionalne organe, naj s pomočjo sredstev EU za medregionalno sodelovanje oblikujejo čezmejne strategije pametne specializacije in vzpostavijo čezmejne grozde;

| 34. | pozdravlja možnosti, ki jih predvideva skupni strateški okvir na področju teritorialnega sodelovanja (17); pozdravlja tudi vse druge oblike „internacionalizacije v malem“, ki jih spodbujajo regije in njeni akterji; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja možnosti, ki jih predvideva skupni strateški okvir na področju teritorialnega sodelovanja (17); pozdravlja tudi vse druge oblike „internacionalizacije v malem“, ki jih spodbujajo regije in njeni akterji;

o

o o

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

35.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

(2)  UL L 291, 21.10.2006, str. 11.

(3)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 21..

(4)  UL C 390 E, 18.12.2012, str. 27..

(5)  UL C 371 E, 20.12.2011, str. 39.

(6)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 120.

(7)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 104.

(8)  Člen 2, zakonodajni postopek 2011/0276(COD), na podlagi predloga uredbe COM(2011)0615. Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0482.

(9)  Priloga V, slika 1, predhodne pogojenosti, zakonodajni postopek 2011/0276(COD), na podlagi predloga uredbe COM(2011)0615. Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0482.

(10)  Glej opredelitev strategije pametne specializacije, člen 2(2)(2b) (novo), zakonodajni postopek 2011/0276(COD), na podlagi predloga uredbe COM(2011)0615. Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0482.

(11)  http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/home

(12)  Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, majhnih in srednje velikih podjetij (2003/361/ES).

(13)

Člen 55(8) in člen 57, zakonodajni postopek 2011/0276(COD), na podlagi predloga uredbe COM(2011)0615, sprejeta besedila, P7_TA(2013)0482, člen 17a, zakonodajni postopek 2011/0401(COD), na podlagi predloga uredbe COM(2011)0809, sprejeta besedila, P7_TA(2013)0499, in člen 31, zakonodajni postopek 2011/0399(COD), na podlagi predloga uredbe COM(2011)0810, sprejeta besedila, P7_TA(2013)0500.

(14)  Priloga I, točka 4.3.2, zakonodajni postopek 2011/0276(COD), na podlagi predloga uredbe COM(2011)0615. Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0482.

(15)  Priloga I, točka 4.1.2 b, zakonodajni postopek 2011/0276(COD), na podlagi prdloga uredbe COM(2011)0615. Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0482.

(16)

Člen 60(2), zakonodajni postopek 2011/0276(COD), na podlagi predloga uredbe COM(2011)0615. Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0482.

(17)  Priloga I, točka 7.2, zakonodajni postopek 2011/0276(COD), na podlagi predloga uredbe COM(2011)0615. Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0482.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/9

---

P7_TA(2014)0009

Tehnologija zajemanja in shranjevanja CO2

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o poročilu o izvajanju za leto 2013: razvoj in izvajanje tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2 v Evropi (2013/2079(INI))

(2016/C 482/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006 (1) (direktiva CCS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006 (1) (direktiva CCS),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. marca 2013 o prihodnosti zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida v Evropi (COM(2013)0180), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. marca 2013 o prihodnosti zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida v Evropi (COM(2013)0180),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. marca 2013 z naslovom „Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030“ (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. marca 2013 z naslovom „Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030“ (COM(2013)0169),

| — | ob upoštevanju svežnja EU za podnebne spremembe in energijo iz decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja EU za podnebne spremembe in energijo iz decembra 2008,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (2),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0430/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0430/2013),

| A. | ker je zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida preizkušena tehnologija, ki lahko znatno zmanjša emisije CO2 iz industrijskih virov in elektrarn na fosilna goriva, vendar je za spodbujanje inovacij in zagotovitev zmanjšanja stroškov potrebna potrditev okoljske varnosti te tehnologije in dokaz, da jo je mogoče uporabiti v industrijskem merilu; |
| --- | --- |

A.

ker je zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida preizkušena tehnologija, ki lahko znatno zmanjša emisije CO2 iz industrijskih virov in elektrarn na fosilna goriva, vendar je za spodbujanje inovacij in zagotovitev zmanjšanja stroškov potrebna potrditev okoljske varnosti te tehnologije in dokaz, da jo je mogoče uporabiti v industrijskem merilu;

| B. | ker Mednarodna agencija za energijo napoveduje, da bodo fosilna goriva do leta 2030 zagotavljala 75 % svetovne mešanice energetskih virov, in meni, da je tehnologija zajemanja in shranjevanja CO2 potrebna za zagotovitev skoraj 20 % potrebnega zmanjšanja emisij CO2 do leta 2050, zatrjuje pa tudi, da bo brez uporabe te tehnologije za preprečitev zvišanja temperature za več kot 2 oC potrebnih dodatnih 40 % naložb v električno energijo; |
| --- | --- |

B.

ker Mednarodna agencija za energijo napoveduje, da bodo fosilna goriva do leta 2030 zagotavljala 75 % svetovne mešanice energetskih virov, in meni, da je tehnologija zajemanja in shranjevanja CO2 potrebna za zagotovitev skoraj 20 % potrebnega zmanjšanja emisij CO2 do leta 2050, zatrjuje pa tudi, da bo brez uporabe te tehnologije za preprečitev zvišanja temperature za več kot 2 oC potrebnih dodatnih 40 % naložb v električno energijo;

| C. | ker je zajemanje in shranjevanje CO2 edina tehnologija, ki lahko omogoči korenito zmanjšanje CO2 v večjih industrijskih sektorjih, vključno z jeklarsko, cementno in kemično industrijo ter naftnimi rafinerijami, in ki lahko skupaj z uporabo biomase za proizvodnjo električne energije spodbudi neto zmanjšanje emisij CO2; |
| --- | --- |

C.

ker je zajemanje in shranjevanje CO2 edina tehnologija, ki lahko omogoči korenito zmanjšanje CO2 v večjih industrijskih sektorjih, vključno z jeklarsko, cementno in kemično industrijo ter naftnimi rafinerijami, in ki lahko skupaj z uporabo biomase za proizvodnjo električne energije spodbudi neto zmanjšanje emisij CO2;

| D. | ker glede na aktualno raven uporabe fosilnih goriv in predvidevanja za njihovo prihodnjo uporabo prevladuje vtis, da bo tehnologija shranjevanja in zajemanja CO2 odločilna pri doseganju cilja, da bi zvišanje globalnih temperatur omejili na manj kot 2 oC; |
| --- | --- |

D.

ker glede na aktualno raven uporabe fosilnih goriv in predvidevanja za njihovo prihodnjo uporabo prevladuje vtis, da bo tehnologija shranjevanja in zajemanja CO2 odločilna pri doseganju cilja, da bi zvišanje globalnih temperatur omejili na manj kot 2 oC;

| E. | ker je treba na razvoj zajemanja in shranjevanja CO2 gledati kot na strategijo, ki bo pri prehodu v nizkoogljično gospodarstvo dopolnjevala razvoj obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

E.

ker je treba na razvoj zajemanja in shranjevanja CO2 gledati kot na strategijo, ki bo pri prehodu v nizkoogljično gospodarstvo dopolnjevala razvoj obnovljivih virov energije;

| F. | ker so si voditelji vlad EU leta 2007 zadali cilj, da bo do leta 2015 obratovalo do 12 predstavitvenih obratov za zajemanje in shranjevanje CO2, vendar je bila finančna upravičenost teh obratov odvisna od visoke cene ogljika, tako da teh želja sedaj ni mogoče uresničiti; |
| --- | --- |

F.

ker so si voditelji vlad EU leta 2007 zadali cilj, da bo do leta 2015 obratovalo do 12 predstavitvenih obratov za zajemanje in shranjevanje CO2, vendar je bila finančna upravičenost teh obratov odvisna od visoke cene ogljika, tako da teh želja sedaj ni mogoče uresničiti;

| G. | ker razvoj te tehnologije ne sme biti spodbuda za povečevanje deleža elektrarn na fosilna goriva; |
| --- | --- |

G.

ker razvoj te tehnologije ne sme biti spodbuda za povečevanje deleža elektrarn na fosilna goriva;

| H. | ker EU izgublja svojo vodilno vlogo na področju tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2 in še nima učinkovite politike za spodbujanje razvoja vodilnih projektov na te področju, saj je v fazi preučevanja za pridobitev financiranja v okviru programa NER300 samo še en projekt, projekti v okviru Evropskega energetskega programa za oživitev pa so bili ustavljeni ali prekinjeni; |
| --- | --- |

H.

ker EU izgublja svojo vodilno vlogo na področju tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2 in še nima učinkovite politike za spodbujanje razvoja vodilnih projektov na te področju, saj je v fazi preučevanja za pridobitev financiranja v okviru programa NER300 samo še en projekt, projekti v okviru Evropskega energetskega programa za oživitev pa so bili ustavljeni ali prekinjeni;

| I. | ker bi morala splošna javnost pred razvojem projektov na komercialni ravni vedno dobiti celovito in jasno sliko prednosti in morebitnih tveganj tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2; |
| --- | --- |

I.

ker bi morala splošna javnost pred razvojem projektov na komercialni ravni vedno dobiti celovito in jasno sliko prednosti in morebitnih tveganj tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2;

Zvišanje ciljev

| 1. | priznava, da ima uporaba tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2 potencial, da bi EU omogočila uresničitev ciljev glede nižjih emisij ogljika do leta 2050 z najmanjšimi možnimi stroški in da je treba predvsem dekarbonizirati panoge z velikimi emisijami CO2; meni, da bi to lahko tudi pripomoglo k raznolikosti in zanesljivosti oskrbe z energijo, obenem pa pomagalo ohraniti in ustvarjati zaposlitvene priložnosti; potrjuje, da je nujno treba razviti več vodilnih projektov v vsej verigi zajemanja in shranjevanja CO2, da bi poiskali najboljše in ekonomsko najugodnejše rešitve, in poziva Komisijo, naj določi korake za uresničitev tega cilja; glede na to, da so tu potrebne znatne naložbe, ceni, da so za spodbujanje raziskav ter tehnične in varne uporabe tehnologije zajemanja in shranjevanja poleg sistema EU za trgovanje z emisijami potrebni tudi dodatni instrumenti; |
| --- | --- |

1.

priznava, da ima uporaba tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2 potencial, da bi EU omogočila uresničitev ciljev glede nižjih emisij ogljika do leta 2050 z najmanjšimi možnimi stroški in da je treba predvsem dekarbonizirati panoge z velikimi emisijami CO2; meni, da bi to lahko tudi pripomoglo k raznolikosti in zanesljivosti oskrbe z energijo, obenem pa pomagalo ohraniti in ustvarjati zaposlitvene priložnosti; potrjuje, da je nujno treba razviti več vodilnih projektov v vsej verigi zajemanja in shranjevanja CO2, da bi poiskali najboljše in ekonomsko najugodnejše rešitve, in poziva Komisijo, naj določi korake za uresničitev tega cilja; glede na to, da so tu potrebne znatne naložbe, ceni, da so za spodbujanje raziskav ter tehnične in varne uporabe tehnologije zajemanja in shranjevanja poleg sistema EU za trgovanje z emisijami potrebni tudi dodatni instrumenti;

| 2. | meni, da bi bila lahko tehnologija zajemanja in shranjevanja CO2 sicer delna rešitev za izpolnitev ciljev glede omejitve emisij toplogrednih plinov, da pa bi bilo še bolje, če bi države članice te cilje lahko dosegle brez uporabe te tehnologije; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi bila lahko tehnologija zajemanja in shranjevanja CO2 sicer delna rešitev za izpolnitev ciljev glede omejitve emisij toplogrednih plinov, da pa bi bilo še bolje, če bi države članice te cilje lahko dosegle brez uporabe te tehnologije;

| 3. | poziva Komisijo, naj spodbuja uvedbo tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2, ne samo v zvezi s proizvodnjo električne energije iz premoga in plina, temveč tudi v številnih industrijskih sektorjih – v kemični industriji, metalurgiji, železarstvu in jeklarstvu, cementni industriji in rafinerijah; vztraja, da bi morala Komisija obravnavati vprašanje uporabe tehnologije zajemanja in shranjevanja v podnebnem in energetskem okviru do leta 2030, in bi morala vložiti predloge za spodbujanje zgodnje gradnje vodilnih projektov za to tehnologijo; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj spodbuja uvedbo tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2, ne samo v zvezi s proizvodnjo električne energije iz premoga in plina, temveč tudi v številnih industrijskih sektorjih – v kemični industriji, metalurgiji, železarstvu in jeklarstvu, cementni industriji in rafinerijah; vztraja, da bi morala Komisija obravnavati vprašanje uporabe tehnologije zajemanja in shranjevanja v podnebnem in energetskem okviru do leta 2030, in bi morala vložiti predloge za spodbujanje zgodnje gradnje vodilnih projektov za to tehnologijo;

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo daljnosežne ukrepe za okrepitev mednarodnega sodelovanja in spodbujanje uporabe tehnologij za blažitev posledic podnebnih sprememb, zato da bi rastoča gospodarstva usmerili k ogljično manj intenzivnim razvojnim alternativam, tudi na primer zajemanju in shranjevanju CO2; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo daljnosežne ukrepe za okrepitev mednarodnega sodelovanja in spodbujanje uporabe tehnologij za blažitev posledic podnebnih sprememb, zato da bi rastoča gospodarstva usmerili k ogljično manj intenzivnim razvojnim alternativam, tudi na primer zajemanju in shranjevanju CO2;

| 5. | meni, da bi moralo biti v akcijskem načrtu za jeklarstvo izrecno navedeno, da je treba v tej panogi razvijati vodilne projekte zajemanja in shranjevanja CO2; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi moralo biti v akcijskem načrtu za jeklarstvo izrecno navedeno, da je treba v tej panogi razvijati vodilne projekte zajemanja in shranjevanja CO2;

Vodilna vloga držav članic

| 6. | priznava, da uporaba te tehnologije ne bo mogoča brez podpore držav članic in zasebnih vlagateljev, ter da imajo države članice absolutni in suvereno pravico, da spodbujajo ali preprečijo uporabo te tehnologije; ugotavlja, da čeprav nekatere države članice ne pričakujejo, da bi zajemanje in shranjevanje CO2 imelo pomembnejšo vlogo v njihovih strategijah za zmanjševanje emisij, to ne bi smelo onemogočati pobud tistih, ki menijo, da bi utegnila tehnologija učinkovito vlogo pri njihovem prehodu v nizkoogljično gospodarstvo; |
| --- | --- |

6.

priznava, da uporaba te tehnologije ne bo mogoča brez podpore držav članic in zasebnih vlagateljev, ter da imajo države članice absolutni in suvereno pravico, da spodbujajo ali preprečijo uporabo te tehnologije; ugotavlja, da čeprav nekatere države članice ne pričakujejo, da bi zajemanje in shranjevanje CO2 imelo pomembnejšo vlogo v njihovih strategijah za zmanjševanje emisij, to ne bi smelo onemogočati pobud tistih, ki menijo, da bi utegnila tehnologija učinkovito vlogo pri njihovem prehodu v nizkoogljično gospodarstvo;

| 7. | želi spomniti Komisijo, da je Parlament pozval k pripravi zakonodaje, ki bi od vseh držav članic zahtevala, da izdelajo strategijo za nizke emisije ogljika do leta 2050; predlaga, da se ti nacionalni načrti posodobijo vsakih pet let; pričakuje, da bo v njih navedeno, ali in kako bodo zadevne države članice uporabljale tehnologijo zajemanja in shranjevanja CO2; |
| --- | --- |

7.

želi spomniti Komisijo, da je Parlament pozval k pripravi zakonodaje, ki bi od vseh držav članic zahtevala, da izdelajo strategijo za nizke emisije ogljika do leta 2050; predlaga, da se ti nacionalni načrti posodobijo vsakih pet let; pričakuje, da bo v njih navedeno, ali in kako bodo zadevne države članice uporabljale tehnologijo zajemanja in shranjevanja CO2;

| 8. | poziva Komisijo, naj predlaga, da bi morale države članice pripraviti in objaviti nacionalne načrte za nizkoogljično gospodarstvo pred konferenco okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja leta 2015; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj predlaga, da bi morale države članice pripraviti in objaviti nacionalne načrte za nizkoogljično gospodarstvo pred konferenco okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja leta 2015;

| 9. | poudarja, da imajo države članice, ki želijo spodbuditi uporabo tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2, kljub nižji ceni ogljika osrednjo vlogo pri zagotavljanju preglednega toka prihodkov in morebitne druge potrebne finančne podpore, da zagotovijo gradnjo in obratovanje vodilnih projektov ter upravljavcem, ki se kot prvi na trgu soočajo z visokimi stroški, zagotovijo donosnost naložb; ugotavlja, da bi utegnile biti potrebne tudi regulativne ureditve, če naj bi tehnologijo zajemanja in shranjevanja CO2 komercialno uporabljali; priznava, da morajo biti nujno upoštevani okoljski varnostni standardi; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da imajo države članice, ki želijo spodbuditi uporabo tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2, kljub nižji ceni ogljika osrednjo vlogo pri zagotavljanju preglednega toka prihodkov in morebitne druge potrebne finančne podpore, da zagotovijo gradnjo in obratovanje vodilnih projektov ter upravljavcem, ki se kot prvi na trgu soočajo z visokimi stroški, zagotovijo donosnost naložb; ugotavlja, da bi utegnile biti potrebne tudi regulativne ureditve, če naj bi tehnologijo zajemanja in shranjevanja CO2 komercialno uporabljali; priznava, da morajo biti nujno upoštevani okoljski varnostni standardi;

Predpisi in financiranje EU

| 10. | poziva Komisijo, naj razmisli o ustanovitvi evropskega investicijskega sklada za industrijske inovacije, iz katerega bi podpirali razvoj inovativnih podnebju prijaznih tehnologij, vključno z vodilnimi projekti za tehnologijo zajemanja in shranjevanja CO2, drugimi nizkoogljičnimi tehnologijami in ukrepi za zmanjšanje emisij CO2 v energetsko intenzivnih panogah in njihovih procesih; predlaga, da bi to financirali iz prodaje pravic v sistema EU za trgovanje z emisijami; poudarja, da zaradi tega ne bi smelo priti do novih pritiskov na proračun EU; priznava, da je treba pri oblikovanju okvirnih parametrov za uporabo tega sklada upoštevati izkušnje z omejitvami in togostjo obstoječega mehanizma financiranja NER300; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj razmisli o ustanovitvi evropskega investicijskega sklada za industrijske inovacije, iz katerega bi podpirali razvoj inovativnih podnebju prijaznih tehnologij, vključno z vodilnimi projekti za tehnologijo zajemanja in shranjevanja CO2, drugimi nizkoogljičnimi tehnologijami in ukrepi za zmanjšanje emisij CO2 v energetsko intenzivnih panogah in njihovih procesih; predlaga, da bi to financirali iz prodaje pravic v sistema EU za trgovanje z emisijami; poudarja, da zaradi tega ne bi smelo priti do novih pritiskov na proračun EU; priznava, da je treba pri oblikovanju okvirnih parametrov za uporabo tega sklada upoštevati izkušnje z omejitvami in togostjo obstoječega mehanizma financiranja NER300;

| 11. | meni, da je treba politike in strategije na področju zajemanja in shranjevanja CO2 oblikovati zgolj na podlagi trdnih dokazov o pozitivnem učinku, ki ga bodo imele na okolje, na stabilnost industrije EU, na zaposlovanje v EU in na cenovno dostopnost energije za javnost in industrijo; |
| --- | --- |

11.

meni, da je treba politike in strategije na področju zajemanja in shranjevanja CO2 oblikovati zgolj na podlagi trdnih dokazov o pozitivnem učinku, ki ga bodo imele na okolje, na stabilnost industrije EU, na zaposlovanje v EU in na cenovno dostopnost energije za javnost in industrijo;

| 12. | meni, da bi morala dolgoročna podpora tehnologiji zajemanja in shranjevanja CO2 v največji meri izhajati iz ustreznega cenovnega signala v zvezi s CO2; predlaga, da bi morala Komisija omogočiti razpravo o možnostih z izvedbo analize sistemov, za katere je potreben nakup certifikatov CCS, s katerimi se dokazujejo preprečene emisije CO2, in sicer s shranjevanjem ali obdelavo, sorazmerno s CO2, ki ga vsebujejo fosilna goriva na trgu; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi morala dolgoročna podpora tehnologiji zajemanja in shranjevanja CO2 v največji meri izhajati iz ustreznega cenovnega signala v zvezi s CO2; predlaga, da bi morala Komisija omogočiti razpravo o možnostih z izvedbo analize sistemov, za katere je potreben nakup certifikatov CCS, s katerimi se dokazujejo preprečene emisije CO2, in sicer s shranjevanjem ali obdelavo, sorazmerno s CO2, ki ga vsebujejo fosilna goriva na trgu;

| 13. | poziva Komisijo, naj pripravi smernice za države članice glede finančnih in drugih mehanizmov, s katerimi bi lahko podprle in spodbudile razvoj tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2, in naj skušajo pridobiti podporna sredstva iz proračuna EU; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj pripravi smernice za države članice glede finančnih in drugih mehanizmov, s katerimi bi lahko podprle in spodbudile razvoj tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2, in naj skušajo pridobiti podporna sredstva iz proračuna EU;

| 14. | je seznanjen z odločitvijo Evropske investicijske banke, da prepove posojila za gradnjo termoelektrarn, ki bodo v ozračje izpuščale več kot 550 g CO2/kWh; poudarja, da bo brez finančne podpore za razvoj tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2 bistvenega pomena uvedba strogih standardov emisijskih vrednosti; |
| --- | --- |

14.

je seznanjen z odločitvijo Evropske investicijske banke, da prepove posojila za gradnjo termoelektrarn, ki bodo v ozračje izpuščale več kot 550 g CO2/kWh; poudarja, da bo brez finančne podpore za razvoj tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2 bistvenega pomena uvedba strogih standardov emisijskih vrednosti;

| 15. | predlaga, naj Komisija preuči, kako bi bilo mogoče uporabiti Raziskovalni sklad EU za premog in jeklo za podporo predkomercialni predstavitvi tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2 v teh industrijskih sektorjih; |
| --- | --- |

15.

predlaga, naj Komisija preuči, kako bi bilo mogoče uporabiti Raziskovalni sklad EU za premog in jeklo za podporo predkomercialni predstavitvi tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2 v teh industrijskih sektorjih;

| 16. | ceni spodbudo norveške vlade projektom zajemanja in shranjevanja CO2 v EU, in želi, da bi se v pogajanjih za naslednje programsko obdobje zahtevala finančna podpora za vodilne projekte zajemanja in shranjevanja CO2; |
| --- | --- |

16.

ceni spodbudo norveške vlade projektom zajemanja in shranjevanja CO2 v EU, in želi, da bi se v pogajanjih za naslednje programsko obdobje zahtevala finančna podpora za vodilne projekte zajemanja in shranjevanja CO2;

| 17. | prosi Komisijo, naj oceni koristi sprejetja in razvoja pilotnega projekta zajemanja in shranjevanja CO2 Ciuden v Španiji, ki je prejel okrog 100 milijonov EUR finančne podpore iz sredstev EU kot evropsko preizkuševališče za tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2 na kopnem; |
| --- | --- |

17.

prosi Komisijo, naj oceni koristi sprejetja in razvoja pilotnega projekta zajemanja in shranjevanja CO2 Ciuden v Španiji, ki je prejel okrog 100 milijonov EUR finančne podpore iz sredstev EU kot evropsko preizkuševališče za tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2 na kopnem;

Transport in območja za shranjevanje

| 18. | priznava, da je mogoče prihraniti veliko denarja z vzpostavitvijo grozdov industrijskih obratov s tehnologijo zajemanja in shranjevanja CO2, ki bi jih oskrbovali skupni cevovodi ali drugi sistemi za transport CO2; meni, da od upravljavcev elektrarn ni mogoče pričakovati, da bi upoštevali prihodnje zahteve drugih obratov, zato bi bilo npr. treba magistralne cevovode, ki bi po potrebi lahko služili za transport CO2 iz več virov, pogosto razviti v okviru javno-zasebnih partnerstev; poudarja, da bi utegnile imeti države članice, ki nameravajo uporabljati zajemanje in shranjevanje CO2, neposredno vlogo pri zagotavljanju transporta zajemanja in shranjevanja CO2 in določanju razpoložljivosti infrastrukture za shranjevanje; |
| --- | --- |

18.

priznava, da je mogoče prihraniti veliko denarja z vzpostavitvijo grozdov industrijskih obratov s tehnologijo zajemanja in shranjevanja CO2, ki bi jih oskrbovali skupni cevovodi ali drugi sistemi za transport CO2; meni, da od upravljavcev elektrarn ni mogoče pričakovati, da bi upoštevali prihodnje zahteve drugih obratov, zato bi bilo npr. treba magistralne cevovode, ki bi po potrebi lahko služili za transport CO2 iz več virov, pogosto razviti v okviru javno-zasebnih partnerstev; poudarja, da bi utegnile imeti države članice, ki nameravajo uporabljati zajemanje in shranjevanje CO2, neposredno vlogo pri zagotavljanju transporta zajemanja in shranjevanja CO2 in določanju razpoložljivosti infrastrukture za shranjevanje;

| 19. | poziva k tesnejšemu sodelovanju z ZDA in Kanado v obliki izmenjave strokovnega znanja in dobrih praks ob upoštevanju dejavnosti na področju zajemanja in shranjevanja CO2, opravljenih v okviru dialoga med ZDA in Kanado na področju čistih tehnologij; |
| --- | --- |

19.

poziva k tesnejšemu sodelovanju z ZDA in Kanado v obliki izmenjave strokovnega znanja in dobrih praks ob upoštevanju dejavnosti na področju zajemanja in shranjevanja CO2, opravljenih v okviru dialoga med ZDA in Kanado na področju čistih tehnologij;

| 20. | meni, da bi morali nove nizkoogljične tehnologije razumeti kot dopolnjujoče se, ne kot medsebojno konkurenčne; poudarja, da imajo tako obnovljivi viri energije kot zajemanje in shranjevanje CO2 svojo vlogo v prihodnji mešanici energetskih virov v EU in da ta ne bi smela ogrožati uresničevanja obveznega cilja EU v zvezi z obnovljivimi viri energije; poziva k ukrepom za spodbujanje uporabe obeh vrst tehnologije, ki naj bi bili predlagani v podnebnem in energetskem okviru do leta 2030; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi morali nove nizkoogljične tehnologije razumeti kot dopolnjujoče se, ne kot medsebojno konkurenčne; poudarja, da imajo tako obnovljivi viri energije kot zajemanje in shranjevanje CO2 svojo vlogo v prihodnji mešanici energetskih virov v EU in da ta ne bi smela ogrožati uresničevanja obveznega cilja EU v zvezi z obnovljivimi viri energije; poziva k ukrepom za spodbujanje uporabe obeh vrst tehnologije, ki naj bi bili predlagani v podnebnem in energetskem okviru do leta 2030;

| 21. | ugotavlja, da bi lahko geologija Evrope ponudila veliko možnih lokacij za trajno shranjevanje velikih količin CO2, tudi pod Severnim morjem daleč od človeških prebivališč; podpira uporabo ukrepov in sredstev EU za skupno opredelitev narave območij shranjevanja, iskanje ustreznih lokacij za shranjevanje po Evropi, razvoj pilotnih projektov in pripravo območij za komercialno shranjevanje na ozemlju držav članic, ki bi s tem soglašale; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da bi lahko geologija Evrope ponudila veliko možnih lokacij za trajno shranjevanje velikih količin CO2, tudi pod Severnim morjem daleč od človeških prebivališč; podpira uporabo ukrepov in sredstev EU za skupno opredelitev narave območij shranjevanja, iskanje ustreznih lokacij za shranjevanje po Evropi, razvoj pilotnih projektov in pripravo območij za komercialno shranjevanje na ozemlju držav članic, ki bi s tem soglašale;

| 22. | poziva Komisijo, naj spodbuja izdelavo evropskega atlasa območij za shranjevanje CO2; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj spodbuja izdelavo evropskega atlasa območij za shranjevanje CO2;

| 23. | priznava, da je bil člen 6 londonskega sporazuma spremenjen, tako da ni več potrebe, da bi onemogočal čezmejni prevoz CO2 za sekvestracijo; ugotavlja pa, da bi mogla ratifikacija te spremembe trajati še nekaj let; poziva Komisijo, naj pojasni, ali obstajajo okoliščine, ko bi dovolila čezmejni prenos CO2 za skladiščenje že pred ratifikacijo londonskega protokola; |
| --- | --- |

23.

priznava, da je bil člen 6 londonskega sporazuma spremenjen, tako da ni več potrebe, da bi onemogočal čezmejni prevoz CO2 za sekvestracijo; ugotavlja pa, da bi mogla ratifikacija te spremembe trajati še nekaj let; poziva Komisijo, naj pojasni, ali obstajajo okoliščine, ko bi dovolila čezmejni prenos CO2 za skladiščenje že pred ratifikacijo londonskega protokola;

Odgovornost za shranjevanje

| 24. | se zaveda pomislekov nekaterih potencialnih razvijalcev zajemanja in shranjevanja CO2, da zahtev in obveznosti za geološko shranjevanje CO2 na lokacijah, ki jih odobrijo države članice, še ni mogoče oceniti in da so pretirane; kljub temu opozarja na pravila o odgovornosti za shranjevanje CO2 iz direktive o geološkem shranjevanju CO2 (direktiva CCS) ter obveznosti, ki jih nalaga imetnikom dovoljenja za shranjevanje; |
| --- | --- |

24.

se zaveda pomislekov nekaterih potencialnih razvijalcev zajemanja in shranjevanja CO2, da zahtev in obveznosti za geološko shranjevanje CO2 na lokacijah, ki jih odobrijo države članice, še ni mogoče oceniti in da so pretirane; kljub temu opozarja na pravila o odgovornosti za shranjevanje CO2 iz direktive o geološkem shranjevanju CO2 (direktiva CCS) ter obveznosti, ki jih nalaga imetnikom dovoljenja za shranjevanje;

| 25. | popolnoma soglaša, da je treba preprečiti vsak nenamerni izpust CO2 z območja shranjevanja in okoljsko celovitost projekta, zaščitenega v skladu s členom 1 direktive CCS; poziva Komisijo, naj pripravi smernice o tem, koliko natančno bi bilo treba s pogajanji med potencialnimi upravljavci in pristojni organi zadevnih držav članic vnaprej določiti ureditev zagotavljanja skladnosti; |
| --- | --- |

25.

popolnoma soglaša, da je treba preprečiti vsak nenamerni izpust CO2 z območja shranjevanja in okoljsko celovitost projekta, zaščitenega v skladu s členom 1 direktive CCS; poziva Komisijo, naj pripravi smernice o tem, koliko natančno bi bilo treba s pogajanji med potencialnimi upravljavci in pristojni organi zadevnih držav članic vnaprej določiti ureditev zagotavljanja skladnosti;

| 26. | poudarja, da direktiva CCS državam članicam omogoča veliko prožnost pri določanju finančnega jamstva, ki ga morajo zagotoviti upravljavci zajemanja in shranjevanja CO2, in obdobja, ob koncu katerega se odgovornost za zaprto območje shranjevanja prenese na pristojni organ; meni, da bodo države članice, ki si prizadevajo za spodbujanje razvoja tehnologije zajemanja in shranjevanje CO2, morale imeti bolj podjetno vlogo in sprejeti večji delež odgovornosti, kakor sedaj menijo; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da direktiva CCS državam članicam omogoča veliko prožnost pri določanju finančnega jamstva, ki ga morajo zagotoviti upravljavci zajemanja in shranjevanja CO2, in obdobja, ob koncu katerega se odgovornost za zaprto območje shranjevanja prenese na pristojni organ; meni, da bodo države članice, ki si prizadevajo za spodbujanje razvoja tehnologije zajemanja in shranjevanje CO2, morale imeti bolj podjetno vlogo in sprejeti večji delež odgovornosti, kakor sedaj menijo;

| 27. | poziva Komisijo, naj pregleda smernice za izvajanje direktive CCS in pojasni ta vprašanja; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj pregleda smernice za izvajanje direktive CCS in pojasni ta vprašanja;

| 28. | predlaga, da se pri zahtevi iz direktive CCS, da morajo upravljavci v primeru uhajanja CO2 predati pravice, ne upošteva, da so za sanacijo potrebna draga prizadevanja; izraža bojazen, da je ta obveznost dodatna ovira na poti k razvoju tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2; poziva Komisijo, naj v svoji oceni direktive CCS predlaga spremembo; |
| --- | --- |

28.

predlaga, da se pri zahtevi iz direktive CCS, da morajo upravljavci v primeru uhajanja CO2 predati pravice, ne upošteva, da so za sanacijo potrebna draga prizadevanja; izraža bojazen, da je ta obveznost dodatna ovira na poti k razvoju tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2; poziva Komisijo, naj v svoji oceni direktive CCS predlaga spremembo;

Stanje pripravljenosti za zajemanje in shranjevanje

| 29. | vztraja, da ni več sprejemljivo vlagati v elektrarne ali industrijske obrate, za katere je verjetno, da bodo v ozračje izpuščali velike količine CO2, ne da bi razmislili, kako bi te izpuste v prihodnje zmanjšali; |
| --- | --- |

29.

vztraja, da ni več sprejemljivo vlagati v elektrarne ali industrijske obrate, za katere je verjetno, da bodo v ozračje izpuščali velike količine CO2, ne da bi razmislili, kako bi te izpuste v prihodnje zmanjšali;

| 30. | poudarja, da po podatkih raziskave Eurobarometra evropski državljani povečini še vedno niso seznanjeni s tehnologijo zajemanja in shranjevanja CO2, vendar je za tiste, ki so z njo seznanjeni, bolj verjetno, da jo bodo podprli; poziva Komisijo in države članice k boljšemu obveščanju, da bi bila javnost bolj seznanjena s to tehnologijo, in meni, da je splošno poznavanje te tehnologije poglavitno za njeno sprejetost v javnosti in za njen uspeh; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da po podatkih raziskave Eurobarometra evropski državljani povečini še vedno niso seznanjeni s tehnologijo zajemanja in shranjevanja CO2, vendar je za tiste, ki so z njo seznanjeni, bolj verjetno, da jo bodo podprli; poziva Komisijo in države članice k boljšemu obveščanju, da bi bila javnost bolj seznanjena s to tehnologijo, in meni, da je splošno poznavanje te tehnologije poglavitno za njeno sprejetost v javnosti in za njen uspeh;

| 31. | ugotavlja, da lahko države članice na različne načine ocenijo določbe direktive CCS, ki zahtevajo, da se pred podelitvijo dovoljenja za obratovanje elektrarne opravi ocena zmogljivosti za zajemanje, transport in shranjevanje; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da lahko države članice na različne načine ocenijo določbe direktive CCS, ki zahtevajo, da se pred podelitvijo dovoljenja za obratovanje elektrarne opravi ocena zmogljivosti za zajemanje, transport in shranjevanje;

| 32. | poziva Komisijo, naj predlaga, da postane v državah članicah, ki so se odločile za uporabo tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2, ustrezna priprava za uvedbo te tehnologije ali drugih ukrepov za znatno zmanjšanje emisij CO2 pogoj za gradnjo vseh novih elektrarn na fosilna goriva in industrijskih obratov z visokimi emisijami, ki presegajo določeno velikost, razen v primeru koničnih elektrarn za zagotavljanje električne energije v obdobjih največjega povpraševanja ali če država članica izpolnjuje zakonodajno zahtevo po objavi načrta, v katerem prikaže, kako bo svoje cilje zmanjšanja emisij CO2 do leta 2050 dosegla brez uporabe tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj predlaga, da postane v državah članicah, ki so se odločile za uporabo tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2, ustrezna priprava za uvedbo te tehnologije ali drugih ukrepov za znatno zmanjšanje emisij CO2 pogoj za gradnjo vseh novih elektrarn na fosilna goriva in industrijskih obratov z visokimi emisijami, ki presegajo določeno velikost, razen v primeru koničnih elektrarn za zagotavljanje električne energije v obdobjih največjega povpraševanja ali če država članica izpolnjuje zakonodajno zahtevo po objavi načrta, v katerem prikaže, kako bo svoje cilje zmanjšanja emisij CO2 do leta 2050 dosegla brez uporabe tehnologije zajemanja in shranjevanja CO2;

| 33. | poziva Komisijo, naj analizira in predloži poročilo o stopnji zajemanja in shranjevanja CO2, ki bi jo bilo treba uvesti do določenih datumov, na primer do leta 2030, da bi znatno prispevali k ciljem zmanjšanja emisij do leta 2050; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj analizira in predloži poročilo o stopnji zajemanja in shranjevanja CO2, ki bi jo bilo treba uvesti do določenih datumov, na primer do leta 2030, da bi znatno prispevali k ciljem zmanjšanja emisij do leta 2050;

Zajemanje in uporaba ogljikovega dioksida

| 34. | pozdravlja različne pobude za uporabo CO2 tako, da bi zmanjšali skupne emisije v ozračje ter oblikovali alternativne proizvode, kot so trajnostna goriva za uporabo v prometu; zlasti poziva Komisijo, naj čim prej oceni potencial varne uporabe CO2, da bi izboljšali pridobivanje nafte in plina v EU; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja različne pobude za uporabo CO2 tako, da bi zmanjšali skupne emisije v ozračje ter oblikovali alternativne proizvode, kot so trajnostna goriva za uporabo v prometu; zlasti poziva Komisijo, naj čim prej oceni potencial varne uporabe CO2, da bi izboljšali pridobivanje nafte in plina v EU;

o

o o

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

35.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 140, 5.6.2009, str. 114.

(2)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 75.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/14

---

P7_TA(2014)0010

Akcijski načrt za e-zdravje za obdobje 2012–2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o akcijskem načrtu za e-zdravje za obdobje 2012–2020 – Inovativno zdravstveno varstvo za 21. stoletje (2013/2061(INI))

(2016/C 482/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. decembra 2012 z naslovom „Akcijski načrt za e-zdravje za obdobje 2012–2020 – Inovativno zdravstveno varstvo za 21. stoletje“ (COM(2012)0736), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. decembra 2012 z naslovom „Akcijski načrt za e-zdravje za obdobje 2012–2020 – Inovativno zdravstveno varstvo za 21. stoletje“ (COM(2012)0736),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. aprila 2004 z naslovom „E-zdravje: izboljšanje zdravstvenega varstva za evropske državljane: akcijski načrt za evropsko območje e-zdravja“ (COM(2004)0356), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. aprila 2004 z naslovom „E-zdravje: izboljšanje zdravstvenega varstva za evropske državljane: akcijski načrt za evropsko območje e-zdravja“ (COM(2004)0356),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 2. julija 2008 o čezmejni medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov (2008/594/ES), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 2. julija 2008 o čezmejni medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov (2008/594/ES),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. novembra 2008 z naslovom „Koristi telemedicine za paciente, zdravstvene sisteme in družbo“ (COM(2008)0689), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. novembra 2008 z naslovom „Koristi telemedicine za paciente, zdravstvene sisteme in družbo“ (COM(2008)0689),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o strategijah e-zdravja iz januarja 2011 z naslovom European countries on their journey towards national eHealth infrastructures (Evropske države na poti k nacionalni infrastrukturi za e-zdravje) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o strategijah e-zdravja iz januarja 2011 z naslovom European countries on their journey towards national eHealth infrastructures (Evropske države na poti k nacionalni infrastrukturi za e-zdravje) (1),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0443/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0443/2013),

| A. | ker je enak dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva za vse mednarodno priznana temeljna pravica, zlasti v EU; |
| --- | --- |

A.

ker je enak dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva za vse mednarodno priznana temeljna pravica, zlasti v EU;

| B. | ker je dostop do sistema zdravstvenega varstva pogosto omejen zaradi finančnih ali regionalnih omejitev (na primer na redko poseljenih območjih), sistemi e-zdravja pa imajo lahko pomembno vlogo pri izboljšanju teh neenakosti; |
| --- | --- |

B.

ker je dostop do sistema zdravstvenega varstva pogosto omejen zaradi finančnih ali regionalnih omejitev (na primer na redko poseljenih območjih), sistemi e-zdravja pa imajo lahko pomembno vlogo pri izboljšanju teh neenakosti;

| C. | ker je zaupanje pacientov v zagotovljene storitve zdravstvenega varstva bistveno za zagotavljanje visokokakovostnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

C.

ker je zaupanje pacientov v zagotovljene storitve zdravstvenega varstva bistveno za zagotavljanje visokokakovostnega zdravstvenega varstva;

| D. | ker člen 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da mora dejavnost Evropske unije dopolnjevati nacionalne politike in biti usmerjena k izboljševanju javnega zdravja, preprečevanju telesnih in duševnih obolenj in bolezni ter odpravljanju vzrokov, ki ogrožajo telesno in duševno zdravje; |
| --- | --- |

D.

ker člen 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da mora dejavnost Evropske unije dopolnjevati nacionalne politike in biti usmerjena k izboljševanju javnega zdravja, preprečevanju telesnih in duševnih obolenj in bolezni ter odpravljanju vzrokov, ki ogrožajo telesno in duševno zdravje;

| E. | ker zato delovanje Unije na področju e-zdravja obsega pomoč vsem pristojnim organom na lokalni, regionalni, nacionalni ali državni ravni pri usklajevanju nacionalnih in čezmejnih prizadevanj in podporo njihovemu delovanju na področjih, kjer lahko posredovanje EU prispeva dodano vrednost, pri čemer je cilj izboljšanje kakovosti življenja državljanov; |
| --- | --- |

E.

ker zato delovanje Unije na področju e-zdravja obsega pomoč vsem pristojnim organom na lokalni, regionalni, nacionalni ali državni ravni pri usklajevanju nacionalnih in čezmejnih prizadevanj in podporo njihovemu delovanju na področjih, kjer lahko posredovanje EU prispeva dodano vrednost, pri čemer je cilj izboljšanje kakovosti življenja državljanov;

| F. | ker gospodarska recesija pomeni reze v nacionalne proračune za zdravstveno varstvo, kar pomeni, da je treba poiskati rešitve za večjo učinkovitost sistemov zdravstvenega varstva in tako zagotoviti njihovo vzdržnost; |
| --- | --- |

F.

ker gospodarska recesija pomeni reze v nacionalne proračune za zdravstveno varstvo, kar pomeni, da je treba poiskati rešitve za večjo učinkovitost sistemov zdravstvenega varstva in tako zagotoviti njihovo vzdržnost;

| G. | ker bi moralo biti e-zdravje stroškovno in splošno učinkovit način zagotavljanja zdravstvenega varstva pacientom s ciljem znižati njihove stroške za medicinsko oskrbo, ne da bi po nepotrebnem obremenjevali sedanje nacionalne sisteme zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

G.

ker bi moralo biti e-zdravje stroškovno in splošno učinkovit način zagotavljanja zdravstvenega varstva pacientom s ciljem znižati njihove stroške za medicinsko oskrbo, ne da bi po nepotrebnem obremenjevali sedanje nacionalne sisteme zdravstvenega varstva;

| H. | ker se bodo neenakosti zaradi digitalne ločnice razširile na zdravstveno varstvo, če se ob širjenju storitev e-zdravja ne bo izboljšal dostop do hitrih internetnih povezav; |
| --- | --- |

H.

ker se bodo neenakosti zaradi digitalne ločnice razširile na zdravstveno varstvo, če se ob širjenju storitev e-zdravja ne bo izboljšal dostop do hitrih internetnih povezav;

| I. | ker se organizacijski in kulturni vidiki zagotavljanja zdravstvenega varstva med državami članicami razlikujejo, kar je bistvenega pomena, zlasti za spodbujanje inovacij; |
| --- | --- |

I.

ker se organizacijski in kulturni vidiki zagotavljanja zdravstvenega varstva med državami članicami razlikujejo, kar je bistvenega pomena, zlasti za spodbujanje inovacij;

| J. | ker se soočamo s številnimi čezmejnimi tveganji za zdravje; |
| --- | --- |

J.

ker se soočamo s številnimi čezmejnimi tveganji za zdravje;

| K. | ker se povečuje mobilnost državljanov znotraj zdravstvenega sistema v njihovi domovini in ker postaja vse bolj običajno, da se pacienti vse pogosteje zdravijo zunaj države stalnega prebivališča; |
| --- | --- |

K.

ker se povečuje mobilnost državljanov znotraj zdravstvenega sistema v njihovi domovini in ker postaja vse bolj običajno, da se pacienti vse pogosteje zdravijo zunaj države stalnega prebivališča;

| L. | ker člen 4(5) Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu določa, da ukrepi Unije ne smejo posegati v zakone in predpise o rabi jezikov v državah članicah; |
| --- | --- |

L.

ker člen 4(5) Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu določa, da ukrepi Unije ne smejo posegati v zakone in predpise o rabi jezikov v državah članicah;

| M. | ker pacientom ne koristi, da se po nepotrebnem ponavljajo klinične preiskave, katerih izidi so že zbrani v njihovih zdravstvenih kartotekah in so na voljo zdravstvenim delavcem, ki jih obravnavajo na različnih krajih; |
| --- | --- |

M.

ker pacientom ne koristi, da se po nepotrebnem ponavljajo klinične preiskave, katerih izidi so že zbrani v njihovih zdravstvenih kartotekah in so na voljo zdravstvenim delavcem, ki jih obravnavajo na različnih krajih;

| N. | ker je informacijsko-komunikacijska tehnologija (IKT) dovolj napredovala za uporabo v sistemih e-zdravja in ker imajo mnoge države članice in države po svetu s tem dobre izkušnje, saj IKT prinaša številne koristi na nacionalni ravni, zlasti kot način za krepitev varnosti pacientov, omogočanje celostnega pristopa k oskrbi pacienta, spodbujanje razvoja posamezniku prilagojene medicine in večjo učinkovitost ter s tem vzdržnost sistemov zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

N.

ker je informacijsko-komunikacijska tehnologija (IKT) dovolj napredovala za uporabo v sistemih e-zdravja in ker imajo mnoge države članice in države po svetu s tem dobre izkušnje, saj IKT prinaša številne koristi na nacionalni ravni, zlasti kot način za krepitev varnosti pacientov, omogočanje celostnega pristopa k oskrbi pacienta, spodbujanje razvoja posamezniku prilagojene medicine in večjo učinkovitost ter s tem vzdržnost sistemov zdravstvenega varstva;

| O. | ker so vseeno potrebne nadaljnje naložbe v raziskave, razvoj, ocenjevanje in spremljanje, da bi zagotovili, da bodo sistemi e-zdravja (vključno z mobilnimi aplikacijami) pripeljali do pozitivnih rezultatov; |
| --- | --- |

O.

ker so vseeno potrebne nadaljnje naložbe v raziskave, razvoj, ocenjevanje in spremljanje, da bi zagotovili, da bodo sistemi e-zdravja (vključno z mobilnimi aplikacijami) pripeljali do pozitivnih rezultatov;

| P. | ker je potrebno sodelovanje strokovnjakov s področja IKT, potrošnikov, pacientov, neformalnih negovalcev, zdravstvenih delavcev na splošno in še posebej zdravnikov ter javnih organov zdravstvenega sektorja; |
| --- | --- |

P.

ker je potrebno sodelovanje strokovnjakov s področja IKT, potrošnikov, pacientov, neformalnih negovalcev, zdravstvenih delavcev na splošno in še posebej zdravnikov ter javnih organov zdravstvenega sektorja;

| Q. | ker so uspešne pobude in projekti e-zdravja, kot sta epSOS in pobuda Virtualni fiziološki človek, pokazali veliko vrednost rešitev e-zdravja; |
| --- | --- |

Q.

ker so uspešne pobude in projekti e-zdravja, kot sta epSOS in pobuda Virtualni fiziološki človek, pokazali veliko vrednost rešitev e-zdravja;

| R. | ker so podatkovne zbirke (na primer računalništvo v oblaku), njihove lokacije in hranjenje pomembni in ker mora biti njihova varnost prednostna naloga; |
| --- | --- |

R.

ker so podatkovne zbirke (na primer računalništvo v oblaku), njihove lokacije in hranjenje pomembni in ker mora biti njihova varnost prednostna naloga;

| S. | ker bi morali biti pravni vidiki in vidiki varstva podatkov v zvezi z e-zdravjem prednostna naloga in ker so zdravstveni podatki pacientov izjemno občutljivi, je treba varstvo podatkov uravnotežiti z dostopom do njih in jasno opredeliti odgovornosti; |
| --- | --- |

S.

ker bi morali biti pravni vidiki in vidiki varstva podatkov v zvezi z e-zdravjem prednostna naloga in ker so zdravstveni podatki pacientov izjemno občutljivi, je treba varstvo podatkov uravnotežiti z dostopom do njih in jasno opredeliti odgovornosti;

| T. | ker so v vseh državah članicah potrebni regulativni okviri v zvezi z e-zdravjem; |
| --- | --- |

T.

ker so v vseh državah članicah potrebni regulativni okviri v zvezi z e-zdravjem;

| U. | ker so potrebne smernice EU za zdravstvene delavce o pravilni uporabi podatkov pacientov; |
| --- | --- |

U.

ker so potrebne smernice EU za zdravstvene delavce o pravilni uporabi podatkov pacientov;

| V. | ker je treba spodbujati, da se bodo v vsej EU uporabljali standardi za oblikovanje sistemov e-zdravja in da bodo ti sistemi interoperabilni v različnih državah članicah, s čimer bo zagotovljena njihova učinkovitost na evropski in čezmejni ravni, hkrati pa bo zagotovljeno, da bodo ukrepi za standardizacijo namenjeni zgolj zagotavljanju interoperabilnosti in ne bodo povzročili, da bo imel en sam akter monopolni položaj; |
| --- | --- |

V.

ker je treba spodbujati, da se bodo v vsej EU uporabljali standardi za oblikovanje sistemov e-zdravja in da bodo ti sistemi interoperabilni v različnih državah članicah, s čimer bo zagotovljena njihova učinkovitost na evropski in čezmejni ravni, hkrati pa bo zagotovljeno, da bodo ukrepi za standardizacijo namenjeni zgolj zagotavljanju interoperabilnosti in ne bodo povzročili, da bo imel en sam akter monopolni položaj;

| W. | ker vsi državljani in zdravstveni delavci nimajo priložnosti za uporabo orodij informacijske tehnologije ali veščin, ki so potrebne za izkoriščanje storitev e-zdravja; |
| --- | --- |

W.

ker vsi državljani in zdravstveni delavci nimajo priložnosti za uporabo orodij informacijske tehnologije ali veščin, ki so potrebne za izkoriščanje storitev e-zdravja;

| X. | ker bi zato in da bi vsem akterjem zagotovili potrebno znanje in spretnosti za sodelovanje v e-zdravju,






  — | zdravstveni delavci morali biti deležni poklicnega usposabljanja (tudi kot del nenehnega strokovnega razvoja) o uporabi IKT v sistemih zdravstvenega varstva, |
| --- | --- | --- |

X.

ker bi zato in da bi vsem akterjem zagotovili potrebno znanje in spretnosti za sodelovanje v e-zdravju,

—

zdravstveni delavci morali biti deležni poklicnega usposabljanja (tudi kot del nenehnega strokovnega razvoja) o uporabi IKT v sistemih zdravstvenega varstva,

| — | pacientom in neformalnim negovalcem pa bi bilo treba pri uporabi te tehnologije zagotoviti pomoč; |
| --- | --- |

—

pacientom in neformalnim negovalcem pa bi bilo treba pri uporabi te tehnologije zagotoviti pomoč;

| Y. | ker so ženske zaradi daljše pričakovane življenjske dobe in večje dovzetnosti za nekatere bolezni bolj izpostavljene kroničnim in degenerativnim boleznim kot moški; |
| --- | --- |

Y.

ker so ženske zaradi daljše pričakovane življenjske dobe in večje dovzetnosti za nekatere bolezni bolj izpostavljene kroničnim in degenerativnim boleznim kot moški;

| Z. | ker kronično bolni pacienti potrebujejo multidisciplinaren pristop; |
| --- | --- |

Z.

ker kronično bolni pacienti potrebujejo multidisciplinaren pristop;

| AA. | ker lahko rešitve e-zdravja izboljšajo dobro počutje pacientov, zlasti kronično bolnih, saj jih je tako lažje zdraviti na domu; |
| --- | --- |

AA.

ker lahko rešitve e-zdravja izboljšajo dobro počutje pacientov, zlasti kronično bolnih, saj jih je tako lažje zdraviti na domu;

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „E-zdravje za obdobje 2012–2020: Inovativno zdravstveno varstvo za 21. stoletje“, ki z uvedbo novih ukrepov nadgrajuje akcijski načrt za e-zdravje iz leta 2004, zlasti kar zadeva boljši dostop do zdravstvenih storitev, manjše zdravstvene stroške in večjo enakost med evropskimi državljani; poziva Komisijo, naj nadaljuje delo za široko sprejetje e-zdravja po vsej EU; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „E-zdravje za obdobje 2012–2020: Inovativno zdravstveno varstvo za 21. stoletje“, ki z uvedbo novih ukrepov nadgrajuje akcijski načrt za e-zdravje iz leta 2004, zlasti kar zadeva boljši dostop do zdravstvenih storitev, manjše zdravstvene stroške in večjo enakost med evropskimi državljani; poziva Komisijo, naj nadaljuje delo za široko sprejetje e-zdravja po vsej EU;

| 2. | meni, da ima e-zdravje kljub pomanjkljivostim velike možnosti in bi lahko koristilo zdravstvenim delavcem, pacientom, neformalnim negovalcem in tudi pristojnim organom; |
| --- | --- |

2.

meni, da ima e-zdravje kljub pomanjkljivostim velike možnosti in bi lahko koristilo zdravstvenim delavcem, pacientom, neformalnim negovalcem in tudi pristojnim organom;

| 3. | poudarja možnosti, da bi aplikacije e-zdravja omogočile decentralizirano politiko zdravstvenega varstva na regionalni ali lokalni ravni ter njeno prilagajanje lokalnim potrebam in razlikam; |
| --- | --- |

3.

poudarja možnosti, da bi aplikacije e-zdravja omogočile decentralizirano politiko zdravstvenega varstva na regionalni ali lokalni ravni ter njeno prilagajanje lokalnim potrebam in razlikam;

| 4. | meni, da je treba poskrbeti za potrebna orodja za zajemanje javnih podatkov v realnem času, ki bodo omogočila boljše razumevanje koristi in tveganj, napovedovanje neželenih dogodkov in učinkovitejše ocenjevanje zdravstvene tehnologije; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba poskrbeti za potrebna orodja za zajemanje javnih podatkov v realnem času, ki bodo omogočila boljše razumevanje koristi in tveganj, napovedovanje neželenih dogodkov in učinkovitejše ocenjevanje zdravstvene tehnologije;

| 5. | poudarja, da morajo biti aplikacije e-zdravja dostopne vsem in da bi morala biti dostopnost pri razvijanju vsakega produkta ali programske aplikacije obvezen pogoj, da bi preprečili neenakost glede dostopa; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da morajo biti aplikacije e-zdravja dostopne vsem in da bi morala biti dostopnost pri razvijanju vsakega produkta ali programske aplikacije obvezen pogoj, da bi preprečili neenakost glede dostopa;

| 6. | priporoča sprejetje ukrepov, ki so potrebni za premostitev digitalne vrzeli med različnimi regijami držav članic in ki bodo zagotovili, da dostopnost in uporaba storitev e-zdravja ne bosta povzročili socialnih ali ozemeljskih razlik in da bodo te storitve v enaki meri koristili vsi državljani EU, tudi pacienti, ki ne poznajo tehnologije IKT, in tisti, ki bi bili sicer izključeni iz sistemov zdravstvenega varstva ali deležni nezadostne oskrbe; |
| --- | --- |

6.

priporoča sprejetje ukrepov, ki so potrebni za premostitev digitalne vrzeli med različnimi regijami držav članic in ki bodo zagotovili, da dostopnost in uporaba storitev e-zdravja ne bosta povzročili socialnih ali ozemeljskih razlik in da bodo te storitve v enaki meri koristili vsi državljani EU, tudi pacienti, ki ne poznajo tehnologije IKT, in tisti, ki bi bili sicer izključeni iz sistemov zdravstvenega varstva ali deležni nezadostne oskrbe;

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj ženskam zagotovijo enake možnosti dostopa do področja e-zdravja, ne samo kot pacientkam, ampak tudi kot poklicnim ali nepoklicnim negovalkam, strokovnjakinjam s področja IKT ter oblikovalkam politike; poudarja, da so ženske vse svoje življenje vključene v zdravstveni sektor na vseh ravneh; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo in države članice, naj ženskam zagotovijo enake možnosti dostopa do področja e-zdravja, ne samo kot pacientkam, ampak tudi kot poklicnim ali nepoklicnim negovalkam, strokovnjakinjam s področja IKT ter oblikovalkam politike; poudarja, da so ženske vse svoje življenje vključene v zdravstveni sektor na vseh ravneh;

| 8. | poziva Komisijo, naj spodbuja storitve e-zdravja, namenjene svojcem, ki (neformalno) zagotavljajo nego, da bi jim ponudili podporo pri pogosto težavnih negovalnih opravilih in jim omogočili najboljšo mogočo nego; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj spodbuja storitve e-zdravja, namenjene svojcem, ki (neformalno) zagotavljajo nego, da bi jim ponudili podporo pri pogosto težavnih negovalnih opravilih in jim omogočili najboljšo mogočo nego;

| 9. | poudarja, da je sprejemanje „kulture e-zdravja“ s strani zdravstvenih delavcev bistvenega pomena, prav tako pa tudi ustvarjanje razmer za večjo vlogo pacientov in njihovo zaupanje v e-zdravje; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je sprejemanje „kulture e-zdravja“ s strani zdravstvenih delavcev bistvenega pomena, prav tako pa tudi ustvarjanje razmer za večjo vlogo pacientov in njihovo zaupanje v e-zdravje;

| 10. | v zvezi s tem poudarja, da je treba pri razvoju in izvajanju akcijskega načrta za e-zdravje okrepiti vlogo zdravstvenih delavcev ter pacientov in njihovih organizacij; |
| --- | --- |

10.

v zvezi s tem poudarja, da je treba pri razvoju in izvajanju akcijskega načrta za e-zdravje okrepiti vlogo zdravstvenih delavcev ter pacientov in njihovih organizacij;

| 11. | še posebej poudarja, da je treba pacientom zagotoviti možnost vpogleda v podatke o njihovem zdravju in njihovo uporabo, in zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo zdravstveno pismenost pacientov ter tako omogočijo učinkovito izvajanje orodij e-zdravja; |
| --- | --- |

11.

še posebej poudarja, da je treba pacientom zagotoviti možnost vpogleda v podatke o njihovem zdravju in njihovo uporabo, in zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo zdravstveno pismenost pacientov ter tako omogočijo učinkovito izvajanje orodij e-zdravja;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo digitalnemu opismenjevanju in tehnološkemu usposabljanju ter tako zagotovijo, da bodo orodja e-zdravja, zlasti telemedicina, resnično učinkovita in dostopna vsemu prebivalstvu; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo digitalnemu opismenjevanju in tehnološkemu usposabljanju ter tako zagotovijo, da bodo orodja e-zdravja, zlasti telemedicina, resnično učinkovita in dostopna vsemu prebivalstvu;

| 13. | meni, da je predlagano znižanje sredstev za instrument za povezovanje Evrope za širokopasovne in digitalne storitve obžalovanja vredno, zlasti glede na sedanjo krizo konkurenčnosti v Uniji; upa, da bo to področje v okviru programa Obzorje 2020 še naprej financirano; spodbuja lokalne in regionalne oblasti, naj uporabljajo sklade EU za financiranje e-zdravja, ne da bi zato zmanjševale sredstva za tradicionalne zdravstvene storitve in denimo zapirale bolnišnice v lasti skupnosti, in naj si delijo znanje o „zdravstveni pismenosti“; |
| --- | --- |

13.

meni, da je predlagano znižanje sredstev za instrument za povezovanje Evrope za širokopasovne in digitalne storitve obžalovanja vredno, zlasti glede na sedanjo krizo konkurenčnosti v Uniji; upa, da bo to področje v okviru programa Obzorje 2020 še naprej financirano; spodbuja lokalne in regionalne oblasti, naj uporabljajo sklade EU za financiranje e-zdravja, ne da bi zato zmanjševale sredstva za tradicionalne zdravstvene storitve in denimo zapirale bolnišnice v lasti skupnosti, in naj si delijo znanje o „zdravstveni pismenosti“;

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo finančne, človeške in materialne vire, ki so potrebni za zagotovitev, da dostopnost storitev e-zdravja in njihova uporaba ne bosta stopnjevali teritorialnih razlik, ki že vplivajo na dostop do obstoječih storitev IKT; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo finančne, človeške in materialne vire, ki so potrebni za zagotovitev, da dostopnost storitev e-zdravja in njihova uporaba ne bosta stopnjevali teritorialnih razlik, ki že vplivajo na dostop do obstoječih storitev IKT;

| 15. | poziva zlasti pristojne organe v državah članicah, naj v celoti izkoristijo strukturne sklade EU za izboljšanje internetnih povezav in zmanjšanje digitalne ločnice; |
| --- | --- |

15.

poziva zlasti pristojne organe v državah članicah, naj v celoti izkoristijo strukturne sklade EU za izboljšanje internetnih povezav in zmanjšanje digitalne ločnice;

| 16. | poziva Komisijo, naj ta prizadevanja podpre z Evropsko digitalno agendo, omogoči, da se bodo v ta namen uporabljali navedeni skladi in pri tem pripravi jasne smernice o financiranju za neposredno podporo sektorjem IKT in zdravstvenim sektorjem ter še naprej sodeluje s telekomunikacijskimi operaterji, da bi spodbudila pokritost s širokopasovnimi povezavami; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj ta prizadevanja podpre z Evropsko digitalno agendo, omogoči, da se bodo v ta namen uporabljali navedeni skladi in pri tem pripravi jasne smernice o financiranju za neposredno podporo sektorjem IKT in zdravstvenim sektorjem ter še naprej sodeluje s telekomunikacijskimi operaterji, da bi spodbudila pokritost s širokopasovnimi povezavami;

| 17. | poziva Komisijo in države članice, naj za starejše in invalide razvijejo dostopna in uporabniku prijazna orodja e-zdravja; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in države članice, naj za starejše in invalide razvijejo dostopna in uporabniku prijazna orodja e-zdravja;

| 18. | poziva Komisijo, naj spodbuja rešitve e-zdravja za osamljene ženske, ne le tiste, ki živijo v odročnih območjih, temveč tudi tiste, ki so prisiljene biti doma, bodisi zaradi omejene gibljivosti bodisi (socialne) podporne mreže, ki jo potrebujejo za ohranjanje zdravja in dobrega počutja; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj spodbuja rešitve e-zdravja za osamljene ženske, ne le tiste, ki živijo v odročnih območjih, temveč tudi tiste, ki so prisiljene biti doma, bodisi zaradi omejene gibljivosti bodisi (socialne) podporne mreže, ki jo potrebujejo za ohranjanje zdravja in dobrega počutja;

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj prevzamejo večji del pri povezovanju različnih zainteresiranih strani, da bi si lahko izmenjavali izkušnje in zglede najboljše prakse; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in države članice, naj prevzamejo večji del pri povezovanju različnih zainteresiranih strani, da bi si lahko izmenjavali izkušnje in zglede najboljše prakse;

| 20. | glede na navedeno poziva k vzpostavitvi platforme za sodelovanje v raziskavah med pacienti, predstavniki akademskega sveta, industrijo in strokovnjaki, da bi zagotovili izvajanje učinkovite in vključujoče politike e-zdravja; |
| --- | --- |

20.

glede na navedeno poziva k vzpostavitvi platforme za sodelovanje v raziskavah med pacienti, predstavniki akademskega sveta, industrijo in strokovnjaki, da bi zagotovili izvajanje učinkovite in vključujoče politike e-zdravja;

| 21. | poudarja, da so za razvoj aplikacij e-zdravja, vključno z uporabo in ponovno uporabo zdravstvenih podatkov, potrebni ukrepi v zvezi z zaupnostjo, varstvom podatkov, odgovornostjo in povračilom stroškov, da bi se zagotovila zaščita občutljivih podatkov pred vdori v računalniške sisteme, nezakonito prodajo podatkov ali drugimi oblikami zlorab; v zvezi s tem pozdravlja namero Komisije, da izvede študijo o pravnih vidikih storitev e-zdravstva; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da so za razvoj aplikacij e-zdravja, vključno z uporabo in ponovno uporabo zdravstvenih podatkov, potrebni ukrepi v zvezi z zaupnostjo, varstvom podatkov, odgovornostjo in povračilom stroškov, da bi se zagotovila zaščita občutljivih podatkov pred vdori v računalniške sisteme, nezakonito prodajo podatkov ali drugimi oblikami zlorab; v zvezi s tem pozdravlja namero Komisije, da izvede študijo o pravnih vidikih storitev e-zdravstva;

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj predstavijo smernice in zakonodajne predloge za odpravo obstoječih pravnih vrzeli, zlasti glede odgovornosti in obveznosti, in zagotovijo učinkovito uporabo sistema e-zdravja po vsej Evropski uniji; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo in države članice, naj predstavijo smernice in zakonodajne predloge za odpravo obstoječih pravnih vrzeli, zlasti glede odgovornosti in obveznosti, in zagotovijo učinkovito uporabo sistema e-zdravja po vsej Evropski uniji;

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo smernice in zakonodajo o pravnih vidikih in vidikih varstva podatkov v zvezi z e-zdravjem, zlasti zakonodajo, ki bo omogočila varno izmenjavo, obdelavo in analizo podatkov, da se bo varstvo podatkov uravnotežilo z dostopom do njih; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo smernice in zakonodajo o pravnih vidikih in vidikih varstva podatkov v zvezi z e-zdravjem, zlasti zakonodajo, ki bo omogočila varno izmenjavo, obdelavo in analizo podatkov, da se bo varstvo podatkov uravnotežilo z dostopom do njih;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dobro upravljanje delovanja zdravstvenih informacij na internetu; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dobro upravljanje delovanja zdravstvenih informacij na internetu;

| 25. | poudarja, da je treba zdravnikom, drugim zdravstvenim delavcem, pacientom in neformalnim negovalcem zagotavljati stalno specializirano pomoč in usposabljanje o e-zdravju, da bi pripomogli k razvijanju njihove digitalne pismenosti in s tem k čim boljšemu izkoriščanju storitev e-zdravja brez stopnjevanja socialnih ali teritorialnih razlik; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba zdravnikom, drugim zdravstvenim delavcem, pacientom in neformalnim negovalcem zagotavljati stalno specializirano pomoč in usposabljanje o e-zdravju, da bi pripomogli k razvijanju njihove digitalne pismenosti in s tem k čim boljšemu izkoriščanju storitev e-zdravja brez stopnjevanja socialnih ali teritorialnih razlik;

| 26. | meni, da bi bilo treba pri podpori in usposabljanju dajati prednost:






  1) | usposabljanju o uporabi orodij IKT in e-zdravju za nadgradnjo ustreznih veščin, ki jih potrebujejo zdravstveni delavci; s tem namenom bi bilo treba študente in mlade strokovnjake usposabljati v skladu s posodobljenimi učnimi načrti v zvezi z e-zdravjem; |
| --- | --- | --- |

26.

meni, da bi bilo treba pri podpori in usposabljanju dajati prednost:

1)

usposabljanju o uporabi orodij IKT in e-zdravju za nadgradnjo ustreznih veščin, ki jih potrebujejo zdravstveni delavci; s tem namenom bi bilo treba študente in mlade strokovnjake usposabljati v skladu s posodobljenimi učnimi načrti v zvezi z e-zdravjem;

| 2) | računalniški pismenosti in ozaveščanju o storitvah e-zdravja za paciente na nacionalni in čezmejni ravni; |
| --- | --- |

2)

računalniški pismenosti in ozaveščanju o storitvah e-zdravja za paciente na nacionalni in čezmejni ravni;

| 27. | priporoča, da se mnenja zdravnikov in drugih zdravstvenih delavcev ter mnenja organizacij pacientov upoštevajo ne le pri razvoju aplikacij e-zdravja, temveč tudi pri njihovem ocenjevanju in spremljanju; |
| --- | --- |

27.

priporoča, da se mnenja zdravnikov in drugih zdravstvenih delavcev ter mnenja organizacij pacientov upoštevajo ne le pri razvoju aplikacij e-zdravja, temveč tudi pri njihovem ocenjevanju in spremljanju;

| 28. | poudarja, da je pomembno ohranjati človeško razsežnost v zdravstvenem varstvu, zlasti ker se prebivalstvo stara in je zato vedno težje razlikovati med medicinskim in socialnim vidikom; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da tehnologija e-zdravja ne bo nadomestila na zaupanju temelječega odnosa med pacienti in zdravstvenimi delavci; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je pomembno ohranjati človeško razsežnost v zdravstvenem varstvu, zlasti ker se prebivalstvo stara in je zato vedno težje razlikovati med medicinskim in socialnim vidikom; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da tehnologija e-zdravja ne bo nadomestila na zaupanju temelječega odnosa med pacienti in zdravstvenimi delavci;

| 29. | poziva države članice in Komisijo, naj začnejo kampanje usposabljanja za ozaveščanje o e-zdravju in računalniško opismenjevanje (in pri tem upoštevajo socialne in teritorialne neenakosti) s ciljem premostiti pomanjkanje znanja in zaupanja med pacienti, državljani in zdravstvenimi delavci; meni, da bi morale biti te kampanje prilagojene socialni skupini, ki so ji namenjene, saj sta obveščenost in dejavno sodelovanje državljanov poglavitna dejavnika za učinkovito delovanje novih modelov zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice in Komisijo, naj začnejo kampanje usposabljanja za ozaveščanje o e-zdravju in računalniško opismenjevanje (in pri tem upoštevajo socialne in teritorialne neenakosti) s ciljem premostiti pomanjkanje znanja in zaupanja med pacienti, državljani in zdravstvenimi delavci; meni, da bi morale biti te kampanje prilagojene socialni skupini, ki so ji namenjene, saj sta obveščenost in dejavno sodelovanje državljanov poglavitna dejavnika za učinkovito delovanje novih modelov zdravstvenih storitev;

| 30. | spodbuja države članice, naj okrepijo sodelovanje na področju e-zdravja tako na nacionalni in regionalni kot čezmejni ravni, da bodo lahko naprednejše države s tega področja svoje znanje posredovale manj izkušenim; |
| --- | --- |

30.

spodbuja države članice, naj okrepijo sodelovanje na področju e-zdravja tako na nacionalni in regionalni kot čezmejni ravni, da bodo lahko naprednejše države s tega področja svoje znanje posredovale manj izkušenim;

| 31. | poziva države članice, naj svoje izkušnje, znanje in zglede dobre prakse izmenjujejo med seboj, s Komisijo in z zainteresiranimi stranmi, da bi dosegli večjo učinkovitost na pacienta osredotočenih sistemov e-zdravja; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj svoje izkušnje, znanje in zglede dobre prakse izmenjujejo med seboj, s Komisijo in z zainteresiranimi stranmi, da bi dosegli večjo učinkovitost na pacienta osredotočenih sistemov e-zdravja;

| 32. | poudarja, da bi morale države članice pri tem še naprej sodelovati prek elektronskih platform, ki jim omogočajo, da si izmenjavajo zglede dobre prakse v zvezi s sistemi in rešitvami e-zdravja, in da bi morale tako Komisija kot države članice podpirati povezovanje med različnimi projekti e-zdravja v EU; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da bi morale države članice pri tem še naprej sodelovati prek elektronskih platform, ki jim omogočajo, da si izmenjavajo zglede dobre prakse v zvezi s sistemi in rešitvami e-zdravja, in da bi morale tako Komisija kot države članice podpirati povezovanje med različnimi projekti e-zdravja v EU;

| 33. | poudarja možnosti, ki jih pacientom ponujajo aplikacije za mobilne naprave, zlasti kronično bolnim, in spodbuja razvoj aplikacij, ki so posebej namenjene zdravju in z medicinsko preverjeno vsebino; |
| --- | --- |

33.

poudarja možnosti, ki jih pacientom ponujajo aplikacije za mobilne naprave, zlasti kronično bolnim, in spodbuja razvoj aplikacij, ki so posebej namenjene zdravju in z medicinsko preverjeno vsebino;

| 34. | poziva Komisijo, naj za mobilne naprave predloži „akcijski načrt za m-zdravje“, ki bi moral vključevati smernice za nadzor trga aplikacij mobilnega zdravja, da bi zagotovili varstvo podatkov in zanesljivost zagotovljenih zdravstvenih informacij ter jamčili, da se bodo aplikacije razvijale pod ustreznim medicinskim nadzorom; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj za mobilne naprave predloži „akcijski načrt za m-zdravje“, ki bi moral vključevati smernice za nadzor trga aplikacij mobilnega zdravja, da bi zagotovili varstvo podatkov in zanesljivost zagotovljenih zdravstvenih informacij ter jamčili, da se bodo aplikacije razvijale pod ustreznim medicinskim nadzorom;

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo standarde za mobilne aplikacije, povezane z zdravjem, da bi zagotovili točno posredovanje informacij in odpravili pravne nejasnosti in pomanjkljivo preglednost v zvezi z uporabo podatkov, ki se v teh aplikacijah zbirajo; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo standarde za mobilne aplikacije, povezane z zdravjem, da bi zagotovili točno posredovanje informacij in odpravili pravne nejasnosti in pomanjkljivo preglednost v zvezi z uporabo podatkov, ki se v teh aplikacijah zbirajo;

| 36. | spodbuja Komisijo in države članice, naj nadaljujejo delo v okviru pilotnih projektov, kot so projekta epSOS in Renewing health in/ali pobuda Virtualni fiziološki človek, da bi zagotovili interoperabilnost na evropski ravni, in naj še naprej spodbujajo inovativne rešitve za oskrbo, osredotočeno na posameznika, vključno z naprednim modeliranjem in simulacijami, ki so potrebne za dosego ciljev prediktivne in posamezniku prilagojene medicine; |
| --- | --- |

36.

spodbuja Komisijo in države članice, naj nadaljujejo delo v okviru pilotnih projektov, kot so projekta epSOS in Renewing health in/ali pobuda Virtualni fiziološki človek, da bi zagotovili interoperabilnost na evropski ravni, in naj še naprej spodbujajo inovativne rešitve za oskrbo, osredotočeno na posameznika, vključno z naprednim modeliranjem in simulacijami, ki so potrebne za dosego ciljev prediktivne in posamezniku prilagojene medicine;

| 37. | poudarja, da je organizacija zdravstvenih sistemov v pristojnosti organov v državah članicah; vseeno poziva Komisijo, naj pri oblikovanju svoje politike in obravnavanju nasprotujočih si prednostnih nalog v e-zdravju še naprej sodeluje z zdravstvenimi delavci, organizacijami pacientov, drugimi zainteresiranimi stranmi in pristojnimi organi, pri tem pa upošteva, da je glavna prednostna naloga dostop pacientov do učinkovitega in cenovno dostopnega sistema e-zdravja; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je organizacija zdravstvenih sistemov v pristojnosti organov v državah članicah; vseeno poziva Komisijo, naj pri oblikovanju svoje politike in obravnavanju nasprotujočih si prednostnih nalog v e-zdravju še naprej sodeluje z zdravstvenimi delavci, organizacijami pacientov, drugimi zainteresiranimi stranmi in pristojnimi organi, pri tem pa upošteva, da je glavna prednostna naloga dostop pacientov do učinkovitega in cenovno dostopnega sistema e-zdravja;

| 38. | poudarja, da e-zdravje ustvarja nova delovna mesta v medicini, raziskovanju in storitvah, povezanih z zdravjem, zato poziva Komisijo, naj spodbuja nacionalne organe k izkoriščanju sredstev EU za financiranje programov e-zdravja in odpravljanje čezmejnih tveganj za zdravje; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da e-zdravje ustvarja nova delovna mesta v medicini, raziskovanju in storitvah, povezanih z zdravjem, zato poziva Komisijo, naj spodbuja nacionalne organe k izkoriščanju sredstev EU za financiranje programov e-zdravja in odpravljanje čezmejnih tveganj za zdravje;

| 39. | poziva države članice, naj posebno pozornost namenijo uravnoteženi zastopanosti spolov pri izobraževanju, usposabljanju in zaposlovanju v sektorjih raziskovanja, zdravstva, medicine in tehnologije IKT, saj je akcijski načrt za e-zdravje namenjen ustvarjanju novih delovnih mest v vseh teh sektorjih; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj posebno pozornost namenijo uravnoteženi zastopanosti spolov pri izobraževanju, usposabljanju in zaposlovanju v sektorjih raziskovanja, zdravstva, medicine in tehnologije IKT, saj je akcijski načrt za e-zdravje namenjen ustvarjanju novih delovnih mest v vseh teh sektorjih;

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri razvoju vzdržnih modelov financiranja za storitve e-zdravja znotraj nacionalnih proračunskih sredstev za zdravstvo in se pri tem posvetujejo z drugimi zainteresiranimi stranmi, kot so skladi zdravstvenega zavarovanja, nacionalne zdravstvene ustanove, zdravstveni delavci in organizacije pacientov; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri razvoju vzdržnih modelov financiranja za storitve e-zdravja znotraj nacionalnih proračunskih sredstev za zdravstvo in se pri tem posvetujejo z drugimi zainteresiranimi stranmi, kot so skladi zdravstvenega zavarovanja, nacionalne zdravstvene ustanove, zdravstveni delavci in organizacije pacientov;

| 41. | poudarja, da inovacije na področju e-zdravja ustvarjajo poslovne priložnosti in prispevajo k rasti v prihodnosti; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da inovacije na področju e-zdravja ustvarjajo poslovne priložnosti in prispevajo k rasti v prihodnosti;

| 42. | poudarja, da je treba okrepiti raziskovanje sistemov e-zdravja, pri čemer stroški raziskav ne smejo neposredno vplivati na ceno storitev; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je treba okrepiti raziskovanje sistemov e-zdravja, pri čemer stroški raziskav ne smejo neposredno vplivati na ceno storitev;

| 43. | poziva Komisijo, naj v prihodnjih okvirnih programih za raziskave in razvoj nameni sredstva e-zdravju; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj v prihodnjih okvirnih programih za raziskave in razvoj nameni sredstva e-zdravju;

| 44. | poudarja, da je treba malim in srednjim podjetjem zagotoviti ustrezno podporo, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje na področju e-zdravja, izboljšali dostop malih in srednjih podjetij do trga na tem področju ter zagotovili, da bodo prispevala k socialni in teritorialni koheziji; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je treba malim in srednjim podjetjem zagotoviti ustrezno podporo, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje na področju e-zdravja, izboljšali dostop malih in srednjih podjetij do trga na tem področju ter zagotovili, da bodo prispevala k socialni in teritorialni koheziji;

| 45. | zato poziva Komisijo, naj podpre in spodbudi projekte e-zdravja malih in srednjih podjetij z določitvijo smernic o trgu e-zdravja ter izboljšanjem sodelovanja teh podjetij z zainteresiranimi stranmi, raziskovalnimi ustanovami in zdravstvenimi zavarovalnicami, da bi oblikovali inovacije za ponudnike zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

45.

zato poziva Komisijo, naj podpre in spodbudi projekte e-zdravja malih in srednjih podjetij z določitvijo smernic o trgu e-zdravja ter izboljšanjem sodelovanja teh podjetij z zainteresiranimi stranmi, raziskovalnimi ustanovami in zdravstvenimi zavarovalnicami, da bi oblikovali inovacije za ponudnike zdravstvenih storitev;

| 46. | poudarja potrebo po preglednosti in konkurenčnosti, ko gre za mala in srednja podjetja, ki razvijajo orodja IKT, da se zagotovijo dostopne cene orodij e-zdravja; |
| --- | --- |

46.

poudarja potrebo po preglednosti in konkurenčnosti, ko gre za mala in srednja podjetja, ki razvijajo orodja IKT, da se zagotovijo dostopne cene orodij e-zdravja;

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo podatkovne standarde za zbiranje, izmenjavo in poročanje o čezmejnih vprašanjih, povezanih z zdravjem; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo podatkovne standarde za zbiranje, izmenjavo in poročanje o čezmejnih vprašanjih, povezanih z zdravjem;

| 48. | spodbuja Komisijo in države članice, naj si skupaj s pacienti in drugimi zainteresiranimi stranmi prizadevajo za opredelitev orodij in modelov e-zdravja, ki bodo podprli izvajanje ali uporabo člena 12 Direktive 2011/24/EU, v katerem je obravnavan razvoj evropskih referenčnih mrež med izvajalci zdravstvenih storitev in strokovnimi centri; |
| --- | --- |

48.

spodbuja Komisijo in države članice, naj si skupaj s pacienti in drugimi zainteresiranimi stranmi prizadevajo za opredelitev orodij in modelov e-zdravja, ki bodo podprli izvajanje ali uporabo člena 12 Direktive 2011/24/EU, v katerem je obravnavan razvoj evropskih referenčnih mrež med izvajalci zdravstvenih storitev in strokovnimi centri;

| 49. | spodbuja Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za izvajanje člena 14 Direktive 2011/24/EU o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu, s katerim se vzpostavlja mreža e-zdravja; |
| --- | --- |

49.

spodbuja Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za izvajanje člena 14 Direktive 2011/24/EU o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu, s katerim se vzpostavlja mreža e-zdravja;

| 50. | poziva Komisijo, naj omogoči članstvo v mreži e-zdravja, vzpostavljeni z Direktivo 2011/24/EU, vsem regionalnim organom, ki so pristojni za aplikacije e-zdravja; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj omogoči članstvo v mreži e-zdravja, vzpostavljeni z Direktivo 2011/24/EU, vsem regionalnim organom, ki so pristojni za aplikacije e-zdravja;

| 51. | poudarja potrebo po etičnem kodeksu ravnanja za čezmejne dejavnosti brez poseganja v načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

51.

poudarja potrebo po etičnem kodeksu ravnanja za čezmejne dejavnosti brez poseganja v načelo subsidiarnosti;

| 52. | poudarja, da je bistveno, da lahko pacienti dostopajo do lastnih osebnih zdravstvenih podatkov; želi poudariti, da bi morali biti pacienti vedno jasno in pregledno obveščeni o tem, kako se podatki obdelujejo, potem ko so predhodno dali soglasje za njihovo uporabo; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je bistveno, da lahko pacienti dostopajo do lastnih osebnih zdravstvenih podatkov; želi poudariti, da bi morali biti pacienti vedno jasno in pregledno obveščeni o tem, kako se podatki obdelujejo, potem ko so predhodno dali soglasje za njihovo uporabo;

| 53. | poziva Komisijo in države članice, naj uporabljajo standarde za obdelavo osebnih podatkov, povezanih z zdravjem, ki so določeni v predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, ko bo ta uredba začela veljati; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo in države članice, naj uporabljajo standarde za obdelavo osebnih podatkov, povezanih z zdravjem, ki so določeni v predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, ko bo ta uredba začela veljati;

| 54. | opozarja, da je treba uporabljati mednarodne standarde za modeliranje in izmenjavo informacij v vseh državah članicah, pripraviti mednarodne kodekse za strokovne delavce v e-zdravju ter harmonizirati ustrezne opredelitve; |
| --- | --- |

54.

opozarja, da je treba uporabljati mednarodne standarde za modeliranje in izmenjavo informacij v vseh državah članicah, pripraviti mednarodne kodekse za strokovne delavce v e-zdravju ter harmonizirati ustrezne opredelitve;

| 55. | v zvezi s tem pozdravlja mednarodno sodelovanje, ki poteka s Svetovno zdravstveno organizacijo in OECD; |
| --- | --- |

55.

v zvezi s tem pozdravlja mednarodno sodelovanje, ki poteka s Svetovno zdravstveno organizacijo in OECD;

| 56. | pozdravlja sodelovanje med EU in ZDA na področju e-zdravja, ki ga zaznamujejo stalni skupni projekti, na primer tisti, ki so bili razviti v okviru memoranduma o soglasju o sodelovanju v zvezi z zdravstvenimi informacijsko-komunikacijskimi tehnologijami, kar vključuje zlasti skupni načrt Evropske komisije in ameriškega ministrstva za zdravje in človeške vire za razvoj mednarodno priznanih standardov interoperabilnosti in specifikacij za izvajanje interoperabilnosti za elektronske zdravstvene informacijske sisteme; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja sodelovanje med EU in ZDA na področju e-zdravja, ki ga zaznamujejo stalni skupni projekti, na primer tisti, ki so bili razviti v okviru memoranduma o soglasju o sodelovanju v zvezi z zdravstvenimi informacijsko-komunikacijskimi tehnologijami, kar vključuje zlasti skupni načrt Evropske komisije in ameriškega ministrstva za zdravje in človeške vire za razvoj mednarodno priznanih standardov interoperabilnosti in specifikacij za izvajanje interoperabilnosti za elektronske zdravstvene informacijske sisteme;

| 57. | poudarja, da je treba zagotoviti tehnično standardizacijo in interoperabilnost rešitev, ki jih omogoča IKT, in izmenjave podatkov na vseh ravneh evropskih zdravstvenih sistemov, obenem pa razviti smernice za interoperabilnost teh sistemov v vsej EU; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je treba zagotoviti tehnično standardizacijo in interoperabilnost rešitev, ki jih omogoča IKT, in izmenjave podatkov na vseh ravneh evropskih zdravstvenih sistemov, obenem pa razviti smernice za interoperabilnost teh sistemov v vsej EU;

| 58. | poudarja, da je pomembno zagotoviti interoperabilnost med programskimi aplikacijami, ki jih uporabljajo pacienti, in tistimi, ki jih uporabljajo zdravniki, da bi dosegli boljše rezultate in izboljšali komunikacijo; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da je pomembno zagotoviti interoperabilnost med programskimi aplikacijami, ki jih uporabljajo pacienti, in tistimi, ki jih uporabljajo zdravniki, da bi dosegli boljše rezultate in izboljšali komunikacijo;

| 59. | pozdravlja, da namerava Komisija do leta 2015 predlagati okvir za interoperabilnost e-zdravja, in na to gleda kot na zelo pomemben korak h krepitvi vloge pacientov v e-zdravju; meni, da je treba v ta okvir vključiti pripravo standardiziranega poročanja v zdravstvenih kartotekah, pa tudi podporo za razvoj medicinskih pripomočkov, vključno s funkcijo za samodejno elektronsko shranjevanje zdravstvenih kartotek; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja, da namerava Komisija do leta 2015 predlagati okvir za interoperabilnost e-zdravja, in na to gleda kot na zelo pomemben korak h krepitvi vloge pacientov v e-zdravju; meni, da je treba v ta okvir vključiti pripravo standardiziranega poročanja v zdravstvenih kartotekah, pa tudi podporo za razvoj medicinskih pripomočkov, vključno s funkcijo za samodejno elektronsko shranjevanje zdravstvenih kartotek;

| 60. | poudarja, da je treba v celoti zagotoviti spoštovanje kulturne in jezikovne raznolikosti Evropske unije, kar zadeva tehnično standardizacijo in interoperabilnost evropskih sistemov zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je treba v celoti zagotoviti spoštovanje kulturne in jezikovne raznolikosti Evropske unije, kar zadeva tehnično standardizacijo in interoperabilnost evropskih sistemov zdravstvenega varstva;

| 61. | poziva, naj razvoj orodij za e-zdravje ne temelji samo na tehnoloških in ekonomskih interesih, temveč tudi na njihovi učinkovitosti in uporabnosti za izboljšanje zdravstvenega stanja in kakovosti življenja, pri tem pa poudarja, naj bodo glavni cilj njihovega razvoja koristi pacientov, tudi starejših in invalidov; |
| --- | --- |

61.

poziva, naj razvoj orodij za e-zdravje ne temelji samo na tehnoloških in ekonomskih interesih, temveč tudi na njihovi učinkovitosti in uporabnosti za izboljšanje zdravstvenega stanja in kakovosti življenja, pri tem pa poudarja, naj bodo glavni cilj njihovega razvoja koristi pacientov, tudi starejših in invalidov;

| 62. | poziva države članice, naj pri spodbujanju tega načrta poudarijo pomembnost ravnovesja med spoloma; |
| --- | --- |

62.

poziva države članice, naj pri spodbujanju tega načrta poudarijo pomembnost ravnovesja med spoloma;

| 63. | poziva Komisijo in države članice, naj na področjih zdravstva in medicine spodbujajo uravnoteženo zastopanost spolov in naj pri izvajanju akcijskega načrta za e-zdravje upoštevajo specifične potrebe žensk in deklet kot zavarovank zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo in države članice, naj na področjih zdravstva in medicine spodbujajo uravnoteženo zastopanost spolov in naj pri izvajanju akcijskega načrta za e-zdravje upoštevajo specifične potrebe žensk in deklet kot zavarovank zdravstvenega varstva;

| 64. | poudarja pomembnost globalnih raziskav pri zbiranju podatkov v e-zdravju; |
| --- | --- |

64.

poudarja pomembnost globalnih raziskav pri zbiranju podatkov v e-zdravju;

| 65. | priporoča, naj države članice in Komisija s pomočjo Evropskega inštituta za enakost spolov zberejo podatke, ločene po spolu, o prvotnih ugotovitvah glede dostopnosti in učinka sistemov ter orodij e-zdravja, in poziva k sprejetju ukrepov za širjenje zgledov najboljše prakse pri izvajanju e-zdravja; |
| --- | --- |

65.

priporoča, naj države članice in Komisija s pomočjo Evropskega inštituta za enakost spolov zberejo podatke, ločene po spolu, o prvotnih ugotovitvah glede dostopnosti in učinka sistemov ter orodij e-zdravja, in poziva k sprejetju ukrepov za širjenje zgledov najboljše prakse pri izvajanju e-zdravja;

| 66. | opozarja, da mora prihodnji akcijski načrt za e-zdravje zagotavljati naslednja najpomembnejša načela:






  — | optimiziranje porabe za zdravstveno varstvo v času gospodarske krize; |
| --- | --- | --- |

66.

opozarja, da mora prihodnji akcijski načrt za e-zdravje zagotavljati naslednja najpomembnejša načela:

—

optimiziranje porabe za zdravstveno varstvo v času gospodarske krize;

| — | krepitev in spodbujanje aplikacij in rešitev za razvoj trga; |
| --- | --- |

—

krepitev in spodbujanje aplikacij in rešitev za razvoj trga;

| — | zagotavljanje interoperabilnosti informacijskih sistemov zdravstvenega varstva in bolnišnic; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje interoperabilnosti informacijskih sistemov zdravstvenega varstva in bolnišnic;

| 67. | poziva Komisijo, naj vsako drugo leto objavi pregled napredka pri izvajanju akcijskega načrta za e-zdravje v posameznih državah članicah in tako ponazori, kako je bilo to orodje inovativno spremenjeno, da bi državljanom zagotovilo visokokakovostne in učinkovite sisteme zdravstvenega varstva, ter v skladu s tem določi učinkovite kazalnike na nacionalni ravni in ravni Unije za merjenje napredka in učinka načrtovanih ukrepov, pri čemer naj posebno pozornost posveti morebitni diskriminaciji ali neenakostim pri dostopu, ki bi lahko vplivale na potrošnike in paciente; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj vsako drugo leto objavi pregled napredka pri izvajanju akcijskega načrta za e-zdravje v posameznih državah članicah in tako ponazori, kako je bilo to orodje inovativno spremenjeno, da bi državljanom zagotovilo visokokakovostne in učinkovite sisteme zdravstvenega varstva, ter v skladu s tem določi učinkovite kazalnike na nacionalni ravni in ravni Unije za merjenje napredka in učinka načrtovanih ukrepov, pri čemer naj posebno pozornost posveti morebitni diskriminaciji ali neenakostim pri dostopu, ki bi lahko vplivale na potrošnike in paciente;

| 68. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij in državam članicam. |
| --- | --- |

68.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij in državam članicam.

---

(1)  http://www.ehealth-strategies.eu/report/eHealth_Strategies_Final_Report_Web.pdf

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/22

---

P7_TA(2014)0011

Prehranska kriza, goljufije v prehranski verigi in njihov nadzor

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o krizi zaradi pomanjkanja hrane, goljufijah v prehranski verigi in nadzoru nad njimi (2013/2091(INI))

(2016/C 482/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta v petih točkah (1), ki ga je Komisija predstavila marca 2013 po razkritju široke mreže goljufov, ki so konjsko meso prodajali kot goveje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta v petih točkah (1), ki ga je Komisija predstavila marca 2013 po razkritju široke mreže goljufov, ki so konjsko meso prodajali kot goveje,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi ter pravil o zdravstvenem varstvu živali, dobrobiti živali, zdravstvenem varstvu rastlin, rastlinskem razmnoževalnem materialu [in] fitofarmacevtskih sredstvih (COM(2013)0265), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi ter pravil o zdravstvenem varstvu živali, dobrobiti živali, zdravstvenem varstvu rastlin, rastlinskem razmnoževalnem materialu [in] fitofarmacevtskih sredstvih (COM(2013)0265),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega računskega sodišča z dne 11. oktobra 2012 o obvladovanju navzkrižja interesov v štirih agencijah Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega računskega sodišča z dne 11. oktobra 2012 o obvladovanju navzkrižja interesov v štirih agencijah Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0434/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0434/2013),

| A. | ker splošna načela živilske zakonodaje EU v skladu z Uredbo (ES) št. 178/2002 prepovedujejo trženje nevarne hrane ter nepoštene prakse, ponarejanje hrane in vsakršno drugo prakso, ki bi lahko zavajala potrošnika; |
| --- | --- |

A.

ker splošna načela živilske zakonodaje EU v skladu z Uredbo (ES) št. 178/2002 prepovedujejo trženje nevarne hrane ter nepoštene prakse, ponarejanje hrane in vsakršno drugo prakso, ki bi lahko zavajala potrošnika;

| B. | ker Uredba (ES) št. 1924/2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih in Uredba (EU) št. 1169/2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom vsebujeta podrobne določbe glede prepovedi zavajajočega oglaševanja in praks označevanja; |
| --- | --- |

B.

ker Uredba (ES) št. 1924/2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih in Uredba (EU) št. 1169/2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom vsebujeta podrobne določbe glede prepovedi zavajajočega oglaševanja in praks označevanja;

| C. | ker je veljavni regulativni okvir EU za varno hrano in prehransko verigo potrošnikom EU doslej zagotavljal visoko raven varnosti hrane; vendar pa je sedanja zakonodaja kljub temu krhka in ni vedno zanesljiva, zato so potrebne izboljšave; |
| --- | --- |

C.

ker je veljavni regulativni okvir EU za varno hrano in prehransko verigo potrošnikom EU doslej zagotavljal visoko raven varnosti hrane; vendar pa je sedanja zakonodaja kljub temu krhka in ni vedno zanesljiva, zato so potrebne izboljšave;

| D. | ker so nedavni primeri goljufij s hrano omajali zaupanje potrošnikov v prehransko verigo, kar je negativno vplivalo na kmetijsko-živilski sektor, saj ti škandali škodujejo splošni podobi tega ključnega sektorja gospodarstva EU; ker je ponovna pridobitev zaupanja potrošnikov v evropske kmetijsko-živilske proizvode v EU in zunaj nje izjemno pomembna; ker je po drugi strani treba poudariti, da velika večina evropskih kmetijsko-živilskih proizvodov odlične kakovosti in da si zato zaslužijo mednarodno priznanje; |
| --- | --- |

D.

ker so nedavni primeri goljufij s hrano omajali zaupanje potrošnikov v prehransko verigo, kar je negativno vplivalo na kmetijsko-živilski sektor, saj ti škandali škodujejo splošni podobi tega ključnega sektorja gospodarstva EU; ker je ponovna pridobitev zaupanja potrošnikov v evropske kmetijsko-živilske proizvode v EU in zunaj nje izjemno pomembna; ker je po drugi strani treba poudariti, da velika večina evropskih kmetijsko-živilskih proizvodov odlične kakovosti in da si zato zaslužijo mednarodno priznanje;

| E. | ker je preglednost ključen sestavni del pristopa, ki so ga privzele Komisija in države članice pri nadzoru nad varnostjo hrane; |
| --- | --- |

E.

ker je preglednost ključen sestavni del pristopa, ki so ga privzele Komisija in države članice pri nadzoru nad varnostjo hrane;

| F. | ker je kmetijsko-živilski sektor med največjimi v gospodarstvu EU, saj zagotavlja 48 milijonov delovnih mest, njegova vrednost pa znaša 715 milijard EUR letno; |
| --- | --- |

F.

ker je kmetijsko-živilski sektor med največjimi v gospodarstvu EU, saj zagotavlja 48 milijonov delovnih mest, njegova vrednost pa znaša 715 milijard EUR letno;

| G. | ker posamezni primeri goljufij s hrano negativno vplivajo na podobo celotnega kmetijsko-živilskega sektorja; |
| --- | --- |

G.

ker posamezni primeri goljufij s hrano negativno vplivajo na podobo celotnega kmetijsko-živilskega sektorja;

| H. | ker je živilska zakonodaja EU na področju varnosti hrane zelo podrobna in vključuje nadzor in teste za ostanke in druge vrste onesnaženja hrane in krme, ni pa vzpostavljen poseben okvir za boj proti goljufijam s hrano, razen splošne določbe, da se potrošnikov ne sme zavajati; |
| --- | --- |

H.

ker je živilska zakonodaja EU na področju varnosti hrane zelo podrobna in vključuje nadzor in teste za ostanke in druge vrste onesnaženja hrane in krme, ni pa vzpostavljen poseben okvir za boj proti goljufijam s hrano, razen splošne določbe, da se potrošnikov ne sme zavajati;

| I. | ker se težave pojavljajo tudi pri izvajanju sedanje zakonodaje in je na vseh stopnjah prehranske verige potreben učinkovitejši uradni nadzor nad hrano živalskega izvora; |
| --- | --- |

I.

ker se težave pojavljajo tudi pri izvajanju sedanje zakonodaje in je na vseh stopnjah prehranske verige potreben učinkovitejši uradni nadzor nad hrano živalskega izvora;

| J. | ker ne obstajajo statistični podatki o pogostosti goljufij s hrano v EU in ker je Komisija šele nedavno določila goljufije s hrano kot novo področje delovanja; |
| --- | --- |

J.

ker ne obstajajo statistični podatki o pogostosti goljufij s hrano v EU in ker je Komisija šele nedavno določila goljufije s hrano kot novo področje delovanja;

| K. | ker nedavni primeri goljufij vključujejo na primer trženje konjskega mesa kot govejega mesa in mesa konj, ki so bili zdravljeni s fenilbutazonom, kot užitnega konjskega mesa, trženje navadne moke kot ekološke, jajc iz baterijske reje kot ekoloških jajc in soli za posipanje cest kot jedilne soli, uporabo alkohola s primesmi metanola v žganih pijačah, uporabo z dioksinom okuženih maščob pri proizvodnji krme ter napačno označevanje ribjih vrst in morskih proizvodov; |
| --- | --- |

K.

ker nedavni primeri goljufij vključujejo na primer trženje konjskega mesa kot govejega mesa in mesa konj, ki so bili zdravljeni s fenilbutazonom, kot užitnega konjskega mesa, trženje navadne moke kot ekološke, jajc iz baterijske reje kot ekoloških jajc in soli za posipanje cest kot jedilne soli, uporabo alkohola s primesmi metanola v žganih pijačah, uporabo z dioksinom okuženih maščob pri proizvodnji krme ter napačno označevanje ribjih vrst in morskih proizvodov;

| L. | ker se goljufije s hrano na splošno pojavljajo tam, kjer so možnosti in skušnjave za goljufije s hrano velike, tveganje za njihovo razkritje in sankcije pa majhno; |
| --- | --- |

L.

ker se goljufije s hrano na splošno pojavljajo tam, kjer so možnosti in skušnjave za goljufije s hrano velike, tveganje za njihovo razkritje in sankcije pa majhno;

| M. | ker je prehranska veriga pogosto dolga in kompleksna ter vključuje številne nosilce živilske dejavnosti in druge subjekte; ker se potrošniki vse manj zavedajo, kako se njihova hrana proizvaja, posamezni nosilci živilske dejavnosti pa nimajo vedno pregleda nad celotno proizvodno verigo, oziroma se to od njih ne zahteva; |
| --- | --- |

M.

ker je prehranska veriga pogosto dolga in kompleksna ter vključuje številne nosilce živilske dejavnosti in druge subjekte; ker se potrošniki vse manj zavedajo, kako se njihova hrana proizvaja, posamezni nosilci živilske dejavnosti pa nimajo vedno pregleda nad celotno proizvodno verigo, oziroma se to od njih ne zahteva;

| N. | ker je obsežna goljufija z izdelki iz konjskega mesa, razširjena po vsej Evropi, simptom neobvladljivega globaliziranega sistema dobave, nizkocenovnega kmetijsko-živilskega produktivizma in nepopolnega sistema označevanja; |
| --- | --- |

N.

ker je obsežna goljufija z izdelki iz konjskega mesa, razširjena po vsej Evropi, simptom neobvladljivega globaliziranega sistema dobave, nizkocenovnega kmetijsko-živilskega produktivizma in nepopolnega sistema označevanja;

| O. | ker trgovci in posredniki v prehranski verigi niso vedno registrirani in certificirani kot nosilci živilske dejavnosti; ker Komisija in države članice pogosto ne vedo zagotovo, koliko neregistriranih trgovcev je aktivnih; |
| --- | --- |

O.

ker trgovci in posredniki v prehranski verigi niso vedno registrirani in certificirani kot nosilci živilske dejavnosti; ker Komisija in države članice pogosto ne vedo zagotovo, koliko neregistriranih trgovcev je aktivnih;

| P. | ker v primerih resne goljufije s hrano obsojenim nosilcem živilske dejavnosti opravljanje te dejavnosti včasih prepovejo pristojni nacionalni organi; ker nosilci to dejavnost kmalu registrirajo drugje in nadaljujejo prodajo enako kot prej; ker bi izmenjava informacij o obsojenih nepoštenih nosilcih živilske dejavnosti izboljšala nadzor nad njimi, s čimer bi jim preprečili nove nepoštene dejavnosti; |
| --- | --- |

P.

ker v primerih resne goljufije s hrano obsojenim nosilcem živilske dejavnosti opravljanje te dejavnosti včasih prepovejo pristojni nacionalni organi; ker nosilci to dejavnost kmalu registrirajo drugje in nadaljujejo prodajo enako kot prej; ker bi izmenjava informacij o obsojenih nepoštenih nosilcih živilske dejavnosti izboljšala nadzor nad njimi, s čimer bi jim preprečili nove nepoštene dejavnosti;

| Q. | ker so za izvajanje in uveljavljanje živilske zakonodaje EU odgovorne države članice in ker sta zato izvrševanje in nadzor omejena večinoma na nacionalno raven, zaradi česar je vseevropski čezmejni pregled omejen ali pa ga sploh ni; |
| --- | --- |

Q.

ker so za izvajanje in uveljavljanje živilske zakonodaje EU odgovorne države članice in ker sta zato izvrševanje in nadzor omejena večinoma na nacionalno raven, zaradi česar je vseevropski čezmejni pregled omejen ali pa ga sploh ni;

| R. | ker se nacionalni organi osredotočajo na varnost hrane in ne dajejo prednosti goljufijam s hrano, pogosto zaradi pomanjkanja zmogljivosti in virov; |
| --- | --- |

R.

ker se nacionalni organi osredotočajo na varnost hrane in ne dajejo prednosti goljufijam s hrano, pogosto zaradi pomanjkanja zmogljivosti in virov;

| S. | ker imajo pristojni organi nekaterih držav članic specializirane policijske enote za boj proti goljufijam s hrano; ker je nadzor v nekaterih državah članicah delno prenesen na zasebne nadzorne organe; ker v drugih državah članicah nadzor v celoti izvajajo pristojni organi; |
| --- | --- |

S.

ker imajo pristojni organi nekaterih držav članic specializirane policijske enote za boj proti goljufijam s hrano; ker je nadzor v nekaterih državah članicah delno prenesen na zasebne nadzorne organe; ker v drugih državah članicah nadzor v celoti izvajajo pristojni organi;

| T. | ker je sistem hitrega obveščanja za živila in krmo koristno orodje za hitro izmenjavo informacij med državami članicami in Komisijo, kot na primer v nedavnem primeru goljufije s konjskim mesom; |
| --- | --- |

T.

ker je sistem hitrega obveščanja za živila in krmo koristno orodje za hitro izmenjavo informacij med državami članicami in Komisijo, kot na primer v nedavnem primeru goljufije s konjskim mesom;

| U. | ker je Urad za prehrano in veterinarstvo (FVO) pri Komisiji odgovoren za preverjanje skladnosti z zahtevami EU glede kakovosti in varnosti hrane in ker so njegove revizije običajno vnaprej napovedane in pripravljene skupaj s pristojnimi organi; ker je število revizij na leto omejeno zaradi omejenih zmožnosti FVO; ker je FVO nakazal, da trenutno ni niti opremljen niti usposobljen za obravnavanje goljufij s hrano; |
| --- | --- |

U.

ker je Urad za prehrano in veterinarstvo (FVO) pri Komisiji odgovoren za preverjanje skladnosti z zahtevami EU glede kakovosti in varnosti hrane in ker so njegove revizije običajno vnaprej napovedane in pripravljene skupaj s pristojnimi organi; ker je število revizij na leto omejeno zaradi omejenih zmožnosti FVO; ker je FVO nakazal, da trenutno ni niti opremljen niti usposobljen za obravnavanje goljufij s hrano;

| V. | ker so pristojni organi, zlasti FVO, popolnoma prezrli opozorila o povečevanju števila zaklanih konjev v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

V.

ker so pristojni organi, zlasti FVO, popolnoma prezrli opozorila o povečevanju števila zaklanih konjev v nekaterih državah članicah;

| W. | ker je Europol zabeležil porast števila primerov goljufij s hrano in pričakuje, da se bo ta trend nadaljeval ter da bo vse pogostejše tudi sodelovanje kriminalnih organizacij v goljufijah s hrano; |
| --- | --- |

W.

ker je Europol zabeležil porast števila primerov goljufij s hrano in pričakuje, da se bo ta trend nadaljeval ter da bo vse pogostejše tudi sodelovanje kriminalnih organizacij v goljufijah s hrano;

| X. | ker lahko države članice uporabljajo informacijski sistem Europola za izmenjavo informacij o čezmejnih preiskavah; ker lahko Europol s svojim strokovnim znanjem, analitičnimi orodji in podatkovnimi bazami pomaga državam članicam le na njihovo prošnjo; ker so države članice v primeru goljufije s konjskim mesom sprva zavračale sodelovanje z Europolom; |
| --- | --- |

X.

ker lahko države članice uporabljajo informacijski sistem Europola za izmenjavo informacij o čezmejnih preiskavah; ker lahko Europol s svojim strokovnim znanjem, analitičnimi orodji in podatkovnimi bazami pomaga državam članicam le na njihovo prošnjo; ker so države članice v primeru goljufije s konjskim mesom sprva zavračale sodelovanje z Europolom;

| Y. | ker je Europol od leta 2011 uspešno izvedel več operacij OPSON v zvezi s ponarejenimi in podstandardnimi prehrambnimi proizvodi; ker Europol pri teh operacijah sodeluje z Interpolom, organi držav članic, državami, ki niso članice EU, in zasebnimi partnerji; |
| --- | --- |

Y.

ker je Europol od leta 2011 uspešno izvedel več operacij OPSON v zvezi s ponarejenimi in podstandardnimi prehrambnimi proizvodi; ker Europol pri teh operacijah sodeluje z Interpolom, organi držav članic, državami, ki niso članice EU, in zasebnimi partnerji;

| Z. | ker označevanje države ali kraja porekla mesa in mesnih proizvodov samo po sebi ne preprečuje goljufij; ker poreklo prehrambnega proizvoda v nekaterih primerih delno določa njegovo ceno; |
| --- | --- |

Z.

ker označevanje države ali kraja porekla mesa in mesnih proizvodov samo po sebi ne preprečuje goljufij; ker poreklo prehrambnega proizvoda v nekaterih primerih delno določa njegovo ceno;

| AA. | ker bi lahko nekateri sporazumi o prosti trgovini, ki jih namerava skleniti EU, oslabili evropsko zakonodajo o varnosti hrane; |
| --- | --- |

AA.

ker bi lahko nekateri sporazumi o prosti trgovini, ki jih namerava skleniti EU, oslabili evropsko zakonodajo o varnosti hrane;

| AB. | ker je treba goljufije umestiti v ekonomski okvir, ki ga zaznamujeta gospodarska kriza ter socialni damping zunaj in znotraj EU; |
| --- | --- |

AB.

ker je treba goljufije umestiti v ekonomski okvir, ki ga zaznamujeta gospodarska kriza ter socialni damping zunaj in znotraj EU;

| AC. | ker se zaradi praks trgovanja znižuje raven kakovosti, varnosti in preglednosti ter te prakse vplivajo na skupne marže v celotni panogi; |
| --- | --- |

AC.

ker se zaradi praks trgovanja znižuje raven kakovosti, varnosti in preglednosti ter te prakse vplivajo na skupne marže v celotni panogi;

| AD. | ker se zaradi praks distribucije in uporabe distribucijskih posrednikov destabilizirajo proizvodni trgi, saj se tako zmanjšujejo marže proizvajalcev; |
| --- | --- |

AD.

ker se zaradi praks distribucije in uporabe distribucijskih posrednikov destabilizirajo proizvodni trgi, saj se tako zmanjšujejo marže proizvajalcev;

Goljufije s hrano: obseg in opredelitev

| 1. | obžaluje, da je boj proti goljufijam s hrano razmeroma novo področje evropske agende in da v preteklosti na ravni EU in nacionalni ravni nikoli ni bil ključna prednostna naloga za zakonodajo in izvrševanje; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da je boj proti goljufijam s hrano razmeroma novo področje evropske agende in da v preteklosti na ravni EU in nacionalni ravni nikoli ni bil ključna prednostna naloga za zakonodajo in izvrševanje;

| 2. | izraža zaskrbljenost glede možnega učinka goljufij s hrano na zaupanje potrošnikov, varnost hrane, delovanje prehranske verige in stabilnost cen kmetijskih proizvodov ter poudarja, da je treba hitro ponovno vzpostaviti zaupanje evropskih potrošnikov; |
| --- | --- |

2.

izraža zaskrbljenost glede možnega učinka goljufij s hrano na zaupanje potrošnikov, varnost hrane, delovanje prehranske verige in stabilnost cen kmetijskih proizvodov ter poudarja, da je treba hitro ponovno vzpostaviti zaupanje evropskih potrošnikov;

| 3. | zato poziva Komisijo, naj goljufijam s hrano nameni vso potrebno pozornost in sprejme vse potrebne korake, da bosta preprečevanje goljufij s hrano in boj proti njim vključena v politiko EU; |
| --- | --- |

3.

zato poziva Komisijo, naj goljufijam s hrano nameni vso potrebno pozornost in sprejme vse potrebne korake, da bosta preprečevanje goljufij s hrano in boj proti njim vključena v politiko EU;

| 4. | poudarja, da je potreben dodatni vpogled v obseg, pogostost in elemente primerov goljufij s hrano v EU; poziva Komisijo in države članice naj sistematično zbirajo podatke o primerih goljufij ter izmenjujejo najboljše prakse ugotavljanja in boja proti goljufijam s hrano; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je potreben dodatni vpogled v obseg, pogostost in elemente primerov goljufij s hrano v EU; poziva Komisijo in države članice naj sistematično zbirajo podatke o primerih goljufij ter izmenjujejo najboljše prakse ugotavljanja in boja proti goljufijam s hrano;

| 5. | ugotavlja, da sedanja zakonodaja EU ne vsebuje opredelitve goljufij s hrano ter da države članice pri opredeljevanju uporabljajo različne metodologije; meni, da je enotna opredelitev nujna za oblikovanje evropskega pristopa k boju proti goljufijam s hrano; poudarja, da je treba hitro sprejeti usklajeno opredelitev na ravni EU, ki naj temelji na razpravi z državami članicami, zainteresiranimi stranmi in strokovnjaki, vključuje pa naj elemente, kot so neskladnost z živilsko zakonodajo in/ali zavajanje potrošnikov (vključno z izpuščanjem informacij o proizvodu), naklep in potencialne finančne koristi in/ali konkurenčna prednost; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da sedanja zakonodaja EU ne vsebuje opredelitve goljufij s hrano ter da države članice pri opredeljevanju uporabljajo različne metodologije; meni, da je enotna opredelitev nujna za oblikovanje evropskega pristopa k boju proti goljufijam s hrano; poudarja, da je treba hitro sprejeti usklajeno opredelitev na ravni EU, ki naj temelji na razpravi z državami članicami, zainteresiranimi stranmi in strokovnjaki, vključuje pa naj elemente, kot so neskladnost z živilsko zakonodajo in/ali zavajanje potrošnikov (vključno z izpuščanjem informacij o proizvodu), naklep in potencialne finančne koristi in/ali konkurenčna prednost;

| 6. | poudarja, da zaradi narave enotnega trga EU goljufija na področju živil v številnih primerih seže tudi prek meja držav članic ter ogroža zdravje vseh evropskih državljanov; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da zaradi narave enotnega trga EU goljufija na področju živil v številnih primerih seže tudi prek meja držav članic ter ogroža zdravje vseh evropskih državljanov;

| 7. | ugotavlja, da so nedavni primeri goljufij s hrano razkrili različne tipe teh goljufij, kot so zamenjava ključnih sestavin s cenejšimi ali manj kakovostnimi nadomestki, napačno označevanje živalske vrste, uporabljene v mesnem ali morskem proizvodu, napačno označevanje teže, prodaja običajnih živil kot ekoloških, nepoštena uporaba znaka kakovosti za poreklo ali dobrobit živali, označevanje gojenih rib kot ulovljenih, trženje rib iz manj cenjenega razreda z imenom višje kategorije ali dražje vrste ter ponarejanje roka uporabnosti živil in njihovo trženje po preteku roka; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da so nedavni primeri goljufij s hrano razkrili različne tipe teh goljufij, kot so zamenjava ključnih sestavin s cenejšimi ali manj kakovostnimi nadomestki, napačno označevanje živalske vrste, uporabljene v mesnem ali morskem proizvodu, napačno označevanje teže, prodaja običajnih živil kot ekoloških, nepoštena uporaba znaka kakovosti za poreklo ali dobrobit živali, označevanje gojenih rib kot ulovljenih, trženje rib iz manj cenjenega razreda z imenom višje kategorije ali dražje vrste ter ponarejanje roka uporabnosti živil in njihovo trženje po preteku roka;

| 8. | poudarja, da so med živili, ki so pogosto vključena v nepoštene dejavnosti, oljčno olje, ribe, ekološki proizvodi, žito, med, kava, čaj, začimbe, vino, določeni sadni sokovi, mleko in meso; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da so med živili, ki so pogosto vključena v nepoštene dejavnosti, oljčno olje, ribe, ekološki proizvodi, žito, med, kava, čaj, začimbe, vino, določeni sadni sokovi, mleko in meso;

| 9. | je zaskrbljen zaradi znakov, da je število primerov v porastu in da so goljufije s hrano rastoč trend, ki odraža strukturno šibkost v prehranski verigi; |
| --- | --- |

9.

je zaskrbljen zaradi znakov, da je število primerov v porastu in da so goljufije s hrano rastoč trend, ki odraža strukturno šibkost v prehranski verigi;

Prispevajoči dejavniki

| 10. | ugotavlja, da na splošno do goljufij s hrano prihaja, kjer so možnosti za finančne dobičke velike, tveganje za odkritje goljufije pa majhno; meni, da je nesprejemljivo, da so goljufije s hrano v EU donosne ter da so možnosti za njihovo razkritje razmeroma majhne; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da na splošno do goljufij s hrano prihaja, kjer so možnosti za finančne dobičke velike, tveganje za odkritje goljufije pa majhno; meni, da je nesprejemljivo, da so goljufije s hrano v EU donosne ter da so možnosti za njihovo razkritje razmeroma majhne;

| 11. | opozarja na kompleksnost prehranske verige in njen čezmejni značaj, ki ob pretežno nacionalnem nadzoru, sankcijah in izvrševanju ustvarja položaj, ki domnevno povečuje nevarnost goljufij s hrano; meni, da bi večja sledljivost sestavin in proizvodov po celotni prehranski verigi prispevala k boju proti goljufijam; |
| --- | --- |

11.

opozarja na kompleksnost prehranske verige in njen čezmejni značaj, ki ob pretežno nacionalnem nadzoru, sankcijah in izvrševanju ustvarja položaj, ki domnevno povečuje nevarnost goljufij s hrano; meni, da bi večja sledljivost sestavin in proizvodov po celotni prehranski verigi prispevala k boju proti goljufijam;

| 12. | poudarja, da je treba večjo pozornost nameniti nadzoru nad blagom, uvoženim iz tretjih držav, in njegovo skladnostjo s standardi EU za varnost živil in krme; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba večjo pozornost nameniti nadzoru nad blagom, uvoženim iz tretjih držav, in njegovo skladnostjo s standardi EU za varnost živil in krme;

| 13. | opozarja tudi na druge dejavnike, ki se pogosto omenjajo kot dejavniki, ki prispevajo k goljufijam s hrano, na primer sedanja gospodarska kriza, varčevalni ukrepi, ki vplivajo na nadzorne agencije, ter pritiski maloprodajnega sektorja in drugih strani po vse cenejši proizvodnji hrane; |
| --- | --- |

13.

opozarja tudi na druge dejavnike, ki se pogosto omenjajo kot dejavniki, ki prispevajo k goljufijam s hrano, na primer sedanja gospodarska kriza, varčevalni ukrepi, ki vplivajo na nadzorne agencije, ter pritiski maloprodajnega sektorja in drugih strani po vse cenejši proizvodnji hrane;

Ugotovitve in priporočila

Institucionalni okvir

| 14. | pozdravlja odločitev Komisije, da ustanovi skupino za preprečevanje goljufij s hrano in priznava prizadevanja Europola v boju proti goljufijam s hrano; spodbuja Komisijo, naj premisli o razvoju referenčnega laboratorija EU na področju avtentičnosti živil; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja odločitev Komisije, da ustanovi skupino za preprečevanje goljufij s hrano in priznava prizadevanja Europola v boju proti goljufijam s hrano; spodbuja Komisijo, naj premisli o razvoju referenčnega laboratorija EU na področju avtentičnosti živil;

| 15. | pozdravlja načrt Komisije, da v letu 2014 organizira konferenco o goljufijah s hrano z namenom ozaveščanja zadevnih akterjev; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja načrt Komisije, da v letu 2014 organizira konferenco o goljufijah s hrano z namenom ozaveščanja zadevnih akterjev;

| 16. | je prepričan, da so nenapovedani, neodvisni inšpekcijski pregledi bistveni za zagotavljanje učinkovitega izvajanja varnosti hrane in standardov označevanja; zato meni, da bi morali biti nenapovedani inšpekcijski pregledi obvezni; |
| --- | --- |

16.

je prepričan, da so nenapovedani, neodvisni inšpekcijski pregledi bistveni za zagotavljanje učinkovitega izvajanja varnosti hrane in standardov označevanja; zato meni, da bi morali biti nenapovedani inšpekcijski pregledi obvezni;

| 17. | poziva Komisijo, naj obseg revizij FVO razširi tako, da bodo vključevale tudi goljufije s hrano; meni, da bi morali FVO in države članice izvajati tudi redne, neodvisne in obvezne nenapovedane inšpekcijske preglede, namenjene odkrivanju namernih kršitev, da bi zagotovili spoštovanje najvišjih standardov varnosti hrane; meni, da sta za obnovitev in ohranitev zaupanja potrošnikov potrebna pregleden pristop k izvajanju uradnega nadzora in inšpekcijskih pregledov ter javna objava poročil oz. rezultatov nadzora in inšpekcijskih pregledov nosilcev živilske dejavnosti; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj obseg revizij FVO razširi tako, da bodo vključevale tudi goljufije s hrano; meni, da bi morali FVO in države članice izvajati tudi redne, neodvisne in obvezne nenapovedane inšpekcijske preglede, namenjene odkrivanju namernih kršitev, da bi zagotovili spoštovanje najvišjih standardov varnosti hrane; meni, da sta za obnovitev in ohranitev zaupanja potrošnikov potrebna pregleden pristop k izvajanju uradnega nadzora in inšpekcijskih pregledov ter javna objava poročil oz. rezultatov nadzora in inšpekcijskih pregledov nosilcev živilske dejavnosti;

| 18. | obžaluje, da Komisija in države članice premalo poznajo in uporabljajo poročila in revizije FVO; poziva Komisijo, naj bolj aktivno spremlja poročila in priporočila FVO; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da Komisija in države članice premalo poznajo in uporabljajo poročila in revizije FVO; poziva Komisijo, naj bolj aktivno spremlja poročila in priporočila FVO;

| 19. | poziva proračunski organ, naj poveča zmogljivosti in sredstva, namenjena FVO in skupini za preprečevanje goljufij s hrano, ki jo je ustanovila Komisija; |
| --- | --- |

19.

poziva proračunski organ, naj poveča zmogljivosti in sredstva, namenjena FVO in skupini za preprečevanje goljufij s hrano, ki jo je ustanovila Komisija;

| 20. | je zaskrbljen, ker je EU zmanjšala finančna sredstva za zagotavljanje tovrstnega bistvenega nadzora; |
| --- | --- |

20.

je zaskrbljen, ker je EU zmanjšala finančna sredstva za zagotavljanje tovrstnega bistvenega nadzora;

| 21. | poziva države članice in evropske regije, naj nadzornim organom zagotovijo ustrezne kadre ter finančne in tehnične vire; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice in evropske regije, naj nadzornim organom zagotovijo ustrezne kadre ter finančne in tehnične vire;

| 22. | poudarja, da je treba učinkovit nadzor in inšpekcije izvajati tako, da ne bodo pomenile nepotrebnega upravnega bremena za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba učinkovit nadzor in inšpekcije izvajati tako, da ne bodo pomenile nepotrebnega upravnega bremena za mala in srednja podjetja;

| 23. | predlaga, da se enkrat letno pripravi predstavitev FVO in odbora ENVI z namenom razprave o zaključenih in prihodnjih revizijah, preden FVO sprejme delovni program za naslednje leto; |
| --- | --- |

23.

predlaga, da se enkrat letno pripravi predstavitev FVO in odbora ENVI z namenom razprave o zaključenih in prihodnjih revizijah, preden FVO sprejme delovni program za naslednje leto;

| 24. | poziva države članice, naj zagotovijo, da se glede vprašanj, ki jih odpre FVO, ustrezno odzovejo in ukrepajo; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj zagotovijo, da se glede vprašanj, ki jih odpre FVO, ustrezno odzovejo in ukrepajo;

| 25. | meni, da morebitne spremembe postopka pregleda delovnega programa FVO in določanja prednostnih nalog zanj ne smejo spreminjati pravnega postopka sprejemanja delovnih programov FVO; |
| --- | --- |

25.

meni, da morebitne spremembe postopka pregleda delovnega programa FVO in določanja prednostnih nalog zanj ne smejo spreminjati pravnega postopka sprejemanja delovnih programov FVO;

| 26. | zlasti poziva Komisijo in države članice, naj se odzovejo na ugotovitve revizij FVO glede ponarejenih kartotek o zdravljenju živali za zakol, namenjenih za izvoz v EU, ter preprečijo, da bi se meso in drugi živalski proizvodi iz tretjih držav, za katere ni mogoče zagotoviti, da so v skladu z zahtevami EU glede varnosti hrane, dajali na trg v EU; |
| --- | --- |

26.

zlasti poziva Komisijo in države članice, naj se odzovejo na ugotovitve revizij FVO glede ponarejenih kartotek o zdravljenju živali za zakol, namenjenih za izvoz v EU, ter preprečijo, da bi se meso in drugi živalski proizvodi iz tretjih držav, za katere ni mogoče zagotoviti, da so v skladu z zahtevami EU glede varnosti hrane, dajali na trg v EU;

| 27. | ugotavlja, da imajo države članice zaradi vprašanj, povezanih z jurisdikcijo, pogosto težave pri pregonu nepoštenih nosilcev živilske dejavnosti, ki delujejo preko meja EU; obžaluje, da države članice v čezmejnih primerih goljufij s hrano ne sodelujejo z Europolom sistematično, temveč delujejo dvostransko; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da imajo države članice zaradi vprašanj, povezanih z jurisdikcijo, pogosto težave pri pregonu nepoštenih nosilcev živilske dejavnosti, ki delujejo preko meja EU; obžaluje, da države članice v čezmejnih primerih goljufij s hrano ne sodelujejo z Europolom sistematično, temveč delujejo dvostransko;

| 28. | priznava pomen prijaviteljev pri razkrivanju nepoštenih praks v živilskem sektorju; poziva države članice, naj ustvarijo ustrezne pogoje, ki bodo prijaviteljem omogočali varno in anonimno prijavo škodljivih praks; |
| --- | --- |

28.

priznava pomen prijaviteljev pri razkrivanju nepoštenih praks v živilskem sektorju; poziva države članice, naj ustvarijo ustrezne pogoje, ki bodo prijaviteljem omogočali varno in anonimno prijavo škodljivih praks;

| 29. | meni, da bi morali pristojni nacionalni organi, kolikor je to možno in ustrezno, obveščati javnost o odpoklicu proizvodov in drugih ukrepih, ki jih v primeru goljufije s hrano sprejmejo pristojni organi; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi morali pristojni nacionalni organi, kolikor je to možno in ustrezno, obveščati javnost o odpoklicu proizvodov in drugih ukrepih, ki jih v primeru goljufije s hrano sprejmejo pristojni organi;

Zakonodajni okvir

| 30. | meni, da bi se moral uradni nadzor osredotočiti ne le na vprašanja varnosti hrane, temveč tudi na preprečevanje goljufij in tveganja zavajanja potrošnikov; pozdravlja dejstvo, da predlog Komisije za pregled uradnega nadzora vključuje dodaten nadzor v zvezi z goljufijami s hrano v primerih, ko imajo pristojni organi razlog za sum nepoštenega vedenja nosilca živilske dejavnosti; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi se moral uradni nadzor osredotočiti ne le na vprašanja varnosti hrane, temveč tudi na preprečevanje goljufij in tveganja zavajanja potrošnikov; pozdravlja dejstvo, da predlog Komisije za pregled uradnega nadzora vključuje dodaten nadzor v zvezi z goljufijami s hrano v primerih, ko imajo pristojni organi razlog za sum nepoštenega vedenja nosilca živilske dejavnosti;

| 31. | ugotavlja, da nekatere države članice nadzor delno prenesejo na zasebne nadzorne organe; poudarja, da morajo pristojni organi držav članic vedno nadzirati nadzorne sisteme ter preverjati, certificirati in pregledovati vse zasebne nadzorne sisteme z namenom zagotoviti, da izpolnjujejo nacionalne in mednarodne standarde ter da so njihove ugotovitve na voljo javnim agencijam; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da nekatere države članice nadzor delno prenesejo na zasebne nadzorne organe; poudarja, da morajo pristojni organi držav članic vedno nadzirati nadzorne sisteme ter preverjati, certificirati in pregledovati vse zasebne nadzorne sisteme z namenom zagotoviti, da izpolnjujejo nacionalne in mednarodne standarde ter da so njihove ugotovitve na voljo javnim agencijam;

| 32. | zavrača vsakršen načrt, da se naloge inšpekcijskih pregledov prenesejo z javnih organov na gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

32.

zavrača vsakršen načrt, da se naloge inšpekcijskih pregledov prenesejo z javnih organov na gospodarske subjekte;

| 33. | meni, da je treba razjasniti vlogo trgovcev in zakonski okvir, ki se uporablja za prodajo med podjetji; |
| --- | --- |

33.

meni, da je treba razjasniti vlogo trgovcev in zakonski okvir, ki se uporablja za prodajo med podjetji;

| 34. | meni, da bi morali biti vsi gospodarski subjekti, ki predelujejo, prodajajo ali hranijo surovine, prehrambene sestavine ali prehrambene proizvode v prehranjevalni verigi ljudi, vključno s trgovci in lastniki hladilnic, registrirani kot nosilci živilske dejavnosti in bi zanje moral veljati nadzor; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi morali biti vsi gospodarski subjekti, ki predelujejo, prodajajo ali hranijo surovine, prehrambene sestavine ali prehrambene proizvode v prehranjevalni verigi ljudi, vključno s trgovci in lastniki hladilnic, registrirani kot nosilci živilske dejavnosti in bi zanje moral veljati nadzor;

| 35. | meni, da bi morali nosilci živilske dejavnosti vedeti, od kot prihajajo hrana ali sestavine, ki jih uporabljajo, kar pomeni, da nosi vsak nosilec živilske dejavnosti znotraj proizvodne verige svoj delež odgovornosti za končni proizvod; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi morali nosilci živilske dejavnosti vedeti, od kot prihajajo hrana ali sestavine, ki jih uporabljajo, kar pomeni, da nosi vsak nosilec živilske dejavnosti znotraj proizvodne verige svoj delež odgovornosti za končni proizvod;

| 36. | priznava pomen jasnega in preglednega označevanja proizvodov za prodajo med podjetji kot tudi prodajo med podjetjem in potrošnikom ter poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pregleda živilsko zakonodajo EU z namenom, da se zmanjša nevarnost goljufij s hrano; |
| --- | --- |

36.

priznava pomen jasnega in preglednega označevanja proizvodov za prodajo med podjetji kot tudi prodajo med podjetjem in potrošnikom ter poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pregleda živilsko zakonodajo EU z namenom, da se zmanjša nevarnost goljufij s hrano;

| 37. | poziva k večji ozaveščenosti in boljšemu spremljanju označevanja zamrznjenih živil za prodajo med podjetji in prodajo med podjetjem in potrošnikom; poziva Komisijo, naj predstavi predlog o obveznem označevanju za meso in ribe, iz katerega bo razvidno, ali so bili proizvodi zamrznjeni, kolikokrat so bili zamrznjeni in za koliko časa; |
| --- | --- |

37.

poziva k večji ozaveščenosti in boljšemu spremljanju označevanja zamrznjenih živil za prodajo med podjetji in prodajo med podjetjem in potrošnikom; poziva Komisijo, naj predstavi predlog o obveznem označevanju za meso in ribe, iz katerega bo razvidno, ali so bili proizvodi zamrznjeni, kolikokrat so bili zamrznjeni in za koliko časa;

| 38. | meni, da čeprav označevanje države porekla ni namenjeno boju proti goljufijam s hrano, lahko prispeva k boljši sledljivosti vzdolž verige preskrbe s hrano, stabilnejšim odnosom med dobavitelji in predelovalci mesa, skrbnejšemu izbiranju dobaviteljev in proizvodov s strani nosilcev živilske dejavnosti ter zanesljivejšim informacij za potrošnike, s tem pa se bo povrnilo zaupanje potrošnikov; |
| --- | --- |

38.

meni, da čeprav označevanje države porekla ni namenjeno boju proti goljufijam s hrano, lahko prispeva k boljši sledljivosti vzdolž verige preskrbe s hrano, stabilnejšim odnosom med dobavitelji in predelovalci mesa, skrbnejšemu izbiranju dobaviteljev in proizvodov s strani nosilcev živilske dejavnosti ter zanesljivejšim informacij za potrošnike, s tem pa se bo povrnilo zaupanje potrošnikov;

| 39. | opozarja, da Uredba (EU) št. 1169/2011 določa, da bo Komisija do decembra 2013 po oceni učinka sprejela izvedbene akte glede obveznega označevanja države porekla ter prašičjega, ovčjega, kozjega in perutninskega mesa, pa tudi glede prostovoljnega označevanja hrane; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da Uredba (EU) št. 1169/2011 določa, da bo Komisija do decembra 2013 po oceni učinka sprejela izvedbene akte glede obveznega označevanja države porekla ter prašičjega, ovčjega, kozjega in perutninskega mesa, pa tudi glede prostovoljnega označevanja hrane;

| 40. | poziva Komisijo, naj hitro pripravi izvedbene akte glede označevanja svežega prašičjega, ovčjega, kozjega in perutninskega mesa, in sicer na podlagi že veljavnih pravil za nepredelano goveje in telečje meso, ter zagotovi, da bodo potrošnik seznanjeni s krajem skotitve, vzreje in zakola živali, pri čemer naj upošteva obstoječe nacionalne in regionalne sisteme za označevanje porekla mesa; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj hitro pripravi izvedbene akte glede označevanja svežega prašičjega, ovčjega, kozjega in perutninskega mesa, in sicer na podlagi že veljavnih pravil za nepredelano goveje in telečje meso, ter zagotovi, da bodo potrošnik seznanjeni s krajem skotitve, vzreje in zakola živali, pri čemer naj upošteva obstoječe nacionalne in regionalne sisteme za označevanje porekla mesa;

| 41. | opozarja tudi, da je Parlament v preteklosti že pozval k označevanju porekla za meso v predelanih proizvodih ter da Komisija pripravlja poročila o obveznem označevanju porekla za meso, ki je uporabljeno kot sestavina; poziva Komisijo, naj hitro predstavi poročilo in nato zakonodajne predloge, v katerih bo označevanje porekla mesa v predelanih proizvodih obvezno, pri tem pa naj upošteva svoje ocene učinka in se izogne povzročanju prevelikih stroškov in upravnega bremena; |
| --- | --- |

41.

opozarja tudi, da je Parlament v preteklosti že pozval k označevanju porekla za meso v predelanih proizvodih ter da Komisija pripravlja poročila o obveznem označevanju porekla za meso, ki je uporabljeno kot sestavina; poziva Komisijo, naj hitro predstavi poročilo in nato zakonodajne predloge, v katerih bo označevanje porekla mesa v predelanih proizvodih obvezno, pri tem pa naj upošteva svoje ocene učinka in se izogne povzročanju prevelikih stroškov in upravnega bremena;

| 42. | poziva k boljšemu označevanju rib, ki se uporabijo kot sestavina predelanih jedi, zlasti v zvezi z ribolovnim območjem in ribolovnimi tehnikami; |
| --- | --- |

42.

poziva k boljšemu označevanju rib, ki se uporabijo kot sestavina predelanih jedi, zlasti v zvezi z ribolovnim območjem in ribolovnimi tehnikami;

| 43. | poziva Komisijo, naj pospeši svoja prizadevanja, v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi in državami članicami, ter razišče namen in potrebo po uvedbi sistemov elektronskega certificiranja v prehranski verigi, ki bi lahko zmanjšali verjetnost goljufije, ki temelji na papirnih certifikatih; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj pospeši svoja prizadevanja, v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi in državami članicami, ter razišče namen in potrebo po uvedbi sistemov elektronskega certificiranja v prehranski verigi, ki bi lahko zmanjšali verjetnost goljufije, ki temelji na papirnih certifikatih;

| 44. | prosi Komisijo, naj vzpostavi centraliziran evropski register potnih listov za konje, da bi se preprečilo nepošteno izdajanje dvojnikov potnih listov; |
| --- | --- |

44.

prosi Komisijo, naj vzpostavi centraliziran evropski register potnih listov za konje, da bi se preprečilo nepošteno izdajanje dvojnikov potnih listov;

| 45. | je zaskrbljen, ker ne obstaja evropski zakonodajni okvir glede mesa, pridobljenega iz kloniranih živali; |
| --- | --- |

45.

je zaskrbljen, ker ne obstaja evropski zakonodajni okvir glede mesa, pridobljenega iz kloniranih živali;

| 46. | poziva Komisijo, naj razvije metodo za zagotavljanje sledljivosti in ugotavljanje istovetnosti mesa, pridobljenega iz kloniranih živali, na primer z izoblikovanjem mednarodne zbirke genetskih podatkov o kloniranih živalih; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj razvije metodo za zagotavljanje sledljivosti in ugotavljanje istovetnosti mesa, pridobljenega iz kloniranih živali, na primer z izoblikovanjem mednarodne zbirke genetskih podatkov o kloniranih živalih;

Družbena odgovornost gospodarskih družb

| 47. | meni, da je za živilski sektor dragoceno, da se v zasebnem sektorju proaktivno razvijajo in uporabljajo pobude proti goljufijam, kot so preizkusi integritete proizvoda, notranje spremljanje, analize, načrti sledenja proizvodom, revizije in certificiranje – pri čemer te pobude ne nadomeščajo sistema uradnega nadzora v živilskem sektorju, ampak ga dopolnjujejo –, ter pozdravlja sedanje pobude, kot je globalna pobuda za varnost hrane (Global Food Safety Initiative) Univerze v Michiganu; |
| --- | --- |

47.

meni, da je za živilski sektor dragoceno, da se v zasebnem sektorju proaktivno razvijajo in uporabljajo pobude proti goljufijam, kot so preizkusi integritete proizvoda, notranje spremljanje, analize, načrti sledenja proizvodom, revizije in certificiranje – pri čemer te pobude ne nadomeščajo sistema uradnega nadzora v živilskem sektorju, ampak ga dopolnjujejo –, ter pozdravlja sedanje pobude, kot je globalna pobuda za varnost hrane (Global Food Safety Initiative) Univerze v Michiganu;

| 48. | poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o tem, da bi se za nosilce živilske dejavnosti uvedla zakonska obveznost poročanja pristojnim oblastem o pogostosti primerov goljufij s hrano; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o tem, da bi se za nosilce živilske dejavnosti uvedla zakonska obveznost poročanja pristojnim oblastem o pogostosti primerov goljufij s hrano;

| 49. | meni, da je maloprodajni sektor še posebej odgovoren za zagotavljanje integritete živilskih proizvodov in za to, da od svojih dobaviteljev zahteva varnost in zanesljivost v dobavni verigi; meni, da so trgovci na drobno odgovorni, da preverijo vsaj formalno izpolnjevanje pravil glede označevanja; obžaluje pritisk maloprodaje in drugih nosilcev živilske dejavnosti na primarne proizvajalce, da bi proizvajali vse ceneje, pogosto na račun kakovosti živil ali sestavin; |
| --- | --- |

49.

meni, da je maloprodajni sektor še posebej odgovoren za zagotavljanje integritete živilskih proizvodov in za to, da od svojih dobaviteljev zahteva varnost in zanesljivost v dobavni verigi; meni, da so trgovci na drobno odgovorni, da preverijo vsaj formalno izpolnjevanje pravil glede označevanja; obžaluje pritisk maloprodaje in drugih nosilcev živilske dejavnosti na primarne proizvajalce, da bi proizvajali vse ceneje, pogosto na račun kakovosti živil ali sestavin;

| 50. | ugotavlja, da nosilci živilske dejavnosti sedaj ne poznajo vedno izvora sestavin, ki jih uporabljajo; v zvezi s tem ugotavlja, da lahko kratke dobavne verige (lokalne in regionalne) zagotavljajo večjo preglednost in nadomestijo dolge in kompleksne dobavne verige, ki so bile pomemben dejavnik v krizi goljufij s hrano; |
| --- | --- |

50.

ugotavlja, da nosilci živilske dejavnosti sedaj ne poznajo vedno izvora sestavin, ki jih uporabljajo; v zvezi s tem ugotavlja, da lahko kratke dobavne verige (lokalne in regionalne) zagotavljajo večjo preglednost in nadomestijo dolge in kompleksne dobavne verige, ki so bile pomemben dejavnik v krizi goljufij s hrano;

| 51. | poziva Komisijo, naj na podlagi Uredbe (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil pripravi zakonodajne predloge za oznako „lokalna pridelava in neposredna prodaja“, ki bi prispevala k promociji teh trgov in k dodani vrednosti kmečkih proizvodov; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj na podlagi Uredbe (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil pripravi zakonodajne predloge za oznako „lokalna pridelava in neposredna prodaja“, ki bi prispevala k promociji teh trgov in k dodani vrednosti kmečkih proizvodov;

Izvrševanje in nadzor

| 52. | poziva Komisijo, naj v skladu s členoma 7 in 17 Uredbe (EU) št. 1169/2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom zasleduje in preprečuje trženje proizvodov, ki ostajajo na trgu pod namerno netočnim ali zavajajočim imenom, saj je tudi to treba razumeti kot vrsto goljufije s hrano; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj v skladu s členoma 7 in 17 Uredbe (EU) št. 1169/2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom zasleduje in preprečuje trženje proizvodov, ki ostajajo na trgu pod namerno netočnim ali zavajajočim imenom, saj je tudi to treba razumeti kot vrsto goljufije s hrano;

| 53. | je prepričan, da je treba spremeniti odnos znotraj pristojnih organov, in sicer od upravnega in veterinarskega pristopa k policijskemu pristopu, na podlagi izkušenj „leteče enote“ danske uprave za prehrano ter karabinjerjev (Arma dei Carabinieri) in finančne policije (Guardia di Finanza) v Italiji; poudarja, da je predpogoj za tovrsten pristop, da so na pristojnih sodiščih sodniki s strokovnim znanjem s področja živilskega prava; |
| --- | --- |

53.

je prepričan, da je treba spremeniti odnos znotraj pristojnih organov, in sicer od upravnega in veterinarskega pristopa k policijskemu pristopu, na podlagi izkušenj „leteče enote“ danske uprave za prehrano ter karabinjerjev (Arma dei Carabinieri) in finančne policije (Guardia di Finanza) v Italiji; poudarja, da je predpogoj za tovrsten pristop, da so na pristojnih sodiščih sodniki s strokovnim znanjem s področja živilskega prava;

| 54. | poudarja, da bi moralo izvajanje nadzora temeljiti na tveganju in vključevati razvoj profilov tveganj ter ocen ranljivosti za vsako dobavno verigo in živilski proizvod, pri čemer bi se moralo opirati na tekoče akademske raziskave, ki združujejo znanje na področju avtentičnosti hrane ter na področju kriminologije, kot so raziskave univerze Vrie Universitet Amsterdam in univerze v Wageningnu; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da bi moralo izvajanje nadzora temeljiti na tveganju in vključevati razvoj profilov tveganj ter ocen ranljivosti za vsako dobavno verigo in živilski proizvod, pri čemer bi se moralo opirati na tekoče akademske raziskave, ki združujejo znanje na področju avtentičnosti hrane ter na področju kriminologije, kot so raziskave univerze Vrie Universitet Amsterdam in univerze v Wageningnu;

| 55. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej spodbujajo evropske in nacionalne programe raziskav in razvoja, da bi razvili in uporabljali tehnologije in metode za odkrivanje goljufij s hrano, kot so na primer senzorji ter prstni odtisi proizvodov, ter naj omogočijo, da bodo testi v kratkem komercialno dostopni; je seznanjen z obstoječimi evropskimi raziskovalnimi projekti o integriteti in avtentičnosti hrane, kot sta projekta TRACE in AuthenticFood; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo in države članice, naj še naprej spodbujajo evropske in nacionalne programe raziskav in razvoja, da bi razvili in uporabljali tehnologije in metode za odkrivanje goljufij s hrano, kot so na primer senzorji ter prstni odtisi proizvodov, ter naj omogočijo, da bodo testi v kratkem komercialno dostopni; je seznanjen z obstoječimi evropskimi raziskovalnimi projekti o integriteti in avtentičnosti hrane, kot sta projekta TRACE in AuthenticFood;

| 56. | priporoča, da FVO in nacionalni organi v svoje revizije vključijo t.i. preverbe usklajenosti vhodnih in izhodnih masnih tokov ter masnih tokov odpadkov; |
| --- | --- |

56.

priporoča, da FVO in nacionalni organi v svoje revizije vključijo t.i. preverbe usklajenosti vhodnih in izhodnih masnih tokov ter masnih tokov odpadkov;

| 57. | predlaga izboljšanje usklajevanja in komunikacije med nacionalnimi organi, pristojnimi za preučevanje goljufij s hrano, da bi tako povečali učinkovitost prizadevanj držav članic v boju proti tej težavi; poziva Komisijo, naj nujno vzpostavi elektronski sistem, ki bo po njenem predlogu temeljil na sistemu hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF) in ki bo omogočal hitro izmenjavo informacij med državami članicami in Komisijo v primerih goljufij s hrano; poziva k objavljanju letnih poročil o primerih goljufij s hrano, ki so bili odkriti, po analogiji s poročili RASFF; |
| --- | --- |

57.

predlaga izboljšanje usklajevanja in komunikacije med nacionalnimi organi, pristojnimi za preučevanje goljufij s hrano, da bi tako povečali učinkovitost prizadevanj držav članic v boju proti tej težavi; poziva Komisijo, naj nujno vzpostavi elektronski sistem, ki bo po njenem predlogu temeljil na sistemu hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF) in ki bo omogočal hitro izmenjavo informacij med državami članicami in Komisijo v primerih goljufij s hrano; poziva k objavljanju letnih poročil o primerih goljufij s hrano, ki so bili odkriti, po analogiji s poročili RASFF;

| 58. | poziva k vzpostavitvi omrežja za preprečevanje goljufij s hrano, da bi tako okrepili usklajevanje med različnimi evropskimi organi (Europol, Eurojust, FVO) za učinkovitejše preprečevanje in odkrivanje takih goljufij; |
| --- | --- |

58.

poziva k vzpostavitvi omrežja za preprečevanje goljufij s hrano, da bi tako okrepili usklajevanje med različnimi evropskimi organi (Europol, Eurojust, FVO) za učinkovitejše preprečevanje in odkrivanje takih goljufij;

| 59. | predlaga, naj se test DNK uvede kot standardni postopek v kontrolah po naključnem izboru za določanje vrste, zlasti pri mesnih in ribjih proizvodih, ter naj se v ta namen oblikuje centralizirana baza podatkov o DNK; |
| --- | --- |

59.

predlaga, naj se test DNK uvede kot standardni postopek v kontrolah po naključnem izboru za določanje vrste, zlasti pri mesnih in ribjih proizvodih, ter naj se v ta namen oblikuje centralizirana baza podatkov o DNK;

| 60. | poziva Komisijo, naj odpravi vrzeli v obstoječih predpisih o varnosti hrane in sledljivosti, ki se nanašajo na uvoz hrane od tretjih strani, pri katerih obstaja večje tveganje za goljufije s hrano; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj odpravi vrzeli v obstoječih predpisih o varnosti hrane in sledljivosti, ki se nanašajo na uvoz hrane od tretjih strani, pri katerih obstaja večje tveganje za goljufije s hrano;

| 61. | zahteva, da pogajanja EU o prosti trgovini ne smejo povzročiti spremembe evropske zakonodaje na področju varnosti hrane in zanesljivosti preskrbe z njo niti se ne sme zato zmanjšati zmožnost nadzora nad uporabo te zakonodaje; |
| --- | --- |

61.

zahteva, da pogajanja EU o prosti trgovini ne smejo povzročiti spremembe evropske zakonodaje na področju varnosti hrane in zanesljivosti preskrbe z njo niti se ne sme zato zmanjšati zmožnost nadzora nad uporabo te zakonodaje;

| 62. | meni, da bi morali biti rezultati nadzora javno objavljeni v potrošnikom lahko dostopni in razumljivi obliki, npr. kot ocene; je prepričan, da bi to potrošnikom pomagalo pri odločitvah, poleg tega pa bi nosilce živilske dejavnosti spodbujalo k uspešnemu delu; |
| --- | --- |

62.

meni, da bi morali biti rezultati nadzora javno objavljeni v potrošnikom lahko dostopni in razumljivi obliki, npr. kot ocene; je prepričan, da bi to potrošnikom pomagalo pri odločitvah, poleg tega pa bi nosilce živilske dejavnosti spodbujalo k uspešnemu delu;

Sankcije

| 63. | pozdravlja predlog Komisije, naj se zvišajo kazni, z namenom, da se zmanjša vsaj ocenjena ekonomska korist kršitve, vendar meni, da to ni dovolj odvračilno; meni, da bi morale države članice vzpostaviti kazni za goljufije s hrano v višini, ki je najmanj dvokratnik ocenjenega ekonomskega dobička, ki ga storilec skuša doseči z nepošteno dejavnostjo; meni, da morajo države kot poseben odvračilen ukrep določiti še višje kazni, vključno s kazenskimi sankcijami, za primere goljufij, kjer gre za zavestno ogrožanje javnega zdravja ali kjer so proizvodi namenjeni ranljivim potrošnikom; nadalje predlaga, da se v primeru ponovljene kršitve nosilcu živilske dejavnosti odvzame registracija; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja predlog Komisije, naj se zvišajo kazni, z namenom, da se zmanjša vsaj ocenjena ekonomska korist kršitve, vendar meni, da to ni dovolj odvračilno; meni, da bi morale države članice vzpostaviti kazni za goljufije s hrano v višini, ki je najmanj dvokratnik ocenjenega ekonomskega dobička, ki ga storilec skuša doseči z nepošteno dejavnostjo; meni, da morajo države kot poseben odvračilen ukrep določiti še višje kazni, vključno s kazenskimi sankcijami, za primere goljufij, kjer gre za zavestno ogrožanje javnega zdravja ali kjer so proizvodi namenjeni ranljivim potrošnikom; nadalje predlaga, da se v primeru ponovljene kršitve nosilcu živilske dejavnosti odvzame registracija;

| 64. | obžaluje, da Komisija nima pregleda nad različnimi nacionalnimi sistemi sankcioniranja prekrškov v zvezi z goljufijami s hrano ter nad delovanjem teh načinov sankcioniranja na podlagi zakonodaje EU; poziva Komisijo, naj takšen pregled pridobi čim prej; |
| --- | --- |

64.

obžaluje, da Komisija nima pregleda nad različnimi nacionalnimi sistemi sankcioniranja prekrškov v zvezi z goljufijami s hrano ter nad delovanjem teh načinov sankcioniranja na podlagi zakonodaje EU; poziva Komisijo, naj takšen pregled pridobi čim prej;

| 65. | poziva k boljšemu upoštevanju pogojev za zagotavljanje dobrega počutja živali in h krepitvi sankcij v primeru neupoštevanja teh pravil; |
| --- | --- |

65.

poziva k boljšemu upoštevanju pogojev za zagotavljanje dobrega počutja živali in h krepitvi sankcij v primeru neupoštevanja teh pravil;

| 66. | poziva Komisijo, naj zbere podatke držav članic ter poroča o različnih ureditvah v državah članicah, kar zadeva vrsto in raven kazni za goljufije s hrano, in o delovanju sistemov kaznovanja; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj zbere podatke držav članic ter poroča o različnih ureditvah v državah članicah, kar zadeva vrsto in raven kazni za goljufije s hrano, in o delovanju sistemov kaznovanja;

| 67. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo tudi druge metode, namenjene preprečevanju goljufij s hrano ali odvračanju od njih, kot je objavljanje imen obsojenih nepoštenih nosilcev živilske dejavnosti v evropskem registru; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo tudi druge metode, namenjene preprečevanju goljufij s hrano ali odvračanju od njih, kot je objavljanje imen obsojenih nepoštenih nosilcev živilske dejavnosti v evropskem registru;

| 68. | zahteva nadaljnji razvoj sedanjih sistemov sledljivosti in dosledno izvajanje neposredne sledljivosti, predvidene v Uredbi (ES) št. 178/2002, ki zajema živila in krmila, živali, namenjene za proizvodnjo hrane, ter vse druge temu namenjene snovi, od katerih se lahko pričakuje, da bodo vključene v živilo ali krmo; zahteva, da mora biti celotna veriga skozi vse faze pridelave, predelave in distribucije popolnoma preverljiva in pregledna, da bo mogoče goljufije na področju živil hitro identificirati v vseh fazah proizvodnje; |
| --- | --- |

68.

zahteva nadaljnji razvoj sedanjih sistemov sledljivosti in dosledno izvajanje neposredne sledljivosti, predvidene v Uredbi (ES) št. 178/2002, ki zajema živila in krmila, živali, namenjene za proizvodnjo hrane, ter vse druge temu namenjene snovi, od katerih se lahko pričakuje, da bodo vključene v živilo ali krmo; zahteva, da mora biti celotna veriga skozi vse faze pridelave, predelave in distribucije popolnoma preverljiva in pregledna, da bo mogoče goljufije na področju živil hitro identificirati v vseh fazah proizvodnje;

| 69. | predlaga, naj bodo preiskovalni laboratoriji in laboratorijsko osebje podjetij dolžni, da vse izide preiskav živil in krmil, ki kažejo na goljufije ali so pomembni za boj proti njim, sporočijo neposredno pristojnim nadzornim organom; |
| --- | --- |

69.

predlaga, naj bodo preiskovalni laboratoriji in laboratorijsko osebje podjetij dolžni, da vse izide preiskav živil in krmil, ki kažejo na goljufije ali so pomembni za boj proti njim, sporočijo neposredno pristojnim nadzornim organom;

o

o o

| 70. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

70.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  http://ec.europa.eu/food/food/horsemeat/plan_en.htm.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/31

---

P7_TA(2014)0012

Učinkovite inšpekcije dela kot strategija za izboljšanje pogojev dela v Evropi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o učinkovitih inšpekcijah dela kot strategiji za izboljšanje pogojev dela v Evropi (2013/2112(INI))

(2016/C 482/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti preambule ter členov 3 in 6, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti preambule ter členov 3 in 6,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 in 168, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 in 168,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 3, 27, 31, 32 in 33, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 3, 27, 31, 32 in 33,

| — | ob upoštevanju Evropske socialne listine z dne 3. maja 1996, zlasti dela I in člena 3 dela II, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske socialne listine z dne 3. maja 1996, zlasti dela I in člena 3 dela II,

| — | ob upoštevanju temeljnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela ter konvencij in priporočil te organizacije o dejavnostih uradov za delo in inšpekcij dela (konvenciji 81 in 129), ki so mednarodno merilo za zagotavljanje uporabe zakonskih določb v zvezi z delovnimi pogoji in varstvom delavcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela ter konvencij in priporočil te organizacije o dejavnostih uradov za delo in inšpekcij dela (konvenciji 81 in 129), ki so mednarodno merilo za zagotavljanje uporabe zakonskih določb v zvezi z delovnimi pogoji in varstvom delavcev,

| — | ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 143 o delavcih migrantih iz leta 1975 in dodatnih določb te organizacije o delavcih migrantih, ki predvidevajo sprejem vseh nujnih in primernih ukrepov za odpravo nezakonitega priseljevanja z namenom iskanja zaposlitve in nezakonitega dela priseljencev; ob upoštevanju določb o uporabi upravnih, civilnih in kazenskih sankcij v zvezi z nezakonitim delom delavcev migrantov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 143 o delavcih migrantih iz leta 1975 in dodatnih določb te organizacije o delavcih migrantih, ki predvidevajo sprejem vseh nujnih in primernih ukrepov za odpravo nezakonitega priseljevanja z namenom iskanja zaposlitve in nezakonitega dela priseljencev; ob upoštevanju določb o uporabi upravnih, civilnih in kazenskih sankcij v zvezi z nezakonitim delom delavcev migrantov,

| — | ob upoštevanju agende za dostojno delo Mednarodne organizacije dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za dostojno delo Mednarodne organizacije dela,

| — | ob upoštevanju konvencij in priporočil Mednarodne organizacije dela o zdravju in varnosti na delovnem mestu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij in priporočil Mednarodne organizacije dela o zdravju in varnosti na delovnem mestu,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (okvirna direktiva) (2) in njenih posebnih direktiv, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (okvirna direktiva) (2) in njenih posebnih direktiv,

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/88/ES z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/88/ES z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (3),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov držav članic, sprejete na zasedanju Sveta 22. aprila 1999, o kodeksu ravnanja za učinkovitejše sodelovanje med javnimi upravami držav članic na področju boja proti goljufijam v zvezi s prispevki in dajatvami za socialno varnost ter neprijavljenemu delu na nadnacionalni ravni kot tudi na področju začasne čezmejne napotitve delavcev (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov držav članic, sprejete na zasedanju Sveta 22. aprila 1999, o kodeksu ravnanja za učinkovitejše sodelovanje med javnimi upravami držav članic na področju boja proti goljufijam v zvezi s prispevki in dajatvami za socialno varnost ter neprijavljenemu delu na nadnacionalni ravni kot tudi na področju začasne čezmejne napotitve delavcev (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/85/ES z dne 22. oktobra 1999 o spremembi Direktive 77/388/EGS glede možnosti poskusne uporabe nižje stopnje DDV za delovno intenzivne storitve (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/85/ES z dne 22. oktobra 1999 o spremembi Direktive 77/388/EGS glede možnosti poskusne uporabe nižje stopnje DDV za delovno intenzivne storitve (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. oktobra 2007 z naslovom „Krepitev boja proti neprijavljenemu delu“ (COM(2007)0628), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. oktobra 2007 z naslovom „Krepitev boja proti neprijavljenemu delu“ (COM(2007)0628),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. oktobra 2007 o rezultatih javnega posvetovanja o zeleni knjigi Komisije z naslovom „Posodabljanje delovnega prava za soočanje z izzivi 21. stoletja“ (COM(2007)0627), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. oktobra 2007 o rezultatih javnega posvetovanja o zeleni knjigi Komisije z naslovom „Posodabljanje delovnega prava za soočanje z izzivi 21. stoletja“ (COM(2007)0627),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020) in njenega glavnega cilja dviga stopnje zaposlenosti v Evropski uniji na 75 % do konca desetletja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020) in njenega glavnega cilja dviga stopnje zaposlenosti v Evropski uniji na 75 % do konca desetletja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o vmesnem pregledu evropske strategije 2007–2012 o zdravju in varnosti pri delu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o vmesnem pregledu evropske strategije 2007–2012 o zdravju in varnosti pri delu (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o krepitvi boja proti neprijavljenemu delu (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o krepitvi boja proti neprijavljenemu delu (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. julija 2007 o posodabljanju delovnega prava za soočanje z izzivi 21. stoletja (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. julija 2007 o posodabljanju delovnega prava za soočanje z izzivi 21. stoletja (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2006 o izvajanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2006 o izvajanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2009 o družbeni odgovornosti podizvajalskih podjetij v proizvodni verigi (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2009 o družbeni odgovornosti podizvajalskih podjetij v proizvodni verigi (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2013 o delovnih pogojih ter zdravstvenih in varnostnih standardih po nedavnih požarih v tovarnah in po zrušitvi stavbe v Bangladešu (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2013 o delovnih pogojih ter zdravstvenih in varnostnih standardih po nedavnih požarih v tovarnah in po zrušitvi stavbe v Bangladešu (13),

| — | ob upoštevanju integriranih smernic za rast in delovna mesta (2008–2010) (COM(2007)0803), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju integriranih smernic za rast in delovna mesta (2008–2010) (COM(2007)0803),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. decembra 1995 o uskladitvi instrumentov za boj proti nezakonitemu priseljevanju in nezakonitemu delu (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. decembra 1995 o uskladitvi instrumentov za boj proti nezakonitemu priseljevanju in nezakonitemu delu (14),

| — | ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 27. septembra 1996 o boju proti nezakonitemu delu državljanov tretjih držav (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 27. septembra 1996 o boju proti nezakonitemu delu državljanov tretjih držav (15),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) o boju proti neprijavljenem delu v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) o boju proti neprijavljenem delu v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju posebnega eurobarometra o neprijavljenemu delu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega eurobarometra o neprijavljenemu delu,

| — | ob upoštevanju študije z naslovom „ICENUW – Izvajanje sodelovanja v evropskem omrežju proti neprijavljenemu delu“ (2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom „ICENUW – Izvajanje sodelovanja v evropskem omrežju proti neprijavljenemu delu“ (2010),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom „CIBELES: Zbliževanje inšpektoratov v okviru sistema izvrševanja na evropski ravni“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom „CIBELES: Zbliževanje inšpektoratov v okviru sistema izvrševanja na evropski ravni“,

| — | ob upoštevanju študije z naslovom „Posredne metode za ugotavljanje obsega neprijavljenega dela v EU“ (2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom „Posredne metode za ugotavljanje obsega neprijavljenega dela v EU“ (2010),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom „Izvedljivost vzpostavitve evropske platforme za sodelovanje med inšpektorati za delo in drugimi ustreznimi nadzornimi organi in organi pregona z namenom preprečevanja neprijavljenega dela in boja proti njemu“ (2010, Regioplan), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom „Izvedljivost vzpostavitve evropske platforme za sodelovanje med inšpektorati za delo in drugimi ustreznimi nadzornimi organi in organi pregona z namenom preprečevanja neprijavljenega dela in boja proti njemu“ (2010, Regioplan),

| — | ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča z dne 19. decembra 2012, C-577/10, Evropska komisija proti Kraljevini Belgiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča z dne 19. decembra 2012, C-577/10, Evropska komisija proti Kraljevini Belgiji,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0458/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0458/2013),

| A. | ker imajo inšpekcije dela pomembno vlogo pri varstvu pravic delavcev, zagotavljanju zdravja in varstva na delovnem mestu ter boju proti nevarnemu delovnemu okolju, preprečevanju kršitev varnosti pri delu ter spodbujanju pravične in socialne gospodarske rasti, saj prispevajo k temu, da so plače in prispevki za socialno varnost resnično plačani, s tem pa se povečujejo davčni prihodki in prejemki socialne blagajne, obenem pa so zaposleni zavarovani v primeru bolezni ali nezgode na delovnem mestu ter imajo zagotovljeno pokojnino; |
| --- | --- |

A.

ker imajo inšpekcije dela pomembno vlogo pri varstvu pravic delavcev, zagotavljanju zdravja in varstva na delovnem mestu ter boju proti nevarnemu delovnemu okolju, preprečevanju kršitev varnosti pri delu ter spodbujanju pravične in socialne gospodarske rasti, saj prispevajo k temu, da so plače in prispevki za socialno varnost resnično plačani, s tem pa se povečujejo davčni prihodki in prejemki socialne blagajne, obenem pa so zaposleni zavarovani v primeru bolezni ali nezgode na delovnem mestu ter imajo zagotovljeno pokojnino;

| B. | ker države članice uporabljajo številne modele za izvajanje različnih posebnih inšpekcij delovnih mest; |
| --- | --- |

B.

ker države članice uporabljajo številne modele za izvajanje različnih posebnih inšpekcij delovnih mest;

| C. | ker so se v povezavi z napotitvami delavcev po vsej Evropi povečale potrebe po inšpekcijah dela; |
| --- | --- |

C.

ker so se v povezavi z napotitvami delavcev po vsej Evropi povečale potrebe po inšpekcijah dela;

| D. | ker so inšpekcije dela bistvenega pomena za zagotavljanje uresničevanja pravic, saj skrbijo za to, da se spoštuje zakonodaja, da so akterji seznanjeni s svojimi pravicami in dolžnostmi ter da se preprečujejo nesreče in zlorabe; |
| --- | --- |

D.

ker so inšpekcije dela bistvenega pomena za zagotavljanje uresničevanja pravic, saj skrbijo za to, da se spoštuje zakonodaja, da so akterji seznanjeni s svojimi pravicami in dolžnostmi ter da se preprečujejo nesreče in zlorabe;

| E. | ker je treba okrepiti inšpekcije dela v MSP in na manjših deloviščih; |
| --- | --- |

E.

ker je treba okrepiti inšpekcije dela v MSP in na manjših deloviščih;

| F. | ker se odgovornost multinacionalnih podjetij za delovne pogoje, življenje in zdravje delavcev, ki proizvajajo blago in opravljajo storitve, ne konča pri vratih trgovine oziroma tovarne in je tudi ni mogoče zagotoviti zgolj z dogovori o družbeni odgovornosti gospodarskih družb; |
| --- | --- |

F.

ker se odgovornost multinacionalnih podjetij za delovne pogoje, življenje in zdravje delavcev, ki proizvajajo blago in opravljajo storitve, ne konča pri vratih trgovine oziroma tovarne in je tudi ni mogoče zagotoviti zgolj z dogovori o družbeni odgovornosti gospodarskih družb;

| G. | ker zunanje izvajanje dela s podizvajalci in začasnimi delovnimi razmerji pogosto pomeni manj usposobljeno delovno silo in bolj ohlapna zaposlitvena razmerja, zaradi česar je težje ugotoviti, kdo je odgovoren za zdravje in varnost pri delu; |
| --- | --- |

G.

ker zunanje izvajanje dela s podizvajalci in začasnimi delovnimi razmerji pogosto pomeni manj usposobljeno delovno silo in bolj ohlapna zaposlitvena razmerja, zaradi česar je težje ugotoviti, kdo je odgovoren za zdravje in varnost pri delu;

| H. | ker ima neprijavljeno delo negativen učinek na gospodarstva držav članic in finančno vzdržnost evropskega socialnega modela ter spodkopava financiranje in porazdelitev socialnih prejemkov in javnih storitev, prizadete delavce pa sedaj in v starosti postavlja v negotov položaj, jim odreka zaščito in jih sili v revščino; |
| --- | --- |

H.

ker ima neprijavljeno delo negativen učinek na gospodarstva držav članic in finančno vzdržnost evropskega socialnega modela ter spodkopava financiranje in porazdelitev socialnih prejemkov in javnih storitev, prizadete delavce pa sedaj in v starosti postavlja v negotov položaj, jim odreka zaščito in jih sili v revščino;

| I. | ker imajo delovni inšpektorji pomembno vlogo pri varstvu pravic delavcev, preprečevanju zlorab ter spodbujanju gospodarskega in družbenega razvoja; |
| --- | --- |

I.

ker imajo delovni inšpektorji pomembno vlogo pri varstvu pravic delavcev, preprečevanju zlorab ter spodbujanju gospodarskega in družbenega razvoja;

| J. | ker sta se zaradi gospodarske krize povečala obremenitev in dodaten pritisk na zaposlene, zlasti s spremembo delovnega časa, in ker je zato treba okrepiti tudi prizadevanja za spremljanje delovnih pogojev; |
| --- | --- |

J.

ker sta se zaradi gospodarske krize povečala obremenitev in dodaten pritisk na zaposlene, zlasti s spremembo delovnega časa, in ker je zato treba okrepiti tudi prizadevanja za spremljanje delovnih pogojev;

| K. | ker se pojavljajo vedno nove oblike delovnih razmerij, ki jih je vedno težje zajeti z obstoječo zakonodajo; |
| --- | --- |

K.

ker se pojavljajo vedno nove oblike delovnih razmerij, ki jih je vedno težje zajeti z obstoječo zakonodajo;

| L. | ker neprijavljeni delavci trpijo zaradi drugotnih negativnih posledic, kot so pomanjkanje dostopa do informacij, medicine dela ter usposabljanja, in so podvrženi psihološkemu pritisku zaradi strahu pred nesrečo ali zasačenjem, to pa negativno vpliva na produktivnost podjetij in celotnega gospodarstva, pa tudi zaradi dolgoročnih posledic, kot so neupravičenost do starostne pokojnine ali zelo nizka pokojnina, kar zvišuje tveganje revščine; |
| --- | --- |

L.

ker neprijavljeni delavci trpijo zaradi drugotnih negativnih posledic, kot so pomanjkanje dostopa do informacij, medicine dela ter usposabljanja, in so podvrženi psihološkemu pritisku zaradi strahu pred nesrečo ali zasačenjem, to pa negativno vpliva na produktivnost podjetij in celotnega gospodarstva, pa tudi zaradi dolgoročnih posledic, kot so neupravičenost do starostne pokojnine ali zelo nizka pokojnina, kar zvišuje tveganje revščine;

| M. | ker neprijavljeno delo izkrivlja konkurenco na enotnem trgu, saj nekaterim podjetjem omogoča nelojalno konkurenco; |
| --- | --- |

M.

ker neprijavljeno delo izkrivlja konkurenco na enotnem trgu, saj nekaterim podjetjem omogoča nelojalno konkurenco;

| N. | ker sta utrditev resničnega skupnega trga in odprava vseh oblik socialnega dampinga neločljivo povezani; |
| --- | --- |

N.

ker sta utrditev resničnega skupnega trga in odprava vseh oblik socialnega dampinga neločljivo povezani;

| O. | ker delo na črno sedaj predstavlja 18,8 % skupnega BDP držav EU 27, v nekaterih državah pa ta delež presega 30 %; |
| --- | --- |

O.

ker delo na črno sedaj predstavlja 18,8 % skupnega BDP držav EU 27, v nekaterih državah pa ta delež presega 30 %;

| P. | ker neprijavljeno delo v več državah članicah tudi zaradi krize še vedno narašča; |
| --- | --- |

P.

ker neprijavljeno delo v več državah članicah tudi zaradi krize še vedno narašča;

| Q. | ker so ukrepi v zvezi z opozarjanjem na nepravilnosti potrebni za lažje odkrivanje zlorab in zagotavljanje varnosti prijavitelja nepravilnosti ter ker so EU in države članice dolžne v celoti zaščititi prijavitelje; |
| --- | --- |

Q.

ker so ukrepi v zvezi z opozarjanjem na nepravilnosti potrebni za lažje odkrivanje zlorab in zagotavljanje varnosti prijavitelja nepravilnosti ter ker so EU in države članice dolžne v celoti zaščititi prijavitelje;

| R. | ker vsako leto 168 000 evropskih državljanov umre zaradi nesreč ali bolezni, povezanih z delom, 7 milijonov pa je v nesrečah ranjenih (16), |
| --- | --- |

R.

ker vsako leto 168 000 evropskih državljanov umre zaradi nesreč ali bolezni, povezanih z delom, 7 milijonov pa je v nesrečah ranjenih (16),

| S. | ker je preprečevanje tveganj bistveno za zmanjšanje delovnih nesreč in poklicnih bolezni; ker ima dobro upravljanje zdravja in varnosti pri delu pozitiven učinek na nacionalni in evropski ravni, pa tudi na ravni podjetij; |
| --- | --- |

S.

ker je preprečevanje tveganj bistveno za zmanjšanje delovnih nesreč in poklicnih bolezni; ker ima dobro upravljanje zdravja in varnosti pri delu pozitiven učinek na nacionalni in evropski ravni, pa tudi na ravni podjetij;

| T. | ker kadrovski in finančni viri sistemov inšpekcij v različnem obsegu ne zadoščajo za učinkovito izvajanje inšpekcij dela; ker je zato strateško načrtovanje v zvezi s kadrovskimi viri za inšpekcije dela v EU pomanjkljivo, pri čemer število sodelavcev v številnih državah upada, medtem ko postajajo naloge inšpektorjev za delo vedno bolj zapletene; |
| --- | --- |

T.

ker kadrovski in finančni viri sistemov inšpekcij v različnem obsegu ne zadoščajo za učinkovito izvajanje inšpekcij dela; ker je zato strateško načrtovanje v zvezi s kadrovskimi viri za inšpekcije dela v EU pomanjkljivo, pri čemer število sodelavcev v številnih državah upada, medtem ko postajajo naloge inšpektorjev za delo vedno bolj zapletene;

| U. | ker se zaradi razdrobljenosti trga dela v povezavi z nenadzorovano in neregulirano širitvijo nekaterih ureditev zaposlitve v določenih državah članicah raven plač bistveno znižuje, s tem pa nastaja položaj, ki bo verjetno še poslabšal težave v zvezi z neprijavljenim delom; |
| --- | --- |

U.

ker se zaradi razdrobljenosti trga dela v povezavi z nenadzorovano in neregulirano širitvijo nekaterih ureditev zaposlitve v določenih državah članicah raven plač bistveno znižuje, s tem pa nastaja položaj, ki bo verjetno še poslabšal težave v zvezi z neprijavljenim delom;

| V. | ker imajo sektorji, ki jih je delo na črno najbolj prizadelo, visoko raven intenzivnosti dela, kot na primer panoge gradbeništva, varovanja, čiščenja, gospodinjstva, nastanitev in preskrbe, zanje pa so značilni negotovi delovni in plačni pogoji; |
| --- | --- |

V.

ker imajo sektorji, ki jih je delo na črno najbolj prizadelo, visoko raven intenzivnosti dela, kot na primer panoge gradbeništva, varovanja, čiščenja, gospodinjstva, nastanitev in preskrbe, zanje pa so značilni negotovi delovni in plačni pogoji;

| W. | ker obstaja tesna povezava med nezakonitim priseljevanjem in delom na črno, saj ljudje, ki nezakonito živijo v Evropi, ne smejo vstopati v običajna delovna razmerja, s tem pa tudi niso deležni nikakršnega varstva; |
| --- | --- |

W.

ker obstaja tesna povezava med nezakonitim priseljevanjem in delom na črno, saj ljudje, ki nezakonito živijo v Evropi, ne smejo vstopati v običajna delovna razmerja, s tem pa tudi niso deležni nikakršnega varstva;

| X. | ker delavci, ki opravljajo dejavnosti na črno, nimajo socialnega, zdravstvenega ali nezgodnega zavarovanja in so zato izpostavljeni večjemu tveganju osebnih finančnih izgub; |
| --- | --- |

X.

ker delavci, ki opravljajo dejavnosti na črno, nimajo socialnega, zdravstvenega ali nezgodnega zavarovanja in so zato izpostavljeni večjemu tveganju osebnih finančnih izgub;

| Y. | ker v okviru čezmejnih storitev in delovnih razmerij inšpekcije dela predstavljajo čezmejno zadevo in je čezmejni dostop do podatkov nezadosten; |
| --- | --- |

Y.

ker v okviru čezmejnih storitev in delovnih razmerij inšpekcije dela predstavljajo čezmejno zadevo in je čezmejni dostop do podatkov nezadosten;

| Z. | ker delavci v delovnih razmerjih na črno pogosto ne sodelujejo prostovoljno, ampak so k temu prisiljeni; |
| --- | --- |

Z.

ker delavci v delovnih razmerjih na črno pogosto ne sodelujejo prostovoljno, ampak so k temu prisiljeni;

I.
     
  Nadzorni ukrepi na nacionalni ravni

Načela za učinkovite inšpekcije dela

| 1. | poudarja, da so inšpekcije dela javna storitev, ki jo smejo opravljati le neodvisni javni organi, vendar pa to ne preprečuje možnosti, da pri inšpekcijah dela pomagajo predstavniki socialnih partnerjev; meni, da je treba zagotoviti neodvisnost storitev s področja zdravja in varnosti pri delu od delodajalcev; meni, da se lahko v okviru zdravja pri delu s spremljanjem, opozarjanjem, nudenjem strokovnega znanja s področja zdravja in primernim svetovanjem, ki je s tem povezano, ukvarjajo le neodvisni zdravstveni in varnostni strokovnjaki; obžaluje, da je upravljanje storitev s področja zdravja in varnosti pri delu v nekaterih državah članicah prepuščeno združenjem delodajalcev; poudarja, da morajo inšpekcije in spremljanje zdravja pri delu izvajati neodvisni inšpektorji, usposobljeni na področju zdravja in varnosti; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da so inšpekcije dela javna storitev, ki jo smejo opravljati le neodvisni javni organi, vendar pa to ne preprečuje možnosti, da pri inšpekcijah dela pomagajo predstavniki socialnih partnerjev; meni, da je treba zagotoviti neodvisnost storitev s področja zdravja in varnosti pri delu od delodajalcev; meni, da se lahko v okviru zdravja pri delu s spremljanjem, opozarjanjem, nudenjem strokovnega znanja s področja zdravja in primernim svetovanjem, ki je s tem povezano, ukvarjajo le neodvisni zdravstveni in varnostni strokovnjaki; obžaluje, da je upravljanje storitev s področja zdravja in varnosti pri delu v nekaterih državah članicah prepuščeno združenjem delodajalcev; poudarja, da morajo inšpekcije in spremljanje zdravja pri delu izvajati neodvisni inšpektorji, usposobljeni na področju zdravja in varnosti;

| 2. | poudarja pomen priprave nacionalnih akcijskih načrtov za krepitev mehanizmov inšpekcij dela ali za financiranje teh mehanizmov iz evropskih strukturnih skladov, saj imajo učinkovite inšpekcije dela dodano vrednost, ko gre za podpiranje socialne kohezije in utrjevanje pravičnosti na delovnem mestu; |
| --- | --- |

2.

poudarja pomen priprave nacionalnih akcijskih načrtov za krepitev mehanizmov inšpekcij dela ali za financiranje teh mehanizmov iz evropskih strukturnih skladov, saj imajo učinkovite inšpekcije dela dodano vrednost, ko gre za podpiranje socialne kohezije in utrjevanje pravičnosti na delovnem mestu;

| 3. | poudarja, da imajo inšpekcije dela poglavitno vlogo pri preprečevanju in nadzoru ter da izboljšujejo obveščenost in strokovno znanje v podjetjih; spodbuja države članice, naj okrepijo osebje pri svojih inšpekcijah dela in sredstva zanje, uresničijo cilj en inšpektor za 10 000 delavcev v skladu s priporočili Mednarodne organizacije dela ter poostrijo kazni za podjetja, ki ne spoštujejo svojih obveznosti na področju temeljnih pravic (plače, delovni čas, zdravje in varnost pri delu); meni, da morajo biti te sankcije učinkovite, odvračalne in sorazmerne; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da imajo inšpekcije dela poglavitno vlogo pri preprečevanju in nadzoru ter da izboljšujejo obveščenost in strokovno znanje v podjetjih; spodbuja države članice, naj okrepijo osebje pri svojih inšpekcijah dela in sredstva zanje, uresničijo cilj en inšpektor za 10 000 delavcev v skladu s priporočili Mednarodne organizacije dela ter poostrijo kazni za podjetja, ki ne spoštujejo svojih obveznosti na področju temeljnih pravic (plače, delovni čas, zdravje in varnost pri delu); meni, da morajo biti te sankcije učinkovite, odvračalne in sorazmerne;

| 4. | opozarja, da spadajo vse kategorije zaposlenih in samozaposlenih delavcev, ne glede na njihov status, delovno razmerje ali izvor, pod pristojnost nacionalnih inšpekcijskih organov in morajo biti deležne enake zaščite; poudarja, da utegne imeti vsak poskus omejevanja obsega inšpekcij dela negativen učinek na zdravje in varnost ter pravice zaposlenih; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da spadajo vse kategorije zaposlenih in samozaposlenih delavcev, ne glede na njihov status, delovno razmerje ali izvor, pod pristojnost nacionalnih inšpekcijskih organov in morajo biti deležne enake zaščite; poudarja, da utegne imeti vsak poskus omejevanja obsega inšpekcij dela negativen učinek na zdravje in varnost ter pravice zaposlenih;

| 5. | poudarja, da je treba povečati vlogo nacionalnih inšpekcijskih organov za delo, poskrbeti za usposabljanje vodilnih kadrov in usklajevati njihove dejavnosti, da bi se uspešno spoprijeli z novimi izzivi v okviru inšpekcij; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba povečati vlogo nacionalnih inšpekcijskih organov za delo, poskrbeti za usposabljanje vodilnih kadrov in usklajevati njihove dejavnosti, da bi se uspešno spoprijeli z novimi izzivi v okviru inšpekcij;

| 6. | meni, da je mogoče inšpekcije dela učinkovito izvajati le, če imajo organi zagotovljene zadostne finančne in človeške vire; izraža zaskrbljenost, ker imajo inšpekcijski organi v državah članicah premajhno število zaposlenih in zaradi pomanjkanja rednega usposabljanja, zlasti v zvezi z evropskimi vprašanji; poziva države članice, naj okrepijo svoje sisteme inšpekcij dela; poziva države članice, naj okrepijo svoje sisteme inšpekcij dela, saj bi moral biti to bistven del nacionalnih načrtov za odziv na gospodarsko krizo; poudarja, da imajo inšpekcije dela izjemno pomembno vlogo pri preverjanju, ali se v celoti izvaja veljavna zakonodaja, in pri zagotavljanju, da so zavarovani in zaščiteni najbolj ranljivi delavci; |
| --- | --- |

6.

meni, da je mogoče inšpekcije dela učinkovito izvajati le, če imajo organi zagotovljene zadostne finančne in človeške vire; izraža zaskrbljenost, ker imajo inšpekcijski organi v državah članicah premajhno število zaposlenih in zaradi pomanjkanja rednega usposabljanja, zlasti v zvezi z evropskimi vprašanji; poziva države članice, naj okrepijo svoje sisteme inšpekcij dela; poziva države članice, naj okrepijo svoje sisteme inšpekcij dela, saj bi moral biti to bistven del nacionalnih načrtov za odziv na gospodarsko krizo; poudarja, da imajo inšpekcije dela izjemno pomembno vlogo pri preverjanju, ali se v celoti izvaja veljavna zakonodaja, in pri zagotavljanju, da so zavarovani in zaščiteni najbolj ranljivi delavci;

| 7. | opozarja na potrebo po skupnem usposabljanju delovnih inšpektorjev in vpletenih subjektov, da bi se okrepila učinkovitost zakonodaje Skupnosti o zaščiti delavcev; |
| --- | --- |

7.

opozarja na potrebo po skupnem usposabljanju delovnih inšpektorjev in vpletenih subjektov, da bi se okrepila učinkovitost zakonodaje Skupnosti o zaščiti delavcev;

| 8. | poudarja, da finančne reforme, ki se izvajajo v določenih državah članicah, nikakor ne smejo povzročati zmanjšanja kadrovskih virov, financiranja ter materialnih in tehničnih infrastrukturnih virov inšpekcijskih organov za delo; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da finančne reforme, ki se izvajajo v določenih državah članicah, nikakor ne smejo povzročati zmanjšanja kadrovskih virov, financiranja ter materialnih in tehničnih infrastrukturnih virov inšpekcijskih organov za delo;

| 9. | opozarja, da lahko predvsem pravne omejitve in zahteve zaposlenih spodbudijo delodajalce k uvedbi preventivnih politik (17); |
| --- | --- |

9.

opozarja, da lahko predvsem pravne omejitve in zahteve zaposlenih spodbudijo delodajalce k uvedbi preventivnih politik (17);

| 10. | je prepričan, da je brez ocene tveganja nemogoče ustrezno varovati delavce; meni, da je treba malim in srednjim podjetjem pomagati pri vzpostavitvi politik preprečevanja tveganj; izpostavlja pozitivno vlogo preprostih, brezplačnih in usmerjenih pobud, kot je interaktivno orodje za oceno tveganja (OiRA), ki ga je razvila Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA); |
| --- | --- |

10.

je prepričan, da je brez ocene tveganja nemogoče ustrezno varovati delavce; meni, da je treba malim in srednjim podjetjem pomagati pri vzpostavitvi politik preprečevanja tveganj; izpostavlja pozitivno vlogo preprostih, brezplačnih in usmerjenih pobud, kot je interaktivno orodje za oceno tveganja (OiRA), ki ga je razvila Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA);

| 11. | opozarja, da so vse države članice podpisale in ratificirale konvencijo št. 81 Mednarodne organizacije dela o inšpekcijah dela; države članice zato poziva, naj izvajajo načela konvencije; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da so vse države članice podpisale in ratificirale konvencijo št. 81 Mednarodne organizacije dela o inšpekcijah dela; države članice zato poziva, naj izvajajo načela konvencije;

| 12. | poudarja, da so inšpekcije dela učinkovite, tudi če se izvajajo nenapovedano, večkrat in po naključnem izboru; opozarja, da morajo biti učinkovite kazni v primeru kršitev oblikovane tako, da delodajalci z izogibanjem obstoječim tarifnim in zakonskim predpisom ne bodo mogli ustvariti dobička; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da so inšpekcije dela učinkovite, tudi če se izvajajo nenapovedano, večkrat in po naključnem izboru; opozarja, da morajo biti učinkovite kazni v primeru kršitev oblikovane tako, da delodajalci z izogibanjem obstoječim tarifnim in zakonskim predpisom ne bodo mogli ustvariti dobička;

| 13. | opozarja, da morajo biti ugotovitve inšpekcij dela povezane z jasnim rokom za popravne ukrepe, da bi pravočasno preprečili zlorabe in žrtvi čim prej zagotovili varstvo; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da morajo biti ugotovitve inšpekcij dela povezane z jasnim rokom za popravne ukrepe, da bi pravočasno preprečili zlorabe in žrtvi čim prej zagotovili varstvo;

| 14. | opozarja, da morajo imeti inšpektorji za delo v državah članicah pravico, da opravljajo nadzor na kraju samem, uporabljajo pametna nadzorna orodja, delajo usklajeno z vsemi vpletenimi organi, imajo ustrezne pristojnosti in delajo neodvisno; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da morajo imeti inšpektorji za delo v državah članicah pravico, da opravljajo nadzor na kraju samem, uporabljajo pametna nadzorna orodja, delajo usklajeno z vsemi vpletenimi organi, imajo ustrezne pristojnosti in delajo neodvisno;

| 15. | poziva države članice, naj v primerih zlorab, odkritih s pomočjo inšpektorjev za delo, ali ko prijavitelji nepravilnosti inšpektorje za delo opozorijo na primere zlorab, prizadete delavce in morebitne vpletene prijavitelje zaščitijo in jim omogočijo brezplačno izterjavo njihovih pravic; opozarja na to, da ustrezni ukrepi, kot je neposredna pravica do tožbe ali pravica interesnega združenja do tožbe, učinkovito ščitijo prizadete osebe in prijavitelje nepravilnosti; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za zaščito prijaviteljev nepravilnosti in njihovih družin, da bi olajšale odkrivanje zlorab; poudarja, kako pomembno je, da so delavci migranti v neurejenih razmerah zaščiteni, in meni, da bi to moralo biti eno od obravnavanih področij; v zvezi s tem opozarja države članice na Konvencijo MOD o delavcih migrantih (dodatne določbe) iz leta 1975 (Konvencija št. 143); |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj v primerih zlorab, odkritih s pomočjo inšpektorjev za delo, ali ko prijavitelji nepravilnosti inšpektorje za delo opozorijo na primere zlorab, prizadete delavce in morebitne vpletene prijavitelje zaščitijo in jim omogočijo brezplačno izterjavo njihovih pravic; opozarja na to, da ustrezni ukrepi, kot je neposredna pravica do tožbe ali pravica interesnega združenja do tožbe, učinkovito ščitijo prizadete osebe in prijavitelje nepravilnosti; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za zaščito prijaviteljev nepravilnosti in njihovih družin, da bi olajšale odkrivanje zlorab; poudarja, kako pomembno je, da so delavci migranti v neurejenih razmerah zaščiteni, in meni, da bi to moralo biti eno od obravnavanih področij; v zvezi s tem opozarja države članice na Konvencijo MOD o delavcih migrantih (dodatne določbe) iz leta 1975 (Konvencija št. 143);

| 16. | poziva države članice, naj zagotavljajo izvajanje predpisov s kaznimi, sorazmernimi z resnostjo kršitve, in naj učinkovito in odvračalno kaznujejo nespoštovanje delovnih pogojev; poudarja, da so raziskave jasno pokazale, da so za doseganje boljših delovnih pogojev najbolj učinkoviti odločni in dobro usklajeni preprečevalni ukrepi in inšpekcije v zgodnji fazi, med drugim z informacijami in nasveti delodajalcem ali z retroaktivnim prijavljanjem neprijavljenih delavcev; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj zagotavljajo izvajanje predpisov s kaznimi, sorazmernimi z resnostjo kršitve, in naj učinkovito in odvračalno kaznujejo nespoštovanje delovnih pogojev; poudarja, da so raziskave jasno pokazale, da so za doseganje boljših delovnih pogojev najbolj učinkoviti odločni in dobro usklajeni preprečevalni ukrepi in inšpekcije v zgodnji fazi, med drugim z informacijami in nasveti delodajalcem ali z retroaktivnim prijavljanjem neprijavljenih delavcev;

| 17. | poudarja, da povezovanje vseh zadevnih socialnih organov v elektronsko omrežje, kot je belgijsko „Crossroads Bank for Social Security“ (18), in s tem povezana enostavnejša izmenjava podatkov med vsemi zadevnimi organi predstavljata koristen instrument, ki nacionalnim inšpekcijam dela omogoča hiter dostop do podatkov, potrebnih za inšpekcije; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da povezovanje vseh zadevnih socialnih organov v elektronsko omrežje, kot je belgijsko „Crossroads Bank for Social Security“ (18), in s tem povezana enostavnejša izmenjava podatkov med vsemi zadevnimi organi predstavljata koristen instrument, ki nacionalnim inšpekcijam dela omogoča hiter dostop do podatkov, potrebnih za inšpekcije;

| 18. | poudarja, da pri inšpekcijah dela obstajajo določeni izzivi, kadar gre za delavce migrante in napotene delavce iz EU in tretjih držav; poudarja, da je za zagotavljanje učinkovitosti inšpekcij dela pomembno, da se te v zadostni meri zavedajo situacij z visoko stopnjo tveganja neupoštevanja; poudarja, da bi lahko elektronski sistemi na nacionalni ravni, ki bi delodajalce zavezali k obvezni vnaprejšnji prijavi delavcev iz drugih držav, bistveno poenostavili inšpekcije dela; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da pri inšpekcijah dela obstajajo določeni izzivi, kadar gre za delavce migrante in napotene delavce iz EU in tretjih držav; poudarja, da je za zagotavljanje učinkovitosti inšpekcij dela pomembno, da se te v zadostni meri zavedajo situacij z visoko stopnjo tveganja neupoštevanja; poudarja, da bi lahko elektronski sistemi na nacionalni ravni, ki bi delodajalce zavezali k obvezni vnaprejšnji prijavi delavcev iz drugih držav, bistveno poenostavili inšpekcije dela;

| 19. | opozarja, da imajo socialni partnerji v skladu z nacionalnimi zakoni in prakso pomembno vlogo pri prizadevanjih za upoštevanje veljavnih predpisov; poziva države članice, naj socialne partnerje formalno vključijo v snovanje in oblikovanje načrtov za nacionalne inšpekcije dela in v inšpekcije same; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da imajo socialni partnerji v skladu z nacionalnimi zakoni in prakso pomembno vlogo pri prizadevanjih za upoštevanje veljavnih predpisov; poziva države članice, naj socialne partnerje formalno vključijo v snovanje in oblikovanje načrtov za nacionalne inšpekcije dela in v inšpekcije same;

| 20. | se zavzema za ustanovitev dodatnih tristranskih sektorskih inšpekcijskih organov, ki bi predstavljali vlado, delavce in delodajalce, ter poziva, naj se v obliki pilotne pobude uvedejo v državah članicah z najvišjimi stopnjami neprijavljenega dela; |
| --- | --- |

20.

se zavzema za ustanovitev dodatnih tristranskih sektorskih inšpekcijskih organov, ki bi predstavljali vlado, delavce in delodajalce, ter poziva, naj se v obliki pilotne pobude uvedejo v državah članicah z najvišjimi stopnjami neprijavljenega dela;

| 21. | ugotavlja, da se inšpekcije dela na podeželju izvajajo v manjši meri; poziva države članice, naj ustrezno pokrivajo tudi podeželska območja; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da se inšpekcije dela na podeželju izvajajo v manjši meri; poziva države članice, naj ustrezno pokrivajo tudi podeželska območja;

| 22. | opozarja, da so delovni pogoji, v katerih delajo zaposleni za določen čas, pogosto slabši kot pri stalno zaposlenih uslužbencih; ugotavlja, da je treba za učinkovite inšpekcije začasnih delovnih razmerij, sklenjenih prek agencije za posredovanje, razširiti pravice inšpekcijskega osebja za preverjanje podjetij, ki začasno zaposlujejo delavce, preverjanje pa mora obsegati tako upoštevanje tarifnih in poklicnih predpisov kot tudi minimalnih plač, kadar to zahteva zakonodaja države članice ali nacionalne kolektivne pogodbe; vztraja, da je treba težavam, povezanim z zdravjem in varnostjo pri delu, nameniti enako pozornost tako v zasebnem kot v javnem sektorju; opozarja, da je načelo nediskriminacije obvezujoče; meni, da je treba s spletno storitvijo ali spletnim mestom delavcem z začasnimi pogodbami omogočiti, da se podrobneje seznanijo s svojimi pravicami, tudi v zvezi s stopnjami plačil; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da so delovni pogoji, v katerih delajo zaposleni za določen čas, pogosto slabši kot pri stalno zaposlenih uslužbencih; ugotavlja, da je treba za učinkovite inšpekcije začasnih delovnih razmerij, sklenjenih prek agencije za posredovanje, razširiti pravice inšpekcijskega osebja za preverjanje podjetij, ki začasno zaposlujejo delavce, preverjanje pa mora obsegati tako upoštevanje tarifnih in poklicnih predpisov kot tudi minimalnih plač, kadar to zahteva zakonodaja države članice ali nacionalne kolektivne pogodbe; vztraja, da je treba težavam, povezanim z zdravjem in varnostjo pri delu, nameniti enako pozornost tako v zasebnem kot v javnem sektorju; opozarja, da je načelo nediskriminacije obvezujoče; meni, da je treba s spletno storitvijo ali spletnim mestom delavcem z začasnimi pogodbami omogočiti, da se podrobneje seznanijo s svojimi pravicami, tudi v zvezi s stopnjami plačil;

| 23. | je zaskrbljen zaradi položaja sezonskih delavcev v kmetijskem sektorju, ki večinoma prihajajo iz tretjih držav; meni, da je treba v tem sektorju poostriti inšpekcije dela; poudarja, da je za številna delovna razmerja v tem sektorju značilna kombinacija prijavljenega in neprijavljenega dela; |
| --- | --- |

23.

je zaskrbljen zaradi položaja sezonskih delavcev v kmetijskem sektorju, ki večinoma prihajajo iz tretjih držav; meni, da je treba v tem sektorju poostriti inšpekcije dela; poudarja, da je za številna delovna razmerja v tem sektorju značilna kombinacija prijavljenega in neprijavljenega dela;

| 24. | opozarja, da so delavci, ki opravljajo gospodinjske storitve, pogosto neprijavljeni ali imajo manj pravic kot drugi delavci, tovrstne okoliščine dela pa pogosto ne spadajo v pristojnost nacionalnih inšpekcij dela; poziva države članice, naj ratificirajo Konvencijo MOD št. 189 ter v skladu z njo razvijejo in začnejo izvajati ukrepe za inšpekcije dela, uveljavljanje in kazni, pri tem pa upoštevajo posebnosti dela v gospodinjstvu v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi; poudarja, da morajo ti ukrepi v skladu nacionalnimi zakoni in predpisi določati pogoje, pod katerimi je ob spoštovanju zasebnosti mogoče pridobiti dostop do gospodinjstva; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da so delavci, ki opravljajo gospodinjske storitve, pogosto neprijavljeni ali imajo manj pravic kot drugi delavci, tovrstne okoliščine dela pa pogosto ne spadajo v pristojnost nacionalnih inšpekcij dela; poziva države članice, naj ratificirajo Konvencijo MOD št. 189 ter v skladu z njo razvijejo in začnejo izvajati ukrepe za inšpekcije dela, uveljavljanje in kazni, pri tem pa upoštevajo posebnosti dela v gospodinjstvu v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi; poudarja, da morajo ti ukrepi v skladu nacionalnimi zakoni in predpisi določati pogoje, pod katerimi je ob spoštovanju zasebnosti mogoče pridobiti dostop do gospodinjstva;

| 25. | opozarja na poseben položaj delavcev na domu in delavcev na daljavo, ki se lahko v okviru dela na domu ali izven običajnega kraja dela soočajo z zlorabami delovnega prava, ko delodajalci ne izpolnjujejo pravnih obveznosti do njih; |
| --- | --- |

25.

opozarja na poseben položaj delavcev na domu in delavcev na daljavo, ki se lahko v okviru dela na domu ali izven običajnega kraja dela soočajo z zlorabami delovnega prava, ko delodajalci ne izpolnjujejo pravnih obveznosti do njih;

| 26. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti sektorju prometa, ki bi lahko zaradi svojega mobilnega značaja inšpekcijskim organom za delo pomenil dodaten izziv; poziva inšpekcijske organe za delo, naj se ustrezno opremijo za izvajanje učinkovitih inšpekcij v tem sektorju; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti sektorju prometa, ki bi lahko zaradi svojega mobilnega značaja inšpekcijskim organom za delo pomenil dodaten izziv; poziva inšpekcijske organe za delo, naj se ustrezno opremijo za izvajanje učinkovitih inšpekcij v tem sektorju;

| 27. | obžaluje, da je zlasti v gradbeništvu in sektorju predelave mesa zaskrbljujoče veliko primerov navideznega samozaposlovanja, tudi v okviru napotitve delavcev; poziva države članice, naj uvedejo primerne nadzorne ukrepe za preprečevanje navideznega samozaposlovanja, na primer z opredelitvijo meril za določanje, kdo je zaposlen in kdo ni, v skladu s katerimi bi delovni inšpektorji lahko razlikovali med navideznim in zakonitim samozaposlovanjem; izjavlja, da bi bilo treba za potrebe preprečevanja navideznega samozaposlovanja državam članicam omogočiti, da uvedejo bolj daljnosežne zahteve ali nadzorne ukrepe; |
| --- | --- |

27.

obžaluje, da je zlasti v gradbeništvu in sektorju predelave mesa zaskrbljujoče veliko primerov navideznega samozaposlovanja, tudi v okviru napotitve delavcev; poziva države članice, naj uvedejo primerne nadzorne ukrepe za preprečevanje navideznega samozaposlovanja, na primer z opredelitvijo meril za določanje, kdo je zaposlen in kdo ni, v skladu s katerimi bi delovni inšpektorji lahko razlikovali med navideznim in zakonitim samozaposlovanjem; izjavlja, da bi bilo treba za potrebe preprečevanja navideznega samozaposlovanja državam članicam omogočiti, da uvedejo bolj daljnosežne zahteve ali nadzorne ukrepe;

Neprijavljeno delo

| 28. | poziva nacionalne inšpekcijske organe za delo in druge ustrezne organe, naj pripravijo akcijske načrte za preprečevanje neprijavljenega dela, ki bo pokrival vse oblike zlorab v okviru zaposlitev in samozaposlitev; poudarja, da neprijavljeno delo, če ni ustrezno obravnavano, ogroža sposobnost EU za doseganje ciljev v zvezi z zaposlovanjem, kot so več delovnih mest in boljša delovna mesta, ter močnejšo rastjo; |
| --- | --- |

28.

poziva nacionalne inšpekcijske organe za delo in druge ustrezne organe, naj pripravijo akcijske načrte za preprečevanje neprijavljenega dela, ki bo pokrival vse oblike zlorab v okviru zaposlitev in samozaposlitev; poudarja, da neprijavljeno delo, če ni ustrezno obravnavano, ogroža sposobnost EU za doseganje ciljev v zvezi z zaposlovanjem, kot so več delovnih mest in boljša delovna mesta, ter močnejšo rastjo;

| 29. | je zelo zaskrbljen zaradi izjemne ranljivosti delavcev migrantov z neurejenim ali nedovoljenim statusom, saj zanje obstaja tveganje izkoriščanja v obliki neprijavljenega dela z nizkimi standardi, nizko plačo in dolgim delovnim časom v nevarnih delovnih okoljih; poudarja, da bi moralo biti vsakršno sodelovanje med inšpektorji za delo in organi, pristojnimi za priseljevanje, omejeno na prepoznavanje delodajalcev, ki zlorabljajo delavce, in ne bi smelo povzročiti kaznovanja ali izgona samih delavcev migrantov, saj bi to spodkopalo poskuse preprečevanja neprijavljenega dela; |
| --- | --- |

29.

je zelo zaskrbljen zaradi izjemne ranljivosti delavcev migrantov z neurejenim ali nedovoljenim statusom, saj zanje obstaja tveganje izkoriščanja v obliki neprijavljenega dela z nizkimi standardi, nizko plačo in dolgim delovnim časom v nevarnih delovnih okoljih; poudarja, da bi moralo biti vsakršno sodelovanje med inšpektorji za delo in organi, pristojnimi za priseljevanje, omejeno na prepoznavanje delodajalcev, ki zlorabljajo delavce, in ne bi smelo povzročiti kaznovanja ali izgona samih delavcev migrantov, saj bi to spodkopalo poskuse preprečevanja neprijavljenega dela;

| 30. | meni, da bi morali v primerih, kadar so za obravnavo delavcev migrantov in napotenih delavcev pristojni nacionalni inšpekcijski organi za delo, programi usposabljanja za inšpektorje za delo vsebovati posebne sklope o teh vprašanjih, pa tudi o neprijavljenem delu in trgovini z ljudmi, saj so ta vprašanja tesno medsebojno povezana, po potrebi pa bi morali vključevati tudi jezikovne module; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi morali v primerih, kadar so za obravnavo delavcev migrantov in napotenih delavcev pristojni nacionalni inšpekcijski organi za delo, programi usposabljanja za inšpektorje za delo vsebovati posebne sklope o teh vprašanjih, pa tudi o neprijavljenem delu in trgovini z ljudmi, saj so ta vprašanja tesno medsebojno povezana, po potrebi pa bi morali vključevati tudi jezikovne module;

| 31. | meni, da so kazni učinkovite le, če delodajalci z zaposlovanjem nezakonitih delavcev ne morejo ustvarjati dobička, ker bi s takšnim početjem lahko izgubili bistveno več, kot znašajo stroški zaposlitve prijavljenega delavca; |
| --- | --- |

31.

meni, da so kazni učinkovite le, če delodajalci z zaposlovanjem nezakonitih delavcev ne morejo ustvarjati dobička, ker bi s takšnim početjem lahko izgubili bistveno več, kot znašajo stroški zaposlitve prijavljenega delavca;

| 32. | se zaveda, da se kaže trend navideznega samozaposlovanja in oddajanja del zunanjim izvajalcem ter podizvajalcem, kar lahko povzroči rast števila negotovih delovnih mest in nadaljnje slabšanje že tako slabe zaščite neprijavljenih delavcev; meni, da bi lahko bili sistemi splošne odgovornosti podjetja uporabno orodje za povečanje skladnosti z delovnimi standardi skozi celoten proizvodni postopek in da bi lahko v vseh državah članicah razmislili o uvedbi takšnih sistemov, pri tem pa se zaveda, da so kontrole inšpektorjev še vedno osrednjega pomena; |
| --- | --- |

32.

se zaveda, da se kaže trend navideznega samozaposlovanja in oddajanja del zunanjim izvajalcem ter podizvajalcem, kar lahko povzroči rast števila negotovih delovnih mest in nadaljnje slabšanje že tako slabe zaščite neprijavljenih delavcev; meni, da bi lahko bili sistemi splošne odgovornosti podjetja uporabno orodje za povečanje skladnosti z delovnimi standardi skozi celoten proizvodni postopek in da bi lahko v vseh državah članicah razmislili o uvedbi takšnih sistemov, pri tem pa se zaveda, da so kontrole inšpektorjev še vedno osrednjega pomena;

Varnost pri delu – zdravje in varnost na delovnem mestu

| 33. | opozarja na problem izvajanja predpisov s področja zdravja in varnosti pri delu v primeru, kadar delavci opravljajo neprijavljene dejavnosti; poudarja, da sta varnost in zdravje pri delu pravica vsakega delavca in vsakega samozaposlenega ter da je treba to pravico uveljavljati prek boljšega izvajanja veljavne zakonodaje; predlaga, naj države članice preučijo možnost uvedbe brezplačnega zaupnega letnega zdravniškega pregleda ali vsaj enega pregleda na pogodbo za vse delavce, da bi jim zagotovile minimalno zaščito; |
| --- | --- |

33.

opozarja na problem izvajanja predpisov s področja zdravja in varnosti pri delu v primeru, kadar delavci opravljajo neprijavljene dejavnosti; poudarja, da sta varnost in zdravje pri delu pravica vsakega delavca in vsakega samozaposlenega ter da je treba to pravico uveljavljati prek boljšega izvajanja veljavne zakonodaje; predlaga, naj države članice preučijo možnost uvedbe brezplačnega zaupnega letnega zdravniškega pregleda ali vsaj enega pregleda na pogodbo za vse delavce, da bi jim zagotovile minimalno zaščito;

| 34. | zagovarja zaostritev kazni za podjetja, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti glede temeljnih pravic delavcev, in meni, da morajo biti s tem povezane kazni zastavljene tako svarilno in odvračalno, da delodajalci nikakor ne bodo mogli ustvarjati dobička z izogibanjem obstoječim pravilom v zvezi z zdravjem in varnostjo pri delu; poziva države članice, naj v okviru svojih sistemov za določanje kazni razmislijo o tem, da bi stopnjo globe zastavile sorazmerno s škodo ter zagotovile, da je višja od dobička, pridobljenega z izogibanjem; |
| --- | --- |

34.

zagovarja zaostritev kazni za podjetja, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti glede temeljnih pravic delavcev, in meni, da morajo biti s tem povezane kazni zastavljene tako svarilno in odvračalno, da delodajalci nikakor ne bodo mogli ustvarjati dobička z izogibanjem obstoječim pravilom v zvezi z zdravjem in varnostjo pri delu; poziva države članice, naj v okviru svojih sistemov za določanje kazni razmislijo o tem, da bi stopnjo globe zastavile sorazmerno s škodo ter zagotovile, da je višja od dobička, pridobljenega z izogibanjem;

| 35. | poudarja, da strategija Evropa 2020 opozarja na potrebo po večjem številu žensk na trgu dela, in meni, da bi morali inšpektorji za delo poznati delovne pogoje tako za ženske kot za moške; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da strategija Evropa 2020 opozarja na potrebo po večjem številu žensk na trgu dela, in meni, da bi morali inšpektorji za delo poznati delovne pogoje tako za ženske kot za moške;

| 36. | poziva, naj te kazni veljajo tudi za podjetja, za katera se ugotovi, da delavce uvrščajo na črne sezname na podlagi njihovih dejavnosti v sindikatih ali vloge predstavnika za zdravje in varnost; |
| --- | --- |

36.

poziva, naj te kazni veljajo tudi za podjetja, za katera se ugotovi, da delavce uvrščajo na črne sezname na podlagi njihovih dejavnosti v sindikatih ali vloge predstavnika za zdravje in varnost;

| 37. | poziva k podpori nacionalnih inšpektoratov za delo pri uveljavljanju učinkovite varnosti pri delu, zlasti v majhnih in srednjih podjetjih; poziva države članice, naj zagotovijo večjo osredotočenost inšpekcij na iskanje praktičnih in izvedljivih rešitev za premagovanje ugotovljenih pomanjkljivosti na področju varnosti in zdravja pri delu; |
| --- | --- |

37.

poziva k podpori nacionalnih inšpektoratov za delo pri uveljavljanju učinkovite varnosti pri delu, zlasti v majhnih in srednjih podjetjih; poziva države članice, naj zagotovijo večjo osredotočenost inšpekcij na iskanje praktičnih in izvedljivih rešitev za premagovanje ugotovljenih pomanjkljivosti na področju varnosti in zdravja pri delu;

| 38. | podpira pozitivno delovanje odbora višjih inšpektorjev za delo pri približevanju nacionalnih kultur; poziva k okrepitvi njegovih sredstev in pristojnosti; poziva k tesnejšemu sodelovanju med tem odborom in luksemburškim svetovalnim odborom; meni, da bi moral Svetovalni odbor za varnost in zdravje na delovnem mestu Komisije prejemati redna obvestila o razvoju dogodkov v državah članicah na področju inšpektoratov za delo ter zdravja in varnosti pri delu; |
| --- | --- |

38.

podpira pozitivno delovanje odbora višjih inšpektorjev za delo pri približevanju nacionalnih kultur; poziva k okrepitvi njegovih sredstev in pristojnosti; poziva k tesnejšemu sodelovanju med tem odborom in luksemburškim svetovalnim odborom; meni, da bi moral Svetovalni odbor za varnost in zdravje na delovnem mestu Komisije prejemati redna obvestila o razvoju dogodkov v državah članicah na področju inšpektoratov za delo ter zdravja in varnosti pri delu;

| 39. | meni, da bi bilo treba te vidike zdravja in varnosti upoštevati tudi v prihodnji strategiji EU o varnosti in zdravju pri delu; poziva inšpektorate za delo, naj stopnjujejo natančno usmerjene pobude preprečevanja in izobraževanja, namenjene povečanju osveščenosti državljanov o predpisih in postopkih za zdravje in varnost; poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo izvajanje uredbe REACH, zlasti zamenjavo najbolj zaskrbljujočih kemikalij; meni, da bi morali pri prednostni obravnavi teh snovi upoštevati poklicne bolezni; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi bilo treba te vidike zdravja in varnosti upoštevati tudi v prihodnji strategiji EU o varnosti in zdravju pri delu; poziva inšpektorate za delo, naj stopnjujejo natančno usmerjene pobude preprečevanja in izobraževanja, namenjene povečanju osveščenosti državljanov o predpisih in postopkih za zdravje in varnost; poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo izvajanje uredbe REACH, zlasti zamenjavo najbolj zaskrbljujočih kemikalij; meni, da bi morali pri prednostni obravnavi teh snovi upoštevati poklicne bolezni;

II.
     
  Priporočila glede politike na evropski ravni

Hitrejša in učinkovitejša čezmejna izmenjava informacij

| 40. | meni, da je učinkovito sodelovanje med nacionalnimi organi in socialnimi partnerji pomembno za preprečevanje socialnega dampinga in zagotovitev pravične konkurence na enotnem trgu; pozdravlja pobudo Komisije za oblikovanje evropske platforme za inšpektorje za delo; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj vzpostavi evropsko platformo za inšpektorje za delo o neprijavljenem delu v okviru fundacije Eurofound, njen namen – kot dodatna naloga agencije – pa naj bo organizacija dela platforme ter olajšanje izmenjave izkušenj in dobrih praks, zagotavljanje najnovejših, objektivnih, zanesljivih in primerljivih informacij, izboljšanje čezmejnega sodelovanja ter odkrivanje in evidentiranje navideznih podjetij in podobnih dejavnosti; |
| --- | --- |

40.

meni, da je učinkovito sodelovanje med nacionalnimi organi in socialnimi partnerji pomembno za preprečevanje socialnega dampinga in zagotovitev pravične konkurence na enotnem trgu; pozdravlja pobudo Komisije za oblikovanje evropske platforme za inšpektorje za delo; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj vzpostavi evropsko platformo za inšpektorje za delo o neprijavljenem delu v okviru fundacije Eurofound, njen namen – kot dodatna naloga agencije – pa naj bo organizacija dela platforme ter olajšanje izmenjave izkušenj in dobrih praks, zagotavljanje najnovejših, objektivnih, zanesljivih in primerljivih informacij, izboljšanje čezmejnega sodelovanja ter odkrivanje in evidentiranje navideznih podjetij in podobnih dejavnosti;

| 41. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in ustreznimi nacionalnimi organi brez poseganja v načelo subsidiarnosti nameni primerne človeške vire za čezmejne primere zlorabe varnosti pri delu in neprijavljenega dela – ki bi med drugim lahko opravljali tudi naloge, kot so odkrivanje navideznih podjetij in inšpekcije nadnacionalnih ponudnikov storitev – ter razvije programe nadaljnjega usposabljanja za inšpektorate v celotni EU, ki bodo zajemali boj proti izzivom, kot so navidezno samozaposlovanje in napotitev, odkrivanje novih metod izogibanja pravilom in organizacija čezmejnih inšpekcij; poleg tega priporoča, naj nacionalni inšpektorati izvajajo občasne skupne čezmejne inšpekcije, zlati v območjih blizu mej; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in ustreznimi nacionalnimi organi brez poseganja v načelo subsidiarnosti nameni primerne človeške vire za čezmejne primere zlorabe varnosti pri delu in neprijavljenega dela – ki bi med drugim lahko opravljali tudi naloge, kot so odkrivanje navideznih podjetij in inšpekcije nadnacionalnih ponudnikov storitev – ter razvije programe nadaljnjega usposabljanja za inšpektorate v celotni EU, ki bodo zajemali boj proti izzivom, kot so navidezno samozaposlovanje in napotitev, odkrivanje novih metod izogibanja pravilom in organizacija čezmejnih inšpekcij; poleg tega priporoča, naj nacionalni inšpektorati izvajajo občasne skupne čezmejne inšpekcije, zlati v območjih blizu mej;

| 42. | poziva Komisijo, naj preuči koristi uvedbe in – če je to primerno – omogoči uvedbo evropske kartice socialnega zavarovanja ali drugega elektronskega dokumenta za vso EU, ki ga ne bo mogoče ponarediti in na katerem bodo shranjeni vsi potrebni podatki za preverjanje delovnega razmerja imetnika, kot so status socialnega zavarovanja in delovni čas, zanj pa bodo veljala stroga pravila za varstvo podatkov, zlasti v zvezi z obdelavo občutljivih osebnih podatkov; zato poudarja, da je pomembno pred in med razvojem take kartice natančno preučiti njen vpliv na zasebnost; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj preuči koristi uvedbe in – če je to primerno – omogoči uvedbo evropske kartice socialnega zavarovanja ali drugega elektronskega dokumenta za vso EU, ki ga ne bo mogoče ponarediti in na katerem bodo shranjeni vsi potrebni podatki za preverjanje delovnega razmerja imetnika, kot so status socialnega zavarovanja in delovni čas, zanj pa bodo veljala stroga pravila za varstvo podatkov, zlasti v zvezi z obdelavo občutljivih osebnih podatkov; zato poudarja, da je pomembno pred in med razvojem take kartice natančno preučiti njen vpliv na zasebnost;

| 43. | poziva Komisijo, naj izvede pilotni projekt evropskega mehanizma zgodnjega opozarjanja, katerega namen bo javljanje kršitev v primerih kršitev varnosti pri delu in v zvezi z neprijavljenim delom, ki bo spodbujal hitro izmenjavo informacij med državami članicami in se opiral na črno listo, tako da bo mogoče kršitve varnosti pri delu učinkoviteje in pravočasno preprečevati; poudarja, da bi se mehanizem zgodnjega opozarjanja lahko zgledoval po obstoječem evropskem sistemu hitrega obveščanja za zaščito potrošnikov (RAPEX); poudarja, da je treba zagotoviti natančno dokumentacijo kršitev v obliki sistematičnega evidentiranja rezultatov inšpekcij za potrebe ciljno usmerjenega ukrepanja proti zlorabam; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj izvede pilotni projekt evropskega mehanizma zgodnjega opozarjanja, katerega namen bo javljanje kršitev v primerih kršitev varnosti pri delu in v zvezi z neprijavljenim delom, ki bo spodbujal hitro izmenjavo informacij med državami članicami in se opiral na črno listo, tako da bo mogoče kršitve varnosti pri delu učinkoviteje in pravočasno preprečevati; poudarja, da bi se mehanizem zgodnjega opozarjanja lahko zgledoval po obstoječem evropskem sistemu hitrega obveščanja za zaščito potrošnikov (RAPEX); poudarja, da je treba zagotoviti natančno dokumentacijo kršitev v obliki sistematičnega evidentiranja rezultatov inšpekcij za potrebe ciljno usmerjenega ukrepanja proti zlorabam;

| 44. | meni, da lahko večje sodelovanje in izmenjava informacij med državami članicami v boju proti neprijavljenemu delu predstavljata pomembno evropsko dodano vrednost; poudarja, da bi to ponudilo podlago za zakonodajne pobude EU na področju neprijavljenega dela, spodbudilo izmenjavo najboljše prakse in izboljšalo usklajevanje med inšpektorati za delo iz različnih držav; |
| --- | --- |

44.

meni, da lahko večje sodelovanje in izmenjava informacij med državami članicami v boju proti neprijavljenemu delu predstavljata pomembno evropsko dodano vrednost; poudarja, da bi to ponudilo podlago za zakonodajne pobude EU na področju neprijavljenega dela, spodbudilo izmenjavo najboljše prakse in izboljšalo usklajevanje med inšpektorati za delo iz različnih držav;

| 45. | opozarja, da so v določenih čezmejnih primerih pravice nacionalnih inšpekcijskih organov do inšpekcij v tujih podjetjih močno omejene in da to ogroža tako zaščito delavcev kot konkurenčne pogoje; poziva k temu, naj informacije o napotitvi delavcev, kot so obrazci o napotitvi A1, ne bodo retroaktivne in naj se vnesejo v register za vso EU, ki bi moral dopolnjevati obstoječe nacionalne registre in biti v več jezikih na voljo organom v vsej EU, da bi olajšali inšpekcije delovnih razmerij, v okviru katerih so delavci napoteni drugam, na državni ravni; izjavlja, da je v zvezi s tem izredno pomembna bolj učinkovita čezmejna izmenjava informacij med raznimi pristojnimi organi; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da lahko inšpektorati za delo v celoti izkoriščajo svojo pravico do nediskriminatornih, neodvisnih inšpekcij v čezmejnih primerih ne glede na sedež podjetja; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da so v določenih čezmejnih primerih pravice nacionalnih inšpekcijskih organov do inšpekcij v tujih podjetjih močno omejene in da to ogroža tako zaščito delavcev kot konkurenčne pogoje; poziva k temu, naj informacije o napotitvi delavcev, kot so obrazci o napotitvi A1, ne bodo retroaktivne in naj se vnesejo v register za vso EU, ki bi moral dopolnjevati obstoječe nacionalne registre in biti v več jezikih na voljo organom v vsej EU, da bi olajšali inšpekcije delovnih razmerij, v okviru katerih so delavci napoteni drugam, na državni ravni; izjavlja, da je v zvezi s tem izredno pomembna bolj učinkovita čezmejna izmenjava informacij med raznimi pristojnimi organi; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da lahko inšpektorati za delo v celoti izkoriščajo svojo pravico do nediskriminatornih, neodvisnih inšpekcij v čezmejnih primerih ne glede na sedež podjetja;

| 46. | opozarja, da v skladu z direktivo o uveljavljanju glede napotitve delavcev dolžina dokumenta ne sme biti ovira za njegov prevod, če se ta zahteva v okviru inšpekcijskega pregleda; |
| --- | --- |

46.

opozarja, da v skladu z direktivo o uveljavljanju glede napotitve delavcev dolžina dokumenta ne sme biti ovira za njegov prevod, če se ta zahteva v okviru inšpekcijskega pregleda;

Nove zakonodajne pobude na ravni EU

| 47. | poudarja, da obstoječe direktive na socialnem področju in področju zaposlovanja vidikov boljšega izvrševanja in vloge inšpekcij dela ne poudarjajo v zadostni meri; meni, da je treba obstoječe direktive v tem smislu temeljito pregledati in po potrebi revidirati ter v evropsko delovno pravo bolje vključiti vprašanje uveljavljanja; v zvezi s tem pozdravlja najnižje standarde inšpekcije v direktivah, ki zadevajo določene skupine delavcev, ki jih je predlagala Komisija; poudarja, da je treba vlogo inšpekcij dela in socialnih partnerjev v okviru zadev v zvezi s socialnim področjem in področjem zaposlovanja upoštevati tako, da bo omogočena učinkovita zaščita; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da obstoječe direktive na socialnem področju in področju zaposlovanja vidikov boljšega izvrševanja in vloge inšpekcij dela ne poudarjajo v zadostni meri; meni, da je treba obstoječe direktive v tem smislu temeljito pregledati in po potrebi revidirati ter v evropsko delovno pravo bolje vključiti vprašanje uveljavljanja; v zvezi s tem pozdravlja najnižje standarde inšpekcije v direktivah, ki zadevajo določene skupine delavcev, ki jih je predlagala Komisija; poudarja, da je treba vlogo inšpekcij dela in socialnih partnerjev v okviru zadev v zvezi s socialnim področjem in področjem zaposlovanja upoštevati tako, da bo omogočena učinkovita zaščita;

| 48. | poziva države članice in Komisijo, naj spodbuja prostovoljno uvajanje višjih standardov dela v podjetjih z uvedbo brezplačnih oznak, ki bodo priznane na nacionalni in na evropski ravni, o spoštovanju socialnih pravic; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice in Komisijo, naj spodbuja prostovoljno uvajanje višjih standardov dela v podjetjih z uvedbo brezplačnih oznak, ki bodo priznane na nacionalni in na evropski ravni, o spoštovanju socialnih pravic;

| 49. | opozarja, da začnejo v nekaterih državah članicah otroci delati še pred 14. letom; meni, da je treba okrepiti vlogo inšpektorjev za delo in stopnjevati akcije za preprečevanje otroškega dela; poziva Komisijo, naj na evropski ravni uvede posebne kampanje inšpekcij in nadzora s posebnim poudarkom na delovnih pogojih mladih, zlasti mladih migrantov; |
| --- | --- |

49.

opozarja, da začnejo v nekaterih državah članicah otroci delati še pred 14. letom; meni, da je treba okrepiti vlogo inšpektorjev za delo in stopnjevati akcije za preprečevanje otroškega dela; poziva Komisijo, naj na evropski ravni uvede posebne kampanje inšpekcij in nadzora s posebnim poudarkom na delovnih pogojih mladih, zlasti mladih migrantov;

| 50. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da so postopkovne pravice in pravice uveljavljanja, kot so tiste, navedene v predlogu direktive o ukrepih za lažje uresničevanje pravic, podeljenih delavcem v okviru prostega gibanja delavcev, dostopne vsem delavcem; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da so postopkovne pravice in pravice uveljavljanja, kot so tiste, navedene v predlogu direktive o ukrepih za lažje uresničevanje pravic, podeljenih delavcem v okviru prostega gibanja delavcev, dostopne vsem delavcem;

| 51. | v zvezi z mobilnimi delavci meni, da je pomembno, da smejo nacionalni inšpekcijski organi za delo – in organizacije zaposlenih, kjer je to ustrezno,– opravljati inšpekcije v vseh primerih, v katerih se jim to zdi potrebno; ugotavlja, da morajo države članice na svojem ozemlju zagotoviti uvedbo učinkovitih kontrol in nadzornih mehanizmov, da bi preverjale in spremljale spoštovanje določb in predpisov ustreznih direktiv; |
| --- | --- |

51.

v zvezi z mobilnimi delavci meni, da je pomembno, da smejo nacionalni inšpekcijski organi za delo – in organizacije zaposlenih, kjer je to ustrezno,– opravljati inšpekcije v vseh primerih, v katerih se jim to zdi potrebno; ugotavlja, da morajo države članice na svojem ozemlju zagotoviti uvedbo učinkovitih kontrol in nadzornih mehanizmov, da bi preverjale in spremljale spoštovanje določb in predpisov ustreznih direktiv;

| 52. | poziva Komisijo, naj oblikuje in državam članicam posreduje smernice o najboljših praksah ter omogoči sodelovanje in izmenjavo informacij med njimi, da bodo lahko bolj učinkovito pregledovale in nadzorovale dejavnosti agencij za posredovanje začasnega dela; poudarja, da bi morale države članice povečati obseg svojih celovitih inšpekcij agencij za posredovanje začasnega dela in razmisliti o uvedbi ukrepov, v okviru katerih bi od teh podjetij lahko zahtevali certifikat in obvezno prijavo; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj oblikuje in državam članicam posreduje smernice o najboljših praksah ter omogoči sodelovanje in izmenjavo informacij med njimi, da bodo lahko bolj učinkovito pregledovale in nadzorovale dejavnosti agencij za posredovanje začasnega dela; poudarja, da bi morale države članice povečati obseg svojih celovitih inšpekcij agencij za posredovanje začasnega dela in razmisliti o uvedbi ukrepov, v okviru katerih bi od teh podjetij lahko zahtevali certifikat in obvezno prijavo;

| 53. | brez poseganja v načelo subsidiarnosti poziva Komisijo, naj predlaga zeleno knjigo, ki bo podpirala vlogo inšpektorjev za delo in določila standarde EU za inšpekcije dela ter enotne zahteve za usposabljanje na tem področju, pri tem pa upoštevala razlike med nacionalnimi trgi dela; |
| --- | --- |

53.

brez poseganja v načelo subsidiarnosti poziva Komisijo, naj predlaga zeleno knjigo, ki bo podpirala vlogo inšpektorjev za delo in določila standarde EU za inšpekcije dela ter enotne zahteve za usposabljanje na tem področju, pri tem pa upoštevala razlike med nacionalnimi trgi dela;

| 54. | poziva Komisijo, naj opredeli boljše načine za spopadanje s primeri socialnega dampinga v EU in naj pripravi ustrezne instrumente v zvezi s tem; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj opredeli boljše načine za spopadanje s primeri socialnega dampinga v EU in naj pripravi ustrezne instrumente v zvezi s tem;

o

o o

| 55. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

55.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 354, 31.12.2008, str. 70.

(2)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

(3)  UL L 299, 18.11.2003, str. 9.

(4)  UL C 125, 6.5.1999, str. 1.

(5)  UL L 277, 28.10.1999, str. 34.

(6)  UL L 168, 30.6.2009, str. 24.

(7)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 102.

(8)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 1.

(9)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 321.

(10)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 401.

(11)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 452.

(12)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 176.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0230.

(14)  UL C 5, 10.1.1996, str. 1.

(15)  UL C 304, 14.10.1996, str. 1.

(16)  EU-OSHA.

(17)  EU-OSHA, študija Esener, 2009.

(18)  http://www.ksz.fgov.be/en/international/page/content/websites/international/aboutcbss.html.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/41 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/41

---

P7_TA(2014)0013

Finančna udeležba zaposlenih pri dobičku podjetij

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o finančni udeležbi zaposlenih pri dobičku podjetij (2013/2127(INI))

(2016/C 482/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti člena 3(3) Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti člena 3(3) Pogodbe,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. decembra 2012 z naslovom „Akcijski načrt: evropsko pravo družb in upravljanje podjetij – sodoben pravni okvir za boljše sodelovanje delničarjev in trajnostna podjetja“ (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. decembra 2012 z naslovom „Akcijski načrt: evropsko pravo družb in upravljanje podjetij – sodoben pravni okvir za boljše sodelovanje delničarjev in trajnostna podjetja“ (COM(2012)0740),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. julija 2002 o okviru za spodbujanje finančne udeležbe zaposlenih (COM(2002)0364) in resolucije Parlamenta z dne 5. junija 2003 o tem (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. julija 2002 o okviru za spodbujanje finančne udeležbe zaposlenih (COM(2002)0364) in resolucije Parlamenta z dne 5. junija 2003 o tem (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomskega in socialnega odbora z dne 21. oktobra 2010 o finančni participaciji delavcev v Evropi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomskega in socialnega odbora z dne 21. oktobra 2010 o finančni participaciji delavcev v Evropi (2),

| — | ob upoštevanju študije o finančni udeležbi zaposlenih pri dobičku podjetij (3), ki jo je naročil odbor Parlamenta za zaposlovanje in socialne zadeve in je bila objavljena septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o finančni udeležbi zaposlenih pri dobičku podjetij (3), ki jo je naročil odbor Parlamenta za zaposlovanje in socialne zadeve in je bila objavljena septembra 2012,

| — | ob upoštevanju poročila PEPPER IV z naslovom „Benchmarking of employee participation in profits and enterprise results in the member and candidate Countries of the European Union“ (Primerjalna analiza udeležbe zaposlenih pri dobičku in rezultatih podjetij v državah članicah Evropske unije in državah kandidatkah za pristop k Evropski uniji), ki ga je oktobra 2009 objavila univerza Freie Universität Berlin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila PEPPER IV z naslovom „Benchmarking of employee participation in profits and enterprise results in the member and candidate Countries of the European Union“ (Primerjalna analiza udeležbe zaposlenih pri dobičku in rezultatih podjetij v državah članicah Evropske unije in državah kandidatkah za pristop k Evropski uniji), ki ga je oktobra 2009 objavila univerza Freie Universität Berlin,

| — | ob upoštevanju poročila PEPPER III z naslovom „Promotion of employee participation in profits and enterprise results in the New Member and Candidate Countries of the European Union“ (Spodbujanje udeležbe zaposlenih pri dobičku in rezultatih podjetij v novih državah članicah Evropske unije in državah kandidatkah za pristop k Evropski uniji), ki ga je junija 2006 objavila univerza Freie Universität Berlin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila PEPPER III z naslovom „Promotion of employee participation in profits and enterprise results in the New Member and Candidate Countries of the European Union“ (Spodbujanje udeležbe zaposlenih pri dobičku in rezultatih podjetij v novih državah članicah Evropske unije in državah kandidatkah za pristop k Evropski uniji), ki ga je junija 2006 objavila univerza Freie Universität Berlin,

| — | ob upoštevanju poročila PEPPER II z naslovom „Promotion of participation by employed persons in profits and enterprise results (including equity participation) in Member States“ (Spodbujanje udeležbe zaposlenih pri dobičku in rezultatih podjetij (vključno z udeležbo pri kapitalu) v državah članicah) (COM(1996)0697), ki ga je Komisija objavila 8. januarja 1997, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila PEPPER II z naslovom „Promotion of participation by employed persons in profits and enterprise results (including equity participation) in Member States“ (Spodbujanje udeležbe zaposlenih pri dobičku in rezultatih podjetij (vključno z udeležbo pri kapitalu) v državah članicah) (COM(1996)0697), ki ga je Komisija objavila 8. januarja 1997,

| — | ob upoštevanju poročila PEPPER I z naslovom „Promotion of employee participation in profits and enterprise results“ (Spodbujanje udeležbe zaposlenih pri dobičku in rezultatih podjetij), ki sta ga Komisija in Evropski univerzitetni inštitut objavila marca 1991, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila PEPPER I z naslovom „Promotion of employee participation in profits and enterprise results“ (Spodbujanje udeležbe zaposlenih pri dobičku in rezultatih podjetij), ki sta ga Komisija in Evropski univerzitetni inštitut objavila marca 1991,

| — | ob upoštevanju pilotnega projekta Komisije o spodbujanju lastništva in udeležbe zaposlenih (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pilotnega projekta Komisije o spodbujanju lastništva in udeležbe zaposlenih (4),

| — | ob upoštevanju poročila skupine neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni z dne 18. decembra 2003 o ovirah na nadnacionalni ravni za finančno udeležbo zaposlenih v nadnacionalnih podjetjih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni z dne 18. decembra 2003 o ovirah na nadnacionalni ravni za finančno udeležbo zaposlenih v nadnacionalnih podjetjih,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom „Akt za enotni trg II – Skupaj za novo rast“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom „Akt za enotni trg II – Skupaj za novo rast“ (COM(2012)0573),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti za rast in delovna mesta: Prenos podjetij – nadaljevanje skozi nov začetek“ z dne 14. marca 2006 (COM(2006)0117), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti za rast in delovna mesta: Prenos podjetij – nadaljevanje skozi nov začetek“ z dne 14. marca 2006 (COM(2006)0117),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 o obveščanju zaposlenih in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 o obveščanju zaposlenih in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja (5),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0465/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0465/2013),

| A. | ker sheme finančne udeležbe zaposlenih lahko nudijo neposredne finančne koristi, ki presegajo strukture dogovorjenih osnovnih prejemkov, in sicer prek:






  — | soudeležbe v lastništvu, ki zaposlenim omogoča uživanje koristi uspešnosti podjetja ob hkratnem prevzemanju soodgovornosti za strateške odločitve in z njimi povezanimi tveganji, |
| --- | --- | --- |

A.

ker sheme finančne udeležbe zaposlenih lahko nudijo neposredne finančne koristi, ki presegajo strukture dogovorjenih osnovnih prejemkov, in sicer prek:

—

soudeležbe v lastništvu, ki zaposlenim omogoča uživanje koristi uspešnosti podjetja ob hkratnem prevzemanju soodgovornosti za strateške odločitve in z njimi povezanimi tveganji,

| — | udeležbe pri dobičku, bodisi v obliki gotovine, delnic ali ugodnosti, ki omogoča nagrajevanje uspešnosti ali izjemnih dosežkov, dopolnitev dohodkov delavcev in povečanje njihove kupne moči, kar lahko ima neposreden gospodarski učinek prelivanja na lokalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

—

udeležbe pri dobičku, bodisi v obliki gotovine, delnic ali ugodnosti, ki omogoča nagrajevanje uspešnosti ali izjemnih dosežkov, dopolnitev dohodkov delavcev in povečanje njihove kupne moči, kar lahko ima neposreden gospodarski učinek prelivanja na lokalno gospodarstvo;

| B. | ker se zaposleni soočajo z dvojnim tveganjem, ko delodajalca prizadene kriza: na eni strani tvegajo, da izgubijo službo in prihodek, na drugi strani pa, da izgubijo kapital, ki so ga vložili v podjetje; |
| --- | --- |

B.

ker se zaposleni soočajo z dvojnim tveganjem, ko delodajalca prizadene kriza: na eni strani tvegajo, da izgubijo službo in prihodek, na drugi strani pa, da izgubijo kapital, ki so ga vložili v podjetje;

| C. | ker lahko podjetja izbirajo med tremi glavnimi modeli finančne udeležbe zaposlenih: soudeležbo pri dobičku (v obliki denarja, odloženih prihodkov ali delnic), lastništvom delnic za posamezne zaposlene (delnice za zaposlene ali delniške opcije) in modelom lastništva zaposlenih (employee stock ownership plans ali ESOP); ker se finančna udeležba zaposlenih lahko izvaja v obliki delnic ali denarja; |
| --- | --- |

C.

ker lahko podjetja izbirajo med tremi glavnimi modeli finančne udeležbe zaposlenih: soudeležbo pri dobičku (v obliki denarja, odloženih prihodkov ali delnic), lastništvom delnic za posamezne zaposlene (delnice za zaposlene ali delniške opcije) in modelom lastništva zaposlenih (employee stock ownership plans ali ESOP); ker se finančna udeležba zaposlenih lahko izvaja v obliki delnic ali denarja;

| D. | ker bo najprimernejši model finančne udeležbe zaposlenih pogosto odvisen od velikosti in statusa podjetja, predvsem od tega, ali kotira ali ne kotira na borzi; |
| --- | --- |

D.

ker bo najprimernejši model finančne udeležbe zaposlenih pogosto odvisen od velikosti in statusa podjetja, predvsem od tega, ali kotira ali ne kotira na borzi;

| E. | ker finančna udeležba zaposlenih, zlasti v obliki ESOP ali delnega lastništva, lahko deluje kot blažilec šokov, tako da bonuse ali druge oblike dodatnih izplačil ali nagrad kot skrbnik upravlja tretja stran, ki naložbeno tveganje porazdeli med glavne delničarje podjetja in zagotovi, da je delavcem na voljo portfelj prihranjenih delnic; |
| --- | --- |

E.

ker finančna udeležba zaposlenih, zlasti v obliki ESOP ali delnega lastništva, lahko deluje kot blažilec šokov, tako da bonuse ali druge oblike dodatnih izplačil ali nagrad kot skrbnik upravlja tretja stran, ki naložbeno tveganje porazdeli med glavne delničarje podjetja in zagotovi, da je delavcem na voljo portfelj prihranjenih delnic;

| F. | ker finančna udeležba zaposlenih v podjetjih vključuje nekatera morebitna tveganja za delavce; ker se finančna udeležba ne bi smela uporabiti zato, da bi se podjetja izogibala ravnanja v skladu z delovnim pravom, ali kot sredstvo za zmanjšanje pridobljenih socialnih in delavskih pravic ali za izvajanje pritiska s ciljem povečanja prožnosti trga dela; |
| --- | --- |

F.

ker finančna udeležba zaposlenih v podjetjih vključuje nekatera morebitna tveganja za delavce; ker se finančna udeležba ne bi smela uporabiti zato, da bi se podjetja izogibala ravnanja v skladu z delovnim pravom, ali kot sredstvo za zmanjšanje pridobljenih socialnih in delavskih pravic ali za izvajanje pritiska s ciljem povečanja prožnosti trga dela;

| G. | ker se zaposleni, če pridobijo od lastnikov podjetja prednostno pravico za notranji odkup in tako lahko prevzamejo podjetja v finančnih težavah, lahko zavzamejo za zaščito svojih delovnih mest in ta postopek lahko zmanjša negotovost glede nadaljevanja njihovega delovnega razmerja, ko je možen odkup s strani drugih podjetij; ker lastništvo zaposlenih lahko rešuje težave v zvezi z nasledstvom podjetja, saj se podjetja pogosto zaprejo ali odprodajo zaradi možnosti racionalizacije ali zaprtja, če nasledstvo ni možno; ker je ta postopek lahko koristen zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) ter mikropodjetja, saj zagotavlja nadaljnje trajnostno komercialno delovanje; ker se te prednosti lahko zagotovijo samo v kombinaciji z udeležbo delavcev; |
| --- | --- |

G.

ker se zaposleni, če pridobijo od lastnikov podjetja prednostno pravico za notranji odkup in tako lahko prevzamejo podjetja v finančnih težavah, lahko zavzamejo za zaščito svojih delovnih mest in ta postopek lahko zmanjša negotovost glede nadaljevanja njihovega delovnega razmerja, ko je možen odkup s strani drugih podjetij; ker lastništvo zaposlenih lahko rešuje težave v zvezi z nasledstvom podjetja, saj se podjetja pogosto zaprejo ali odprodajo zaradi možnosti racionalizacije ali zaprtja, če nasledstvo ni možno; ker je ta postopek lahko koristen zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) ter mikropodjetja, saj zagotavlja nadaljnje trajnostno komercialno delovanje; ker se te prednosti lahko zagotovijo samo v kombinaciji z udeležbo delavcev;

| H. | ker je ESOP primer učinkovitega modela notranjega odkupa za podjetja, ki ne kotirajo na borzi, kadar se za odkup delnic v imenu zaposlenih uporabi vmesni subjekt; ker zaposleni niso izpostavljeni dodatnemu tveganju, saj se odkup financira iz deleža pri dobičku ali s posojilom, ki se odplača iz deleža pri dobičku, ki je dodatek k plači zaposlenih; |
| --- | --- |

H.

ker je ESOP primer učinkovitega modela notranjega odkupa za podjetja, ki ne kotirajo na borzi, kadar se za odkup delnic v imenu zaposlenih uporabi vmesni subjekt; ker zaposleni niso izpostavljeni dodatnemu tveganju, saj se odkup financira iz deleža pri dobičku ali s posojilom, ki se odplača iz deleža pri dobičku, ki je dodatek k plači zaposlenih;

| I. | ker je koncept španskih sociedades laborales primer najboljše prakse sheme za finančno udeležbo zaposlenih za mikropodjetja; ker daje brezposelnim tudi možnost, da se odločijo za izplačilo nadomestila za brezposelne v enkratnem znesku, da lahko ustanovijo novo podjetje ali dokapitalizirajo že obstoječe; |
| --- | --- |

I.

ker je koncept španskih sociedades laborales primer najboljše prakse sheme za finančno udeležbo zaposlenih za mikropodjetja; ker daje brezposelnim tudi možnost, da se odločijo za izplačilo nadomestila za brezposelne v enkratnem znesku, da lahko ustanovijo novo podjetje ali dokapitalizirajo že obstoječe;

| J. | ker finančna udeležba zaposlenih zmanjšuje kratkoročni pristop ter spodbuja trajnost in dolgoročni pristop pri strateškem odločanju vodstva in lahko poveča zanimanje zaposlenih za dolgoročno zavezanost in iskanje inovativnih rešitev v proizvodnem procesu ker finančna udeležba zaposlenih lahko prinese stabilnost, razvoj in rast ter hkrati zmanjšuje tveganja čezmerne širitve, ki vodi v izgubo delovnih mest; meni, da se ti učinki lahko povečajo s pomočjo stabilnih in delujočih institucij vključevanja delavcev; |
| --- | --- |

J.

ker finančna udeležba zaposlenih zmanjšuje kratkoročni pristop ter spodbuja trajnost in dolgoročni pristop pri strateškem odločanju vodstva in lahko poveča zanimanje zaposlenih za dolgoročno zavezanost in iskanje inovativnih rešitev v proizvodnem procesu ker finančna udeležba zaposlenih lahko prinese stabilnost, razvoj in rast ter hkrati zmanjšuje tveganja čezmerne širitve, ki vodi v izgubo delovnih mest; meni, da se ti učinki lahko povečajo s pomočjo stabilnih in delujočih institucij vključevanja delavcev;

| K. | ker sheme finančne udeležbe spodbujajo naložbe v usposabljanje, saj povečujejo verjetnost, da bodo podjetja kvalificirane delavce obdržala dolgoročno; |
| --- | --- |

K.

ker sheme finančne udeležbe spodbujajo naložbe v usposabljanje, saj povečujejo verjetnost, da bodo podjetja kvalificirane delavce obdržala dolgoročno;

| L. | ker lahko udeležba delavcev pri dobičku podjetij in po potrebi sodelovanje delavcev pri odločanju povečata zadovoljstvo zaposlenih, splošno uspešnost in motivacijo; ker lahko tudi spodbudita zaposlene, da razvijejo čut za odgovornost in bolje razumejo delovanje podjetja, ter povečata vzajemno spoštovanje med delodajalci in zaposlenimi; |
| --- | --- |

L.

ker lahko udeležba delavcev pri dobičku podjetij in po potrebi sodelovanje delavcev pri odločanju povečata zadovoljstvo zaposlenih, splošno uspešnost in motivacijo; ker lahko tudi spodbudita zaposlene, da razvijejo čut za odgovornost in bolje razumejo delovanje podjetja, ter povečata vzajemno spoštovanje med delodajalci in zaposlenimi;

| M. | ker se s spodbujanjem zaposlenih k izoblikovanju čuta za lastništvo in odgovornost poveča njihov občutek vključenosti ter je bolj verjetno, da bodo delodajalci z njimi sodelovali ter imeli razumevanje za njihova vprašanja, poglede in zamisli; |
| --- | --- |

M.

ker se s spodbujanjem zaposlenih k izoblikovanju čuta za lastništvo in odgovornost poveča njihov občutek vključenosti ter je bolj verjetno, da bodo delodajalci z njimi sodelovali ter imeli razumevanje za njihova vprašanja, poglede in zamisli;

| N. | ker uvedba finančne udeležbe zaposlenih lahko pomaga povečati produktivnost, izboljšati učinkovitost, podpreti usklajevanje interesov zaposlenih in delničarjev ter pritegniti in ohraniti ključno osebje; |
| --- | --- |

N.

ker uvedba finančne udeležbe zaposlenih lahko pomaga povečati produktivnost, izboljšati učinkovitost, podpreti usklajevanje interesov zaposlenih in delničarjev ter pritegniti in ohraniti ključno osebje;

| O. | ker lahko udeležba pri upravljanju prek glasovalnih pravic, pravice do prisotnosti ali drugih oblik upravljanja lahko prispeva k boljšemu vodenju in toku informacij ter zaposlenim pomaga bolje razumeti razmere, ko se podjetje sooča z izzivi, omogoča pa jim tudi večji dostop do nagrad, ko je podjetje uspešno; |
| --- | --- |

O.

ker lahko udeležba pri upravljanju prek glasovalnih pravic, pravice do prisotnosti ali drugih oblik upravljanja lahko prispeva k boljšemu vodenju in toku informacij ter zaposlenim pomaga bolje razumeti razmere, ko se podjetje sooča z izzivi, omogoča pa jim tudi večji dostop do nagrad, ko je podjetje uspešno;

| P. | ker v tistih modelih finančne udeležbe zaposlenih, ki uporabljajo vmesni subjekt, ta subjekt lahko uveljavlja glasovalne pravice ali druge oblike upravljanja v imenu zaposlenih in tako omogoča kolektivno zastopanje; |
| --- | --- |

P.

ker v tistih modelih finančne udeležbe zaposlenih, ki uporabljajo vmesni subjekt, ta subjekt lahko uveljavlja glasovalne pravice ali druge oblike upravljanja v imenu zaposlenih in tako omogoča kolektivno zastopanje;

| Q. | ker imajo lahko sheme za finančno udeležbo zaposlenih pomembno vlogo pri dodatnem vključevanju delavcev v postopke obveščanja, posvetovanja in odločanja v obdobju prestrukturiranja; |
| --- | --- |

Q.

ker imajo lahko sheme za finančno udeležbo zaposlenih pomembno vlogo pri dodatnem vključevanju delavcev v postopke obveščanja, posvetovanja in odločanja v obdobju prestrukturiranja;

| R. | ker na finančno udeležbo zaposlenih vplivajo nacionalni davčni predpisi in ker oblikovanje celovitega enotnega modela zanjo na ravni EU ni ustrezno; ker se morajo o finančni udeležbi zaposlenih skrbno odločiti posamezno podjetje in njegovi delavci ter pri tem upoštevati širše nacionalni in sektorski okvir; ker bi lahko s sklopom osnovnih smernic pridobili zaupanje javnosti in pripomogli k temu, da bi finančna udeležba zaposlenih dosegla svoje cilje; |
| --- | --- |

R.

ker na finančno udeležbo zaposlenih vplivajo nacionalni davčni predpisi in ker oblikovanje celovitega enotnega modela zanjo na ravni EU ni ustrezno; ker se morajo o finančni udeležbi zaposlenih skrbno odločiti posamezno podjetje in njegovi delavci ter pri tem upoštevati širše nacionalni in sektorski okvir; ker bi lahko s sklopom osnovnih smernic pridobili zaupanje javnosti in pripomogli k temu, da bi finančna udeležba zaposlenih dosegla svoje cilje;

| S. | ker finančna udeležba zaposlenih morda ni primerna za vsa podjetja ali zaposlene, zato bi bilo treba pred uvedbo takšne sheme skrbno premisliti o njeni uvedbi; |
| --- | --- |

S.

ker finančna udeležba zaposlenih morda ni primerna za vsa podjetja ali zaposlene, zato bi bilo treba pred uvedbo takšne sheme skrbno premisliti o njeni uvedbi;

Ovire za razširitev finančne udeležbe zaposlenih v EU

| 1. | poziva države članice, naj usmerijo pozornost na ovire na nadnacionalni ravni, s katerimi se soočajo tako podjetja, ki zaposlenim nudijo sheme v več državah članicah, in zaposleni, za katere lahko dvojno obdavčenje pomeni kršitev pravice do prostega gibanja; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice, naj usmerijo pozornost na ovire na nadnacionalni ravni, s katerimi se soočajo tako podjetja, ki zaposlenim nudijo sheme v več državah članicah, in zaposleni, za katere lahko dvojno obdavčenje pomeni kršitev pravice do prostega gibanja;

| 2. | opozarja na razlike med državami članicami v zvezi z obveznimi prispevki za socialno varnost od dohodka za finančno udeležbo; |
| --- | --- |

2.

opozarja na razlike med državami članicami v zvezi z obveznimi prispevki za socialno varnost od dohodka za finančno udeležbo;

| 3. | poudarja, da bi v nekaterih primerih lahko koristilo postopno zbliževanje obstoječih shem finančne udeležbe in s tem povezane nacionalne zakonodaje, kar bi delodajalcem v prihodnje omogočilo, da bi lahko ponujali sheme v enaki ali podobni obliki v vseh državah članicah, kjer imajo svoje zaposlene; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi v nekaterih primerih lahko koristilo postopno zbliževanje obstoječih shem finančne udeležbe in s tem povezane nacionalne zakonodaje, kar bi delodajalcem v prihodnje omogočilo, da bi lahko ponujali sheme v enaki ali podobni obliki v vseh državah članicah, kjer imajo svoje zaposlene;

| 4. | vztraja, da bi lahko težavo pomanjkanja informacij o obstoječih shemah finančne udeležbe odpravili s povečanjem količine informacij, ki bi omogočilo primerjavo na mednarodni ravni, kar bi zmanjšalo stroške tako za večja podjetja kot za MSP ter jim omogočilo, da ponudijo sheme za finančno udeležbo zaposlenih, ki bi ustrezale njihovim posebnim potrebam; |
| --- | --- |

4.

vztraja, da bi lahko težavo pomanjkanja informacij o obstoječih shemah finančne udeležbe odpravili s povečanjem količine informacij, ki bi omogočilo primerjavo na mednarodni ravni, kar bi zmanjšalo stroške tako za večja podjetja kot za MSP ter jim omogočilo, da ponudijo sheme za finančno udeležbo zaposlenih, ki bi ustrezale njihovim posebnim potrebam;

| 5. | poudarja, da ni nacionalnih zakonodajnih ukrepov, ki bi podpirali razvoj shem za finančno udeležbo zaposlenih; v zvezi s tem ugotavlja, da med državami članicami iz EU-15 (6) in EU-13 (7) obstajajo razlike glede njihove ravni vključenosti v te sheme; priznava povezavo med uvedbo zakonodajnih ukrepov na nacionalni ravni, ki te sheme podpirajo, in številom zaposlenih, ki so vanje vključeni (8); |
| --- | --- |

5.

poudarja, da ni nacionalnih zakonodajnih ukrepov, ki bi podpirali razvoj shem za finančno udeležbo zaposlenih; v zvezi s tem ugotavlja, da med državami članicami iz EU-15 (6) in EU-13 (7) obstajajo razlike glede njihove ravni vključenosti v te sheme; priznava povezavo med uvedbo zakonodajnih ukrepov na nacionalni ravni, ki te sheme podpirajo, in številom zaposlenih, ki so vanje vključeni (8);

Davčna vprašanja

| 6. | poudarja, da je potrebna večja preglednost v nacionalnih shemah lastništva zaposlenih in zlasti pri izračunavanju dejanske davčne obremenitve v EU-28, da bi preprečili dvojno obdavčitev in diskriminacijo; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je potrebna večja preglednost v nacionalnih shemah lastništva zaposlenih in zlasti pri izračunavanju dejanske davčne obremenitve v EU-28, da bi preprečili dvojno obdavčitev in diskriminacijo;

| 7. | opozarja, da okvir evropskega modela lastništva zaposlenih ne bi smel posegati v nacionalne predpise o obdavčevanju; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da okvir evropskega modela lastništva zaposlenih ne bi smel posegati v nacionalne predpise o obdavčevanju;

| 8. | poziva države članice, naj pri spodbujanju shem lastništva zaposlenih zagotavljajo davčne spodbude v skladu z načeli najboljše prakse; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj pri spodbujanju shem lastništva zaposlenih zagotavljajo davčne spodbude v skladu z načeli najboljše prakse;

| 9. | poudarja, da bi prav ciljno usmerjene davčne spodbude lahko povečale finančno udeležbo zaposlenih v posameznih državah članicah in celo prispevale h gospodarski rasti; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi prav ciljno usmerjene davčne spodbude lahko povečale finančno udeležbo zaposlenih v posameznih državah članicah in celo prispevale h gospodarski rasti;

| 10. | zato meni, da bi morala Komisija predstaviti smernice za obdavčitev finančne udeležbe zaposlenih; |
| --- | --- |

10.

zato meni, da bi morala Komisija predstaviti smernice za obdavčitev finančne udeležbe zaposlenih;

Priporočila

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo ustrezne ukrepe, s katerimi bi podjetja spodbudili, da prostovoljno razvijejo in ponudijo sheme za finančno udeležbo zaposlenih, odprte za vse zaposlene brez diskriminacije, pri čemer naj upoštevajo poseben položaj MSP ter mikropodjetij; poziva države članice, naj okrepijo izmenjavo najboljših praks v zvezi s tem; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo ustrezne ukrepe, s katerimi bi podjetja spodbudili, da prostovoljno razvijejo in ponudijo sheme za finančno udeležbo zaposlenih, odprte za vse zaposlene brez diskriminacije, pri čemer naj upoštevajo poseben položaj MSP ter mikropodjetij; poziva države članice, naj okrepijo izmenjavo najboljših praks v zvezi s tem;

| 12. | meni, da bi lahko finančna udeležba zaposlenega pomenila tudi neko obliko plačila v obliki premije zanj, in sicer s kapitalsko udeležbo ali posebnimi obveznicami, odvisno od uporabljenega finančnega produkta in vrste podjetja; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi lahko finančna udeležba zaposlenega pomenila tudi neko obliko plačila v obliki premije zanj, in sicer s kapitalsko udeležbo ali posebnimi obveznicami, odvisno od uporabljenega finančnega produkta in vrste podjetja;

| 13. | meni, da bi morali biti vsi ukrepi glede finančne udeležbe zaposlenih pri dohodku podjetij dolgoročno vzdržni ter temeljiti na načelih prostovoljne udeležbe, enakosti zaposlenih in primerne skrbnosti, kar velja zlasti za MSP; poudarja, da to področje, tudi če EU priznava koristnost shem finančne udeležbe zaposlenih, ni v pristojnosti Unije; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi morali biti vsi ukrepi glede finančne udeležbe zaposlenih pri dohodku podjetij dolgoročno vzdržni ter temeljiti na načelih prostovoljne udeležbe, enakosti zaposlenih in primerne skrbnosti, kar velja zlasti za MSP; poudarja, da to področje, tudi če EU priznava koristnost shem finančne udeležbe zaposlenih, ni v pristojnosti Unije;

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj socialne partnerje (v skladu z nacionalnim pravom in praksami), organizacije za lastništvo zaposlenih in deležnike na ustreznih ravneh v večji meri vključijo v dialog med oblikovalci politike, delodajalci, predstavniki delavcev, ob upoštevanju avtonomije socialnih partnerjev pri kolektivnih pogajanjih, da se pri oblikovanju politik lahko upoštevajo obstoječi primeri najboljše prakse, kar bi podjetjem olajšalo izvajanje finančne udeležbe zaposlenih; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice, naj socialne partnerje (v skladu z nacionalnim pravom in praksami), organizacije za lastništvo zaposlenih in deležnike na ustreznih ravneh v večji meri vključijo v dialog med oblikovalci politike, delodajalci, predstavniki delavcev, ob upoštevanju avtonomije socialnih partnerjev pri kolektivnih pogajanjih, da se pri oblikovanju politik lahko upoštevajo obstoječi primeri najboljše prakse, kar bi podjetjem olajšalo izvajanje finančne udeležbe zaposlenih;

| 15. | pričakuje rezultate pilotnega projekta, zlasti razvoj virtualnega centra za finančno udeležbo zaposlenih in projekta CETREPS za izračunavanje dejanskih davčnih stopenj; poziva Komisijo, naj državam članicam na podlagi pilotnega projekta ponudi zamisli o mehanizmih za udeležbo; |
| --- | --- |

15.

pričakuje rezultate pilotnega projekta, zlasti razvoj virtualnega centra za finančno udeležbo zaposlenih in projekta CETREPS za izračunavanje dejanskih davčnih stopenj; poziva Komisijo, naj državam članicam na podlagi pilotnega projekta ponudi zamisli o mehanizmih za udeležbo;

| 16. | meni, da je morebitna prostovoljna 29. ureditev kot možen enotni pravni okvir, ki bi bil odprt za delodajalce po vsej EU ter bi upošteval področja pristojnosti držav članic v zvezi s fiskalnim in delovnim pravom, zanimiva z vidika:






  (a) | sklopa preprostih, osnovnih in temeljnih podpornih modelov, oblikovanih na podlagi primerov najboljših praks za vsako vrsto in velikost podjetja, |
| --- | --- | --- |

16.

meni, da je morebitna prostovoljna 29. ureditev kot možen enotni pravni okvir, ki bi bil odprt za delodajalce po vsej EU ter bi upošteval področja pristojnosti držav članic v zvezi s fiskalnim in delovnim pravom, zanimiva z vidika:

(a)

sklopa preprostih, osnovnih in temeljnih podpornih modelov, oblikovanih na podlagi primerov najboljših praks za vsako vrsto in velikost podjetja,

| (b) | tržnega pristopa, na podlagi katerega bi enotni sistem uporabljala le podjetja, za katera bi bil koristen, |
| --- | --- |

(b)

tržnega pristopa, na podlagi katerega bi enotni sistem uporabljala le podjetja, za katera bi bil koristen,

| (c) | dopuščanja razlik v pravni kulturi držav članic, saj bi vzporedno še naprej veljale nacionalne ureditve, |
| --- | --- |

(c)

dopuščanja razlik v pravni kulturi držav članic, saj bi vzporedno še naprej veljale nacionalne ureditve,

| (d) | izboljšanja preglednosti in dostopa do informacij za lažje enako izvajanje v različnih državah članicah, |
| --- | --- |

(d)

izboljšanja preglednosti in dostopa do informacij za lažje enako izvajanje v različnih državah članicah,

| (e) | veljavnosti na nacionalni ravni in/ali po potrebi na ravni EU, ki ne bi bila omejena le na čezmejna podjetja ter bi upoštevala davčna vprašanja in tudi finančna tveganja za zaposlene (9); |
| --- | --- |

(e)

veljavnosti na nacionalni ravni in/ali po potrebi na ravni EU, ki ne bi bila omejena le na čezmejna podjetja ter bi upoštevala davčna vprašanja in tudi finančna tveganja za zaposlene (9);

| 17. | meni, da bi ocena učinka 29. ureditve pripomogla k oceni možnosti za vzpostavitev enakih pogojev za vse in k temu, da se prepreči oviranje internacionalizacije podjetij; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi ocena učinka 29. ureditve pripomogla k oceni možnosti za vzpostavitev enakih pogojev za vse in k temu, da se prepreči oviranje internacionalizacije podjetij;

| 18. | poudarja, da lastništvo zaposlenih spodbuja zelo potrebno socialno kohezijo in služi kot pomembno dopolnilo trajnostnega upravljanja podjetij; kljub temu poudarja, da je pri spodbujanju shem lastništva potrebna previdnost, da sistemi udeležbe pri dobičku ne bi nadomestili plač; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da lastništvo zaposlenih spodbuja zelo potrebno socialno kohezijo in služi kot pomembno dopolnilo trajnostnega upravljanja podjetij; kljub temu poudarja, da je pri spodbujanju shem lastništva potrebna previdnost, da sistemi udeležbe pri dobičku ne bi nadomestili plač;

| 19. | zato poziva Komisijo in zadevne deležnike, naj še naprej zagovarjajo uporabo modularnega pristopa; |
| --- | --- |

19.

zato poziva Komisijo in zadevne deležnike, naj še naprej zagovarjajo uporabo modularnega pristopa;

| 20. | spodbuja Komisijo, naj predstavi neodvisno oceno učinka 29. ureditve za finančno udeležbo zaposlenih in pričakuje, da bodo informacije v zvezi s tem vključene v vmesno poročilo Komisije; |
| --- | --- |

20.

spodbuja Komisijo, naj predstavi neodvisno oceno učinka 29. ureditve za finančno udeležbo zaposlenih in pričakuje, da bodo informacije v zvezi s tem vključene v vmesno poročilo Komisije;

| 21. | poziva Komisijo, naj po objavi neodvisne ocene učinka in v sodelovanju z organizacijami za lastništvo zaposlenih, državami članicami in po potrebi socialnimi partnerji preuči možnost razvoja osnovnih smernic za uspešne sheme za finančno udeležbo zaposlenih, ki bodo zajemale naslednje elemente:






  (a) | usmerjenost v cilj: podjetja bi morala opredeliti cilje sheme za finančno udeležbo zaposlenih, da bi lahko izbrala model, ki je zanje najprimernejši, in da bi imela za uresničitev želenega rezultata najboljše možnosti; pred uvedbo shem za finančno udeležbo zaposlenih bi se bilo treba o tem posvetovati z delavci ali njihovimi predstavniki; dogovori o shemah za finančno udeležbo zaposlenih ne smejo ogrožati kolektivnih pogodb; |
| --- | --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj po objavi neodvisne ocene učinka in v sodelovanju z organizacijami za lastništvo zaposlenih, državami članicami in po potrebi socialnimi partnerji preuči možnost razvoja osnovnih smernic za uspešne sheme za finančno udeležbo zaposlenih, ki bodo zajemale naslednje elemente:

(a)

usmerjenost v cilj: podjetja bi morala opredeliti cilje sheme za finančno udeležbo zaposlenih, da bi lahko izbrala model, ki je zanje najprimernejši, in da bi imela za uresničitev želenega rezultata najboljše možnosti; pred uvedbo shem za finančno udeležbo zaposlenih bi se bilo treba o tem posvetovati z delavci ali njihovimi predstavniki; dogovori o shemah za finančno udeležbo zaposlenih ne smejo ogrožati kolektivnih pogodb;

| (b) | prožnost delovanja in prostovoljnost: finančna udeležba zaposlenih se v različnih sektorjih, podjetjih različnih velikosti in vrst ter v posameznih državah članicah različno izvaja; odločitev o razvoju in izvajanju sheme za finančno udeležbo zaposlenih bi zato morala biti sprejeta na ravni podjetja, ob upoštevanju obstoječe nacionalne zakonodaje in prakse in finančnega stanja podjetja; |
| --- | --- |

(b)

prožnost delovanja in prostovoljnost: finančna udeležba zaposlenih se v različnih sektorjih, podjetjih različnih velikosti in vrst ter v posameznih državah članicah različno izvaja; odločitev o razvoju in izvajanju sheme za finančno udeležbo zaposlenih bi zato morala biti sprejeta na ravni podjetja, ob upoštevanju obstoječe nacionalne zakonodaje in prakse in finančnega stanja podjetja;

| (c) | dodatek oziroma dopolnilo pogodbenih prejemkov: vsak model finančne udeležbe zaposlenih bi moral pomeniti dodatek k osnovni plači delavca in njegovim pogodbenim pravicam, ne pa nadomestilo za te pravice; |
| --- | --- |

(c)

dodatek oziroma dopolnilo pogodbenih prejemkov: vsak model finančne udeležbe zaposlenih bi moral pomeniti dodatek k osnovni plači delavca in njegovim pogodbenim pravicam, ne pa nadomestilo za te pravice;

| (d) | prostovoljnost za zaposlene: finančna udeležba zaposlenih je sredstvo, prek katerega lahko ti izbirajo, kako izkoristiti tesnejši finančni odnos s svojim delodajalcem; navsezadnje mora imeti posamezni delavec možnost udeležbe ali neudeležbe, hkrati pa morajo imeti to možnost vsi delavci podjetja, vključno z delavci s krajšim delovnim časom, brez diskriminacije, da bi se dosegla resnična vključenost; |
| --- | --- |

(d)

prostovoljnost za zaposlene: finančna udeležba zaposlenih je sredstvo, prek katerega lahko ti izbirajo, kako izkoristiti tesnejši finančni odnos s svojim delodajalcem; navsezadnje mora imeti posamezni delavec možnost udeležbe ali neudeležbe, hkrati pa morajo imeti to možnost vsi delavci podjetja, vključno z delavci s krajšim delovnim časom, brez diskriminacije, da bi se dosegla resnična vključenost;

| (e) | o shemi se dogovorijo socialni partnerji: če so v skladu z nacionalnimi praksami in ustaljenimi običaji socialni partnerji vključeni na ravni podjetja, bi se morali ustrezni socialni partnerji dogovoriti o shemah za finančno udeležbo zaposlenih za vsako lokalno enoto posebej ali za celotno podjetje in jih tako prilagoditi posebnemu položaju in okoliščinam zadevnega podjetja in njegovim delavcem; te sheme ne bi smele diskriminirati zaposlenih, ker so v sindikatu ali iz katerega koli drugega razloga za diskriminacijo, ki so našteti v členu 10 PDEU; |
| --- | --- |

(e)

o shemi se dogovorijo socialni partnerji: če so v skladu z nacionalnimi praksami in ustaljenimi običaji socialni partnerji vključeni na ravni podjetja, bi se morali ustrezni socialni partnerji dogovoriti o shemah za finančno udeležbo zaposlenih za vsako lokalno enoto posebej ali za celotno podjetje in jih tako prilagoditi posebnemu položaju in okoliščinam zadevnega podjetja in njegovim delavcem; te sheme ne bi smele diskriminirati zaposlenih, ker so v sindikatu ali iz katerega koli drugega razloga za diskriminacijo, ki so našteti v členu 10 PDEU;

| (f) | jasne informacije: zaposleni morajo dobiti jasne informacije o tveganjih in pravicah, povezanih z vključitvijo v shemo za finančno udeležbo zaposlenih, vključno z morebitnim obdobjem za pridobitev pravic: odločitev o vključitvi v določeno shemo bi morala temeljiti na ozaveščeni privolitvi zaposlenega, ki je v celoti seznanjen s pravicami, obveznostmi in povezanimi tveganji ter obdavčitvijo pri priključitvi shemi in pogoji, ki veljajo ob odhodu iz podjetja ali izstopu iz sheme v vseh okoliščinah; |
| --- | --- |

(f)

jasne informacije: zaposleni morajo dobiti jasne informacije o tveganjih in pravicah, povezanih z vključitvijo v shemo za finančno udeležbo zaposlenih, vključno z morebitnim obdobjem za pridobitev pravic: odločitev o vključitvi v določeno shemo bi morala temeljiti na ozaveščeni privolitvi zaposlenega, ki je v celoti seznanjen s pravicami, obveznostmi in povezanimi tveganji ter obdavčitvijo pri priključitvi shemi in pogoji, ki veljajo ob odhodu iz podjetja ali izstopu iz sheme v vseh okoliščinah;

| (g) | udeležbo pri upravljanju: delodajalec bi moral odvisno od sheme delavca ali delavce povabiti k neposredni udeležbi pri upravljanju podjetja; v tem primeru bi bilo treba skupaj jasno opredeliti pravice in odgovornosti; |
| --- | --- |

(g)

udeležbo pri upravljanju: delodajalec bi moral odvisno od sheme delavca ali delavce povabiti k neposredni udeležbi pri upravljanju podjetja; v tem primeru bi bilo treba skupaj jasno opredeliti pravice in odgovornosti;

| (h) | če je dogovorjeni model deljeno lastništvo, ima kolektivno lastništvo delnic (npr. v skladu) prednost; v okviru tega modela bi se morale delnice dodeljevati na tak način, da se že obstoječe razlike v plači ne bi še povečevale; |
| --- | --- |

(h)

če je dogovorjeni model deljeno lastništvo, ima kolektivno lastništvo delnic (npr. v skladu) prednost; v okviru tega modela bi se morale delnice dodeljevati na tak način, da se že obstoječe razlike v plači ne bi še povečevale;

| (i) | nujno je treba skleniti zavarovanje za zaščito udeležbe delavcev pred stečajem podjetja; |
| --- | --- |

(i)

nujno je treba skleniti zavarovanje za zaščito udeležbe delavcev pred stečajem podjetja;

| (j) | pri dogovarjanju o shemah za finančno udeležbo zaposlenih bi bilo treba vedno upoštevati učinek na enakost spolov; |
| --- | --- |

(j)

pri dogovarjanju o shemah za finančno udeležbo zaposlenih bi bilo treba vedno upoštevati učinek na enakost spolov;

| (k) | preglednost: informacije o ekonomskem položaju zadevnega podjetja in informacije o tveganjih, ki so povezana s tem, bi morale biti zadevnim delavcem ves čas na razpolago; |
| --- | --- |

(k)

preglednost: informacije o ekonomskem položaju zadevnega podjetja in informacije o tveganjih, ki so povezana s tem, bi morale biti zadevnim delavcem ves čas na razpolago;

| 22. | opozarja, da se je v obdobju pred finančno krizo pokazalo, da plačne politike, ki spodbujajo preveč tvegano ravnanje zaposlenih, lahko ogrozijo zdravo in učinkovito upravljanje kreditnih ustanov, investicijskih skladov in drugih podjetij v finančnem sektorju; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da se je v obdobju pred finančno krizo pokazalo, da plačne politike, ki spodbujajo preveč tvegano ravnanje zaposlenih, lahko ogrozijo zdravo in učinkovito upravljanje kreditnih ustanov, investicijskih skladov in drugih podjetij v finančnem sektorju;

| 23. | spodbuja socialne partnerje, naj še naprej sodelujejo pri oblikovanju novih možnosti in inovacij za finančno udeležbo zaposlenih na ustreznih ravneh; |
| --- | --- |

23.

spodbuja socialne partnerje, naj še naprej sodelujejo pri oblikovanju novih možnosti in inovacij za finančno udeležbo zaposlenih na ustreznih ravneh;

| 24. | meni, da bi bilo treba za spodbujanje finančne udeležbe, katere cilj je ustvariti nov način financiranja podjetij in omogočiti zaposlenim tesnejšo povezavo s podjetjem, ki jih zaposluje, delodajalcem dati na voljo možnost, da zaposlenim ponudijo oblike vlaganja delniškega kapitala ali posebej za ta namen izdanih dolžniških vrednostnih papirjev (obveznic); meni, da bi moral biti vpis kapitala za zaposlenega, ki nastopa kot posameznik ali skupina, in podjetje prostovoljen; |
| --- | --- |

24.

meni, da bi bilo treba za spodbujanje finančne udeležbe, katere cilj je ustvariti nov način financiranja podjetij in omogočiti zaposlenim tesnejšo povezavo s podjetjem, ki jih zaposluje, delodajalcem dati na voljo možnost, da zaposlenim ponudijo oblike vlaganja delniškega kapitala ali posebej za ta namen izdanih dolžniških vrednostnih papirjev (obveznic); meni, da bi moral biti vpis kapitala za zaposlenega, ki nastopa kot posameznik ali skupina, in podjetje prostovoljen;

| 25. | ugotavlja, da sheme lastništva delnic zaposlenih lahko olajšajo težave v zvezi z nasledstvom podjetij, dodatnim financiranjem in ohranjanjem zaposlenih ter druge težave, značilne za MSP; meni, da sheme lastništva zaposlenih v malih in mikropodjetjih lahko dopolnjujejo ukrepe na trgu dela, kot so nadomestila za brezposelnost, in tako pomagajo, da se brezposelni znova zaposlijo; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da sheme lastništva delnic zaposlenih lahko olajšajo težave v zvezi z nasledstvom podjetij, dodatnim financiranjem in ohranjanjem zaposlenih ter druge težave, značilne za MSP; meni, da sheme lastništva zaposlenih v malih in mikropodjetjih lahko dopolnjujejo ukrepe na trgu dela, kot so nadomestila za brezposelnost, in tako pomagajo, da se brezposelni znova zaposlijo;

| 26. | ugotavlja, da ni dovolj informacij in izobraževanja o možnih shemah lastništva zaposlenih, zlasti v malih in srednjih podjetjih; zato poziva Komisijo in države članice, naj bolje organizirajo informacijske kampanje in spodbujajo čezmejno prenosljivost shem najboljše prakse med državami članicami; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da ni dovolj informacij in izobraževanja o možnih shemah lastništva zaposlenih, zlasti v malih in srednjih podjetjih; zato poziva Komisijo in države članice, naj bolje organizirajo informacijske kampanje in spodbujajo čezmejno prenosljivost shem najboljše prakse med državami članicami;

| 27. | spodbuja države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji, organizacijami za lastništvo zaposlenih in Komisijo uporabijo enotne informacijske portale, tj. enotne kontaktne točke, dostopne delodajalcem in zaposlenim, ali oblikujejo nove, prek katerih bi predstavili koristi in prednosti pa tudi tveganja finančne udeležbe zaposlenih, razpoložljive državne spodbude in različne obstoječe modele, da bi se lahko delodajalci in delavci ozaveščeno odločali o shemah za finančno udeležbo zaposlenih in izbrali najboljšo možnost za dogovore na ravni podjetja ter da bi lahko bolje ocenili možnosti, ki so jim na voljo, in izzive, povezane z vstopom v določeno shemo; predlaga, da bi morali biti ti enotni informacijski portali del obstoječih pristojnih teles ali organov na nacionalni ravni ali vključeni vanje; |
| --- | --- |

27.

spodbuja države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji, organizacijami za lastništvo zaposlenih in Komisijo uporabijo enotne informacijske portale, tj. enotne kontaktne točke, dostopne delodajalcem in zaposlenim, ali oblikujejo nove, prek katerih bi predstavili koristi in prednosti pa tudi tveganja finančne udeležbe zaposlenih, razpoložljive državne spodbude in različne obstoječe modele, da bi se lahko delodajalci in delavci ozaveščeno odločali o shemah za finančno udeležbo zaposlenih in izbrali najboljšo možnost za dogovore na ravni podjetja ter da bi lahko bolje ocenili možnosti, ki so jim na voljo, in izzive, povezane z vstopom v določeno shemo; predlaga, da bi morali biti ti enotni informacijski portali del obstoječih pristojnih teles ali organov na nacionalni ravni ali vključeni vanje;

o

o o

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 68 E, 18.3.2004, str. 429.

(2)  UL C 51, 17.2.2011, str. 1.

(3)  IP/A/EMPL/ST/2011-02 – PE 475.098.

(4)  MARKT/2013/019/F 2013/S 077-128533

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0005.

(6)  Države članice, ki so k Uniji pristopile pred letom 1995.

(7)  Države članice, ki so k Uniji pristopile po letu 1995.

(8)  „Finančna udeležba zaposlenih pri dobičku podjetij“ (PE 475.098), str. 36.

(9)  „Finančna udeležba zaposlenih pri dobičku podjetij“ (PE 475.098), str. 16.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/48

---

P7_TA(2014)0014

Socialno varstvo za vse, tudi za samozaposlene delavce

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o socialnem varstvu za vse, tudi za samozaposlene delavce (2013/2111(INI))

(2016/C 482/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 3(3) in 6(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3(3) in 6(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 9, 53 in 151 do 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 9, 53 in 151 do 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 5, 15, 16, 27, 31, 34 in 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 5, 15, 16, 27, 31, 34 in 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 1, 2, 3, 4, 11, 12, 13, 19 in 23 (spremenjene) Evropske socialne listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 1, 2, 3, 4, 11, 12, 13, 19 in 23 (spremenjene) Evropske socialne listine,

| — | ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 102 (1952) o minimalnih standardih socialnega varstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 102 (1952) o minimalnih standardih socialnega varstva,

| — | ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 117 (1962) o osnovnih ciljih in standardih socialne politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 117 (1962) o osnovnih ciljih in standardih socialne politike,

| — | ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 121 (1964) o dajatvah za nesreče pri delu in poklicne bolezni, Konvencije št. 128 (1967) o dajatvah za primer invalidnosti, starosti in za preživele, Konvencije št. 130 (1969) o zdravstvenem varstvu in nadomestilih za čas bolezni, Konvencije št. 168 (1988) o spodbujanju zaposlovanja in zaščiti pred brezposelnostjo ter Konvencije št. 183 (2000) o spremembi konvencije o varstvu materinstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 121 (1964) o dajatvah za nesreče pri delu in poklicne bolezni, Konvencije št. 128 (1967) o dajatvah za primer invalidnosti, starosti in za preživele, Konvencije št. 130 (1969) o zdravstvenem varstvu in nadomestilih za čas bolezni, Konvencije št. 168 (1988) o spodbujanju zaposlovanja in zaščiti pred brezposelnostjo ter Konvencije št. 183 (2000) o spremembi konvencije o varstvu materinstva,

| — | ob upoštevanju priporočila Mednarodne organizacije dela iz leta 2012 o nacionalnih minimalnih ravneh socialne zaščite, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Mednarodne organizacije dela iz leta 2012 o nacionalnih minimalnih ravneh socialne zaščite,

| — | ob upoštevanju svetovnega poročila o socialni varnosti (2010/11) Mednarodne organizacije dela iz leta 2010 z naslovom „Providing coverage in times of crisis and beyond“ (Zagotavljanje varstva v času krize in po njej) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega poročila o socialni varnosti (2010/11) Mednarodne organizacije dela iz leta 2010 z naslovom „Providing coverage in times of crisis and beyond“ (Zagotavljanje varstva v času krize in po njej) (1),

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela iz leta 2003 z naslovom „Social protection: a life cycle continuum investment for social justice, poverty reduction and development“ (Socialna zaščita: naložbe v okviru življenjskega cikla za socialno pravičnost, zmanjšanje revščine in razvoj) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela iz leta 2003 z naslovom „Social protection: a life cycle continuum investment for social justice, poverty reduction and development“ (Socialna zaščita: naložbe v okviru življenjskega cikla za socialno pravičnost, zmanjšanje revščine in razvoj) (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (5),

| — | ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 24. junija 1992 o skupnih merilih v zvezi z zadostnimi sredstvi in socialno pomočjo v sistemih socialnega varstva (92/441/EGS) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 24. junija 1992 o skupnih merilih v zvezi z zadostnimi sredstvi in socialno pomočjo v sistemih socialnega varstva (92/441/EGS) (6),

| — | ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 27. julija 1992 o zbliževanju ciljev in politik socialne zaščite (92/442/EGS) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 27. julija 1992 o zbliževanju ciljev in politik socialne zaščite (92/442/EGS) (7),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. decembra 1999 o okrepitvi sodelovanja za modernizacijo in izboljšanje socialne zaščite (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. decembra 1999 o okrepitvi sodelovanja za modernizacijo in izboljšanje socialne zaščite (8),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za socialno zaščito z dne 10. februarja 2011 z naslovom „Ocena socialne razsežnosti strategije Evropa 2020“ (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za socialno zaščito z dne 10. februarja 2011 z naslovom „Ocena socialne razsežnosti strategije Evropa 2020“ (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. februarja 2012 z naslovom „Bela knjiga – Agenda za ustrezne, varne in vzdržne pokojnine“ (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. februarja 2012 z naslovom „Bela knjiga – Agenda za ustrezne, varne in vzdržne pokojnine“ (COM(2012)0055),

| — | ob upoštevanju pregleda Komisije z dne 8. januarja 2013 z naslovom „Zaposlovanje in družbeni razvoj v Evropi v letu 2012“ (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda Komisije z dne 8. januarja 2013 z naslovom „Zaposlovanje in družbeni razvoj v Evropi v letu 2012“ (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. avgusta 2012 z naslovom „Socialna zaščita v razvojnem sodelovanju Evropske unije“ (COM(2012)0446), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. avgusta 2012 z naslovom „Socialna zaščita v razvojnem sodelovanju Evropske unije“ (COM(2012)0446),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 22. novembra 2006 z naslovom „Posodabljanje delovnega prava za soočanje z izzivi 21. stoletja“ (COM(2006)0708), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 22. novembra 2006 z naslovom „Posodabljanje delovnega prava za soočanje z izzivi 21. stoletja“ (COM(2006)0708),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. aprila 2010 z naslovom „Nove težnje na področju samozaposlovanja: poseben položaj ekonomsko odvisnih samozaposlenih“ (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. aprila 2010 z naslovom „Nove težnje na področju samozaposlovanja: poseben položaj ekonomsko odvisnih samozaposlenih“ (11),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. marca 2013 z naslovom „Zloraba statusa samozaposlene osebe“ (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. marca 2013 z naslovom „Zloraba statusa samozaposlene osebe“ (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o Priporočilu Komisije o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (COM(2008)0639), in svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o Priporočilu Komisije o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (COM(2008)0639), in svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (13),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2009 (COM(2009)0545) in svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o dolgoročni vzdržnosti javnih financ za okrevajoče gospodarstvo (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2009 (COM(2009)0545) in svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o dolgoročni vzdržnosti javnih financ za okrevajoče gospodarstvo (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o netipičnih pogodbah, zanesljivih poklicnih poteh, prožni varnosti in novih oblikah socialnega dialoga (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o netipičnih pogodbah, zanesljivih poklicnih poteh, prožni varnosti in novih oblikah socialnega dialoga (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2006 o socialni zaščiti in socialni vključenosti (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2006 o socialni zaščiti in socialni vključenosti (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o vlogi minimalnega dohodka v boju proti revščini in spodbujanju vključujoče družbe v Evropi (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o vlogi minimalnega dohodka v boju proti revščini in spodbujanju vključujoče družbe v Evropi (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2013 o reševanju brezposelnosti mladih: možnosti za izhod (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2013 o reševanju brezposelnosti mladih: možnosti za izhod (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o krepitvi boja proti neprijavljenemu delu (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o krepitvi boja proti neprijavljenemu delu (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. julija 2007 o posodabljanju delovnega prava za soočanje z izzivi 21. stoletja (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. julija 2007 o posodabljanju delovnega prava za soočanje z izzivi 21. stoletja (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o prihodnosti socialnih storitev splošnega pomena (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o prihodnosti socialnih storitev splošnega pomena (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o Agendi za ustrezne, varne in vzdržne pokojnine (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o Agendi za ustrezne, varne in vzdržne pokojnine (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2013 o sporočilu Komisije z naslovom „Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020“ (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2013 o sporočilu Komisije z naslovom „Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020“ (25),

| — | ob upoštevanju študije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve iz maja 2013 z naslovom „Social protection rights of economically dependent self employed workers“ (Pravice socialnega varstva ekonomsko odvisnih samozaposlenih) (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve iz maja 2013 z naslovom „Social protection rights of economically dependent self employed workers“ (Pravice socialnega varstva ekonomsko odvisnih samozaposlenih) (26),

| — | ob upoštevanju prilagojenega poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z naslovom „Self-employed or not self-employed? Working conditions of „economically dependent workers“ (Samozaposleni ali ne? Delovne razmere ekonomsko odvisnih delavcev) iz leta 2013 (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prilagojenega poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z naslovom „Self-employed or not self-employed? Working conditions of „economically dependent workers“ (Samozaposleni ali ne? Delovne razmere ekonomsko odvisnih delavcev) iz leta 2013 (27),

| — | ob upoštevanju poročila Eurofounda z dne 2. marca 2009 z naslovom „Self-employed workers: industrial relations and working conditions“ (Samozaposlene osebe: odnosi med delodajalci in delojemalci ter delovne razmere) (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofounda z dne 2. marca 2009 z naslovom „Self-employed workers: industrial relations and working conditions“ (Samozaposlene osebe: odnosi med delodajalci in delojemalci ter delovne razmere) (28),

| — | ob upoštevanju primerjalnega poročila Eurofounda iz aprila 2013 z naslovom „Social partners’ involvement in unemployment benefit regimes in Europe“ (Udeležba socialnih partnerjev v sistemih nadomestil za brezposelnost v Evropi) (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju primerjalnega poročila Eurofounda iz aprila 2013 z naslovom „Social partners’ involvement in unemployment benefit regimes in Europe“ (Udeležba socialnih partnerjev v sistemih nadomestil za brezposelnost v Evropi) (29),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0459/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0459/2013),

| A. | ker je dostop do socialne varnosti temeljna pravica, ki je v skladu s pravom Skupnosti ter nacionalnimi zakonodajami in praksami bistven sestavni del evropskega socialnega modela; ker je Mednarodna organizacija dela (MOD) sprejela priporočila o nacionalnih minimalnih ravneh socialne zaščite, katerih namen je zagotoviti temeljno pravico vsakogar do socialne varnosti in do življenjskega standarda, skladnega s človeškim dostojanstvom; |
| --- | --- |

A.

ker je dostop do socialne varnosti temeljna pravica, ki je v skladu s pravom Skupnosti ter nacionalnimi zakonodajami in praksami bistven sestavni del evropskega socialnega modela; ker je Mednarodna organizacija dela (MOD) sprejela priporočila o nacionalnih minimalnih ravneh socialne zaščite, katerih namen je zagotoviti temeljno pravico vsakogar do socialne varnosti in do življenjskega standarda, skladnega s človeškim dostojanstvom;

| B. | ker je socialna varnost v nacionalni pristojnosti in se usklajuje na ravni EU; |
| --- | --- |

B.

ker je socialna varnost v nacionalni pristojnosti in se usklajuje na ravni EU;

| C. | ker socialno varstvo lajša prilagajanje spremembam na trgu dela, prispeva k boju proti revščini in socialni izključenosti, zagotavlja vključevanje na trg dela ter vlaga v človeške vire; ker igra socialna varnost vlogo stabilizatorja gospodarstva in je proticiklični dejavnik, zaradi katerega naraščata povpraševanje in potrošnja na notranjem trgu; |
| --- | --- |

C.

ker socialno varstvo lajša prilagajanje spremembam na trgu dela, prispeva k boju proti revščini in socialni izključenosti, zagotavlja vključevanje na trg dela ter vlaga v človeške vire; ker igra socialna varnost vlogo stabilizatorja gospodarstva in je proticiklični dejavnik, zaradi katerega naraščata povpraševanje in potrošnja na notranjem trgu;

| D. | ker so nekatere države članice, da bi premagale krizo, ostro zarezale v svoje javne finance prav v trenutku, ko so se zaradi povečanja števila brezposelnih potrebe po socialnem varstvu povečale; ker se je pomanjkanje sredstev za socialno varnost v nacionalnih proračunih še zaostrilo zaradi zmanjšanja vplačanih prispevkov, do katerega je prišlo zaradi obsežnega odpuščanja ali zniževanja plač, kar je dejansko ogrozilo evropsko socialno tržno gospodarstvo; |
| --- | --- |

D.

ker so nekatere države članice, da bi premagale krizo, ostro zarezale v svoje javne finance prav v trenutku, ko so se zaradi povečanja števila brezposelnih potrebe po socialnem varstvu povečale; ker se je pomanjkanje sredstev za socialno varnost v nacionalnih proračunih še zaostrilo zaradi zmanjšanja vplačanih prispevkov, do katerega je prišlo zaradi obsežnega odpuščanja ali zniževanja plač, kar je dejansko ogrozilo evropsko socialno tržno gospodarstvo;

| E. | ker kritje iz naslova socialnega varstva v nekaterih državah članicah EU ni ustrezno in bi ga lahko izboljšali; ker v EU še vedno prihaja do primerov zlorab ranljivih delavcev; |
| --- | --- |

E.

ker kritje iz naslova socialnega varstva v nekaterih državah članicah EU ni ustrezno in bi ga lahko izboljšali; ker v EU še vedno prihaja do primerov zlorab ranljivih delavcev;

| F. | ker je treba upoštevati, da so tradicionalni sistemi socialnega varstva, zlasti sistemi socialne varnosti in delovnega prava, sicer zasnovani tako, da zagotavljajo socialne in delavske pravice zaposlenih, da pa obstaja tveganje, da se nove skupine delavcev – vsled novih oblik zaposlitve, ki se pojavljajo, in vse večjega števila samozaposlenih – morda soočajo z okrnjeno socialno zaščito; |
| --- | --- |

F.

ker je treba upoštevati, da so tradicionalni sistemi socialnega varstva, zlasti sistemi socialne varnosti in delovnega prava, sicer zasnovani tako, da zagotavljajo socialne in delavske pravice zaposlenih, da pa obstaja tveganje, da se nove skupine delavcev – vsled novih oblik zaposlitve, ki se pojavljajo, in vse večjega števila samozaposlenih – morda soočajo z okrnjeno socialno zaščito;

| G. | ker ženske, ki se odločijo postati podjetnice, pogosteje kot moški navajajo, da je bila glavna motivacija za njihovo odločitev boljše ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem in/ali ekonomska nujnost; |
| --- | --- |

G.

ker ženske, ki se odločijo postati podjetnice, pogosteje kot moški navajajo, da je bila glavna motivacija za njihovo odločitev boljše ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem in/ali ekonomska nujnost;

| H. | ker so ženske med samozaposlenimi delavci v manjšini, vendar je zanje bolj verjetno, da bodo zapadle v revščino; |
| --- | --- |

H.

ker so ženske med samozaposlenimi delavci v manjšini, vendar je zanje bolj verjetno, da bodo zapadle v revščino;

| I. | ker se zaradi slabega dostopa samozaposlenih do ustreznih pokojninskih pravic, plačanega bolniškega dopusta, plačanega dopusta in drugih oblik socialne varnosti povečujejo razlike v prihodkih med spoloma za samozaposlene ženske, zlasti po upokojitvi; |
| --- | --- |

I.

ker se zaradi slabega dostopa samozaposlenih do ustreznih pokojninskih pravic, plačanega bolniškega dopusta, plačanega dopusta in drugih oblik socialne varnosti povečujejo razlike v prihodkih med spoloma za samozaposlene ženske, zlasti po upokojitvi;

| J. | ker vse večje število oseb, ki so samozaposlene ali se soočajo s premalo dela oziroma slabo plačanim delom, zlasti žensk, pada pod mejo revščine, pri čemer niso uradno registrirane kot brezposelne; |
| --- | --- |

J.

ker vse večje število oseb, ki so samozaposlene ali se soočajo s premalo dela oziroma slabo plačanim delom, zlasti žensk, pada pod mejo revščine, pri čemer niso uradno registrirane kot brezposelne;

| K. | ker bi lahko bilo koristno določiti, kaj je lažna samozaposlitev, in preprečiti morebitne zlorabe, da bi se izognili zlorabam socialnih pravic delavcev, izkrivljanju pogojev konkurence in možnostim socialnega dampinga; |
| --- | --- |

K.

ker bi lahko bilo koristno določiti, kaj je lažna samozaposlitev, in preprečiti morebitne zlorabe, da bi se izognili zlorabam socialnih pravic delavcev, izkrivljanju pogojev konkurence in možnostim socialnega dampinga;

| L. | ker je lažna samozaposlitev konec koncev oblika delne utaje prispevkov, ki jo je težko odkriti in ki ogroža vzdržnost in ustreznost pokojninskih sistemov, saj jih prikrajša za nujno potrebna sredstva; |
| --- | --- |

L.

ker je lažna samozaposlitev konec koncev oblika delne utaje prispevkov, ki jo je težko odkriti in ki ogroža vzdržnost in ustreznost pokojninskih sistemov, saj jih prikrajša za nujno potrebna sredstva;

| M. | ker zlasti visoke stopnje brezposelnosti v številnih državah članicah, ki se stopnjujejo z nenehnimi pritiski za znižanje stroškov dela (na enoto), vodijo k trendom in praksam na nacionalnih trgih dela, ki spodbujajo nadaljnji razvoj in rast lažne samozaposlitve; |
| --- | --- |

M.

ker zlasti visoke stopnje brezposelnosti v številnih državah članicah, ki se stopnjujejo z nenehnimi pritiski za znižanje stroškov dela (na enoto), vodijo k trendom in praksam na nacionalnih trgih dela, ki spodbujajo nadaljnji razvoj in rast lažne samozaposlitve;

| N. | ker se pogoji dela ekonomsko odvisnih samozaposlenih delavcev ne razlikujejo bistveno od pogojev dela zaposlenih in bi zato morale biti njihove pravice do socialne varnosti in iz delovnega razmerja bolj podobne pravicam zaposlenih, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

N.

ker se pogoji dela ekonomsko odvisnih samozaposlenih delavcev ne razlikujejo bistveno od pogojev dela zaposlenih in bi zato morale biti njihove pravice do socialne varnosti in iz delovnega razmerja bolj podobne pravicam zaposlenih, kadar je to primerno;

| O. | ker ni dovolj zanesljivih, točnih in primerljivih informacij ter podatkov o samozaposlenih, kar zadeva razmere, delovne pogoje in socialnovarstvene storitve za usklajevanje dela in nege; |
| --- | --- |

O.

ker ni dovolj zanesljivih, točnih in primerljivih informacij ter podatkov o samozaposlenih, kar zadeva razmere, delovne pogoje in socialnovarstvene storitve za usklajevanje dela in nege;

| P. | ker so leta 2012 samozaposlitve predstavljale 15 % vseh zaposlitev v EU, pri čemer pa samozaposlitev v nekaterih primerih ni prednostna izbira zadevne osebe, ampak nujnost zaradi pomanjkanja drugih priložnosti za zaposlitev ali dovolj prožnih oblik dela, ki bi omogočale tako delo kot nego odvisnih oseb; ker samozaposleni v številnih državah članicah težko pridobijo ustrezne pokojninske pravice, zaradi česar se poveča verjetnost njihove revščine v prihodnosti; ker so ekonomsko odvisni samozaposleni delavci redko organizirani v sindikate oziroma jih le-ti redko zastopajo, čeprav jih pogosteje prizadenejo zlorabe v povezavi z delovnim časom in druge zlorabe; |
| --- | --- |

P.

ker so leta 2012 samozaposlitve predstavljale 15 % vseh zaposlitev v EU, pri čemer pa samozaposlitev v nekaterih primerih ni prednostna izbira zadevne osebe, ampak nujnost zaradi pomanjkanja drugih priložnosti za zaposlitev ali dovolj prožnih oblik dela, ki bi omogočale tako delo kot nego odvisnih oseb; ker samozaposleni v številnih državah članicah težko pridobijo ustrezne pokojninske pravice, zaradi česar se poveča verjetnost njihove revščine v prihodnosti; ker so ekonomsko odvisni samozaposleni delavci redko organizirani v sindikate oziroma jih le-ti redko zastopajo, čeprav jih pogosteje prizadenejo zlorabe v povezavi z delovnim časom in druge zlorabe;

Socialna varnost za vse

| 1. | poudarja, da je treba nenehno izboljševati in posodabljati sisteme socialnega varstva na ravni držav članic, da bi vsem zagotovili zanesljivo, trajnostno in primerno socialno zaščito, ki temelji na načelih splošnega dostopa in nediskriminacije, ter da bi zagotovili zmožnost prožnega odzivanja na demografski razvoj in razvoj trga dela; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je treba nenehno izboljševati in posodabljati sisteme socialnega varstva na ravni držav članic, da bi vsem zagotovili zanesljivo, trajnostno in primerno socialno zaščito, ki temelji na načelih splošnega dostopa in nediskriminacije, ter da bi zagotovili zmožnost prožnega odzivanja na demografski razvoj in razvoj trga dela;

| 2. | poziva države članice, naj zagotovijo odgovorno in trajnostno dolgoročno financiranje sistemov socialne varnosti, zlasti v obdobju gospodarske krize, ter razvijajo preventivni del sistemov socialne varnosti in namenijo večji poudarek ukrepom aktivacije, pri tem pa ne spregledajo, da je ena najpomembnejših lastnosti socialnih naložb ta, da omogočajo usklajevanje socialnih in gospodarskih ciljev ter lahko dolgoročno prispevajo k ohranjanju in razvoju gospodarstev; v zvezi s tem meni, da bi socialne naložbe morali obravnavati kot take – torej kot naložbe in ne kot strošek; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj zagotovijo odgovorno in trajnostno dolgoročno financiranje sistemov socialne varnosti, zlasti v obdobju gospodarske krize, ter razvijajo preventivni del sistemov socialne varnosti in namenijo večji poudarek ukrepom aktivacije, pri tem pa ne spregledajo, da je ena najpomembnejših lastnosti socialnih naložb ta, da omogočajo usklajevanje socialnih in gospodarskih ciljev ter lahko dolgoročno prispevajo k ohranjanju in razvoju gospodarstev; v zvezi s tem meni, da bi socialne naložbe morali obravnavati kot take – torej kot naložbe in ne kot strošek;

| 3. | poudarja dejstvo, da se lahko v nekaterih državah članicah zaradi staranja prebivalstva, nizke rodnosti in sprememb na trgu dela poveča nujnost reform sistemov socialne varnosti, vključno s pokojninami, da se zagotovi njihova vzdržnost; poudarja, da ženske pogosteje kot moški prekinejo poklicno pot in sprejmejo zaposlitev s krajšim delovnim časom zaradi nege otrok in drugih vzdrževanih oseb, kar lahko negativno vpliva na njihovo pokojnino in jih izpostavlja večjemu tveganju revščine; v zvezi s tem poziva države članice, naj pri določanju pravice do pokojnine in izračunu pokojnine ta obdobja prekinitve poklicne poti obravnavajo kot zavarovana obdobja; poudarja, da bi morale reforme vključevati socialne partnerje v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso, kakor tudi ustrezne deležnike, ter da bi bilo treba državljane primerno seznanjati z reformami; |
| --- | --- |

3.

poudarja dejstvo, da se lahko v nekaterih državah članicah zaradi staranja prebivalstva, nizke rodnosti in sprememb na trgu dela poveča nujnost reform sistemov socialne varnosti, vključno s pokojninami, da se zagotovi njihova vzdržnost; poudarja, da ženske pogosteje kot moški prekinejo poklicno pot in sprejmejo zaposlitev s krajšim delovnim časom zaradi nege otrok in drugih vzdrževanih oseb, kar lahko negativno vpliva na njihovo pokojnino in jih izpostavlja večjemu tveganju revščine; v zvezi s tem poziva države članice, naj pri določanju pravice do pokojnine in izračunu pokojnine ta obdobja prekinitve poklicne poti obravnavajo kot zavarovana obdobja; poudarja, da bi morale reforme vključevati socialne partnerje v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso, kakor tudi ustrezne deležnike, ter da bi bilo treba državljane primerno seznanjati z reformami;

| 4. | poziva države članice, naj zagotovijo nacionalno socialno zaščito, ki zagotavlja dostojen dohodek, kot ga določijo posamezne države, in dostop do osnovnih socialnih ugodnosti, zlasti v primeru bolezni, brezposelnosti, materinstva, invalidnosti, upokojitve itd., da bi odpravili revščino in socialno izključenost v državah članicah; države članice spodbuja, naj razvijejo strategije za razvoj socialne varnosti v skladu s predlogi MOD; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj zagotovijo nacionalno socialno zaščito, ki zagotavlja dostojen dohodek, kot ga določijo posamezne države, in dostop do osnovnih socialnih ugodnosti, zlasti v primeru bolezni, brezposelnosti, materinstva, invalidnosti, upokojitve itd., da bi odpravili revščino in socialno izključenost v državah članicah; države članice spodbuja, naj razvijejo strategije za razvoj socialne varnosti v skladu s predlogi MOD;

| 5. | poudarja, da mora učinkovito socialno varstvo ustrezno visoke kakovosti temeljiti na ukrepih za spodbujanje udeležbe na trgu dela, kar prispeva k izboljšanju zdravja in varnosti pri delu ter povečuje produktivnost, ki je glavna konkurenčna prednost; podarja, da zniževanja ravni socialnega varstva ne bi smeli obravnavati kot rešitve, ki utira pot do višje stopnje zaposlenosti; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da mora učinkovito socialno varstvo ustrezno visoke kakovosti temeljiti na ukrepih za spodbujanje udeležbe na trgu dela, kar prispeva k izboljšanju zdravja in varnosti pri delu ter povečuje produktivnost, ki je glavna konkurenčna prednost; podarja, da zniževanja ravni socialnega varstva ne bi smeli obravnavati kot rešitve, ki utira pot do višje stopnje zaposlenosti;

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo imeli vsi delavci in samozaposlene osebe dostop do vseživljenjskega učenja, tako da obstoječa sredstva EU in nacionalna sredstva, ki so trenutno namenjena izključno delavcem s pogodbami za nedoločen čas, prerazporedijo vsem delavcem – tudi samozaposlenim –, ne glede na njihovo vrsto pogodbe; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo imeli vsi delavci in samozaposlene osebe dostop do vseživljenjskega učenja, tako da obstoječa sredstva EU in nacionalna sredstva, ki so trenutno namenjena izključno delavcem s pogodbami za nedoločen čas, prerazporedijo vsem delavcem – tudi samozaposlenim –, ne glede na njihovo vrsto pogodbe;

| 7. | poziva države članice, naj se bolj potrudijo pri izvajanju strukturnih reform in ukrepov, namenjenih ustvarjanju delovnih mest za mlade in zagotavljanju, da mladi delavci ne bodo diskriminirani zaradi omejevanja njihovih pravic do socialne varnosti; države članice tudi poziva, naj v sodelovanju s Komisijo zagotovijo ustrezno socialno varstvo za mlade v programih na področju pripravništva in vajeništva, ki so vzpostavljeni zato, da bi mladi lahko pridobili delovne izkušnje; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj se bolj potrudijo pri izvajanju strukturnih reform in ukrepov, namenjenih ustvarjanju delovnih mest za mlade in zagotavljanju, da mladi delavci ne bodo diskriminirani zaradi omejevanja njihovih pravic do socialne varnosti; države članice tudi poziva, naj v sodelovanju s Komisijo zagotovijo ustrezno socialno varstvo za mlade v programih na področju pripravništva in vajeništva, ki so vzpostavljeni zato, da bi mladi lahko pridobili delovne izkušnje;

| 8. | poudarja, da starejši niso ekonomsko in socialno breme, ampak da so, prav nasprotno, njihove življenjske izkušnje in znanje prednost; priporoča, da bi bilo treba v smislu medgeneracijske solidarnosti zaposlene, starejše od 60 let, spodbujati, naj ostanejo razpoložljivi na trgu dela, da bi svoje znanje in izkušnje prenesli na naslednje generacije; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da starejši niso ekonomsko in socialno breme, ampak da so, prav nasprotno, njihove življenjske izkušnje in znanje prednost; priporoča, da bi bilo treba v smislu medgeneracijske solidarnosti zaposlene, starejše od 60 let, spodbujati, naj ostanejo razpoložljivi na trgu dela, da bi svoje znanje in izkušnje prenesli na naslednje generacije;

| 9. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bo na voljo cenovno dostopno otroško varstvo in izobraževanje in da bodo imeli samozaposleni delavci enak dostop do javnih storitev in ustreznih davčnih in socialnih ugodnosti na področju otroškega varstva; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bo na voljo cenovno dostopno otroško varstvo in izobraževanje in da bodo imeli samozaposleni delavci enak dostop do javnih storitev in ustreznih davčnih in socialnih ugodnosti na področju otroškega varstva;

| 10. | poziva države članice, naj vsem delavcem, vključno s samozaposlenimi in zakonci ali partnerji, ki sodelujejo pri njihovih dejavnostih, olajšajo usklajevanje delovnih in družinskih obveznosti, tudi s hitrejšim izvajanjem členov 7 in 8 Direktive 2010/41/EU z dne 7. julija 2010 ter tako, da delavcem na njihovo zahtevo zagotovijo prožnost v zvezi z delovnim časom, delom na daljavo in delom s skrajšanim delovnim časom zaradi nege otrok in vzdrževanih oseb; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj vsem delavcem, vključno s samozaposlenimi in zakonci ali partnerji, ki sodelujejo pri njihovih dejavnostih, olajšajo usklajevanje delovnih in družinskih obveznosti, tudi s hitrejšim izvajanjem členov 7 in 8 Direktive 2010/41/EU z dne 7. julija 2010 ter tako, da delavcem na njihovo zahtevo zagotovijo prožnost v zvezi z delovnim časom, delom na daljavo in delom s skrajšanim delovnim časom zaradi nege otrok in vzdrževanih oseb;

| 11. | poudarja, da je treba zagotoviti priložnosti za nadaljnje usposabljanje in prekvalifikacijo zaposlenih, samozaposlenih in oseb, ki bodo zaposlitev zamenjale za samozaposlitev; v zvezi s tem poziva države članice, naj odpravijo ovire za nadaljnje usposabljanje in prekvalifikacijo ter spodbujajo vseživljenjsko učenje za vse; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba zagotoviti priložnosti za nadaljnje usposabljanje in prekvalifikacijo zaposlenih, samozaposlenih in oseb, ki bodo zaposlitev zamenjale za samozaposlitev; v zvezi s tem poziva države članice, naj odpravijo ovire za nadaljnje usposabljanje in prekvalifikacijo ter spodbujajo vseživljenjsko učenje za vse;

| 12. | poziva države članice, naj spodbujajo in olajšajo samoorganiziranje samozaposlenih oseb, zlasti žensk, da bi povečali njihovo sposobnost za obrambo skupnih interesov; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj spodbujajo in olajšajo samoorganiziranje samozaposlenih oseb, zlasti žensk, da bi povečali njihovo sposobnost za obrambo skupnih interesov;

| 13. | poziva države članice, naj zagotovijo primerno socialno varnost tudi za najranljivejše skupine – brezposelne, invalide, enostarševske družine, mlade družine, mlade, starejše in upokojence; države članice poziva tudi, naj poskrbijo, da bodo socialne storitve bolj dostopne vsem najranljivejšim osebam in tistim, ki potrebujejo dolgotrajno nego, zlasti na podeželju in v prikrajšanih regijah; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj zagotovijo primerno socialno varnost tudi za najranljivejše skupine – brezposelne, invalide, enostarševske družine, mlade družine, mlade, starejše in upokojence; države članice poziva tudi, naj poskrbijo, da bodo socialne storitve bolj dostopne vsem najranljivejšim osebam in tistim, ki potrebujejo dolgotrajno nego, zlasti na podeželju in v prikrajšanih regijah;

| 14. | poziva države članice in Komisijo, naj glede na svoje pristojnosti sprejmejo ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije na trgu dela, vključno z diskriminacijo žensk, in ukrepe za socialno varstvo, da plače žensk in njihove socialne dajatve, vključno s pokojninami, za isto delo ne bodo nižje od plač in dajatev moških, ter naj zagotovijo varstvo materinstva in sprejmejo ukrepe za preprečevanje nepravičnega odpuščanja zaposlenih med nosečnostjo in za zaščito žensk in moških z družinskimi obveznostmi pred nepravičnim odpustom; nadalje poziva Svet, naj pospeši sprejetje direktive o izvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice in Komisijo, naj glede na svoje pristojnosti sprejmejo ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije na trgu dela, vključno z diskriminacijo žensk, in ukrepe za socialno varstvo, da plače žensk in njihove socialne dajatve, vključno s pokojninami, za isto delo ne bodo nižje od plač in dajatev moških, ter naj zagotovijo varstvo materinstva in sprejmejo ukrepe za preprečevanje nepravičnega odpuščanja zaposlenih med nosečnostjo in za zaščito žensk in moških z družinskimi obveznostmi pred nepravičnim odpustom; nadalje poziva Svet, naj pospeši sprejetje direktive o izvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo;

| 15. | poudarja, da morajo države članice v skladu z Direktivo 2010/41/EU o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, obravnavati vse ovire, ki ženskam in njihovim zakoncem ali partnerjem, priznanim z nacionalno zakonodajo, preprečujejo koriščenje socialne zaščite, do katere so upravičeni v skladu s tem zakonom; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da morajo države članice v skladu z Direktivo 2010/41/EU o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, obravnavati vse ovire, ki ženskam in njihovim zakoncem ali partnerjem, priznanim z nacionalno zakonodajo, preprečujejo koriščenje socialne zaščite, do katere so upravičeni v skladu s tem zakonom;

| 16. | poziva države članice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe kot odziv na primere pomanjkanja socialne zaščite zaposlenih družinskih članov, vključno z zakonci (partnerji), v malih in mikro družinskih podjetjih, kar je posledica njihovih nejasnih in neformalnih pogojev zaposlitve ali statusa samozaposlenosti; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe kot odziv na primere pomanjkanja socialne zaščite zaposlenih družinskih članov, vključno z zakonci (partnerji), v malih in mikro družinskih podjetjih, kar je posledica njihovih nejasnih in neformalnih pogojev zaposlitve ali statusa samozaposlenosti;

| 17. | poziva države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe za boj proti revščini in socialni izključenosti, tako da zagotovijo primeren minimalni dohodek in sistem socialne varnosti ob upoštevanju marginaliziranih skupnosti in oseb, ki jim grozi revščina, v skladu s svojimi nacionalnimi praksami, vključno z določbami v kolektivnih pogodbah ali nacionalni zakonodaji; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe za boj proti revščini in socialni izključenosti, tako da zagotovijo primeren minimalni dohodek in sistem socialne varnosti ob upoštevanju marginaliziranih skupnosti in oseb, ki jim grozi revščina, v skladu s svojimi nacionalnimi praksami, vključno z določbami v kolektivnih pogodbah ali nacionalni zakonodaji;

| 18. | poziva države članice, naj okrepijo boj proti neprijavljenemu delu in negotovim zaposlitvam, vključno z lažnim delom s skrajšanim delovnim časom, ter zagotovijo primerno socialno varstvo za vse delavce; meni tudi, da je treba obsoditi zlorabo netipičnih pogodb o zaposlitvi za namen izogibanja izpolnjevanju obveznosti glede zaposlitve in socialnega varstva; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj okrepijo boj proti neprijavljenemu delu in negotovim zaposlitvam, vključno z lažnim delom s skrajšanim delovnim časom, ter zagotovijo primerno socialno varstvo za vse delavce; meni tudi, da je treba obsoditi zlorabo netipičnih pogodb o zaposlitvi za namen izogibanja izpolnjevanju obveznosti glede zaposlitve in socialnega varstva;

| 19. | poziva države članice, naj izboljšajo upravno sodelovanje med različnimi institucijami (inšpektorati za delo, davčnimi uradi, občinskimi organi in izvajalci socialnovarstvenih storitev) na nacionalni ravni in ravni EU kot sredstvo za spodbujanje izvajanja določb delovnega prava Unije, zmanjšanje neprijavljenega dela in učinkovitejše reševanje težav, ki jih povzročajo razlike med zakonskimi predpisi na trgu dela v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj izboljšajo upravno sodelovanje med različnimi institucijami (inšpektorati za delo, davčnimi uradi, občinskimi organi in izvajalci socialnovarstvenih storitev) na nacionalni ravni in ravni EU kot sredstvo za spodbujanje izvajanja določb delovnega prava Unije, zmanjšanje neprijavljenega dela in učinkovitejše reševanje težav, ki jih povzročajo razlike med zakonskimi predpisi na trgu dela v različnih državah članicah;

| 20. | poziva Komisijo, naj pregleda zakonodajo ter spremlja izvajanje in usklajevanje sistemov socialne varnosti, po potrebi ob upoštevanju načela subsidiarnosti, ter države članice opozarja na dejstvo, da se za delavce migrante EU, ki delajo v drugi državi članici, ne smejo uporabljati diskriminacijski ukrepi socialnega varstva; meni, da bi morali imeti vsi mobilni delavci EU primerne pravice do socialne varnosti in ustrezno socialno zavarovanje, ko delajo v drugi državi članici; v skladu z določbami Direktive 96/71/ES mora delodajalec delavce, ki so napoteni v povezavi s prostim pretokom storitev, pred napotitvijo seznaniti s plačo in delovnimi pogoji; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj pregleda zakonodajo ter spremlja izvajanje in usklajevanje sistemov socialne varnosti, po potrebi ob upoštevanju načela subsidiarnosti, ter države članice opozarja na dejstvo, da se za delavce migrante EU, ki delajo v drugi državi članici, ne smejo uporabljati diskriminacijski ukrepi socialnega varstva; meni, da bi morali imeti vsi mobilni delavci EU primerne pravice do socialne varnosti in ustrezno socialno zavarovanje, ko delajo v drugi državi članici; v skladu z določbami Direktive 96/71/ES mora delodajalec delavce, ki so napoteni v povezavi s prostim pretokom storitev, pred napotitvijo seznaniti s plačo in delovnimi pogoji;

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo ustrezno ravnovesje med varnostjo in prožnostjo trga dela, na primer s splošnim izvajanjem načel prožne varnosti, ter obravnavajo segmentacijo trga dela, tako da zagotovijo ustrezno socialno zavarovanje za osebe na prehodu v zaposlitev ali zaposlene z začasnimi pogodbami ali pogodbami za delo s skrajšanim delovnim časom ter hkrati zagotovijo dostop do možnosti usposabljanja; poudarja, da bi neuspeh pri zagotavljanju prožne varnosti ogrozil vzdržnost sistemov socialne varnosti, kakovost dajatev, zaslužke in produktivnost delavcev, realno gospodarstvo ter socialno kohezijo ter posledično spodkopal ohranjanje in povečanje ravni zaposlenosti v okviru strategije EU 2020; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo ustrezno ravnovesje med varnostjo in prožnostjo trga dela, na primer s splošnim izvajanjem načel prožne varnosti, ter obravnavajo segmentacijo trga dela, tako da zagotovijo ustrezno socialno zavarovanje za osebe na prehodu v zaposlitev ali zaposlene z začasnimi pogodbami ali pogodbami za delo s skrajšanim delovnim časom ter hkrati zagotovijo dostop do možnosti usposabljanja; poudarja, da bi neuspeh pri zagotavljanju prožne varnosti ogrozil vzdržnost sistemov socialne varnosti, kakovost dajatev, zaslužke in produktivnost delavcev, realno gospodarstvo ter socialno kohezijo ter posledično spodkopal ohranjanje in povečanje ravni zaposlenosti v okviru strategije EU 2020;

| 22. | poziva Komisijo, naj z vidika Evropske unije preveri, ali se po zadnjih spremembah v delovnopravni zakonodaji v državah članicah, ki skušajo povečati prožnost trga dela, socialna varnost zaposlenih ni zmanjšala in ali načela prožnosti in varnosti niso bila kršena; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj z vidika Evropske unije preveri, ali se po zadnjih spremembah v delovnopravni zakonodaji v državah članicah, ki skušajo povečati prožnost trga dela, socialna varnost zaposlenih ni zmanjšala in ali načela prožnosti in varnosti niso bila kršena;

| 23. | odločno podpira predlagano oblikovanje pregleda stanja glavnih zaposlitvenih in socialnih kazalnikov, kar bi lahko bil prvi korak k opredelitvi konkretnih primerjalnih meril; |
| --- | --- |

23.

odločno podpira predlagano oblikovanje pregleda stanja glavnih zaposlitvenih in socialnih kazalnikov, kar bi lahko bil prvi korak k opredelitvi konkretnih primerjalnih meril;

| 24. | poziva Komisijo, naj v vse svoje predloge, kjer je to primerno, vključi štiri cilje o dostojnem delu, določene v agendi MOD, in naj razmisli o vključitvi ciljev, določenih v priporočilu MOD o nacionalnih minimalnih ravneh socialne zaščite, v letni pregled rasti, da bi tako vsi delavci v Evropi imeli dostop do socialnega varstva; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj v vse svoje predloge, kjer je to primerno, vključi štiri cilje o dostojnem delu, določene v agendi MOD, in naj razmisli o vključitvi ciljev, določenih v priporočilu MOD o nacionalnih minimalnih ravneh socialne zaščite, v letni pregled rasti, da bi tako vsi delavci v Evropi imeli dostop do socialnega varstva;

Socialna varnost samozaposlenih

| 25. | poudarja, da je treba samozaposlovanje priznati kot obliko dela, ki spodbuja ustvarjanje delovnih mest in zmanjšanje brezposelnosti, ter da bi morali njen pozitivni razvoj spremljati primerni ukrepi za socialno varstvo samozaposlenih, kot je opredeljeno v nacionalni zakonodaji držav članic; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba samozaposlovanje priznati kot obliko dela, ki spodbuja ustvarjanje delovnih mest in zmanjšanje brezposelnosti, ter da bi morali njen pozitivni razvoj spremljati primerni ukrepi za socialno varstvo samozaposlenih, kot je opredeljeno v nacionalni zakonodaji držav članic;

| 26. | poziva države članice, naj olajšajo usklajevanje delovnih in družinskih obveznosti, tako da delavcem zagotovijo prožnost v zvezi z delovnim časom in krajem dela, s čimer bodo preprečile primere, ko so se delavci prisiljeni zateči k odvisni samozaposlitvi kot edini možnosti, ki jim omogoča prožnost; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj olajšajo usklajevanje delovnih in družinskih obveznosti, tako da delavcem zagotovijo prožnost v zvezi z delovnim časom in krajem dela, s čimer bodo preprečile primere, ko so se delavci prisiljeni zateči k odvisni samozaposlitvi kot edini možnosti, ki jim omogoča prožnost;

| 27. | poudarja potrebo po posodobljenih statističnih podatkih, ki bi bili podrobnejši od trenutno dostopnih in bi jih bilo mogoče uporabljati pri analiziranju gospodarskega pomena samozaposlenih in njihovih različnih skupin; nadalje poziva k vključitvi vprašanj glede samozaposlitve v raziskavo o delovni sili Evropske unije; |
| --- | --- |

27.

poudarja potrebo po posodobljenih statističnih podatkih, ki bi bili podrobnejši od trenutno dostopnih in bi jih bilo mogoče uporabljati pri analiziranju gospodarskega pomena samozaposlenih in njihovih različnih skupin; nadalje poziva k vključitvi vprašanj glede samozaposlitve v raziskavo o delovni sili Evropske unije;

| 28. | poudarja dejstvo, da neobstoj jasnih nacionalnih opredelitev samozaposlitve povečuje tveganje lažne samozaposlitve med delavci EU in lahko ovira njihov dostop do ustrezne socialne varnosti; ugotavlja, da različni statusi samozaposlenih med državami članicami terjajo rešitve, ki bodo omogočile boljše usklajevanje socialne varnosti samozaposlenih, da ne bo omejen prosti pretok delavcev; |
| --- | --- |

28.

poudarja dejstvo, da neobstoj jasnih nacionalnih opredelitev samozaposlitve povečuje tveganje lažne samozaposlitve med delavci EU in lahko ovira njihov dostop do ustrezne socialne varnosti; ugotavlja, da različni statusi samozaposlenih med državami članicami terjajo rešitve, ki bodo omogočile boljše usklajevanje socialne varnosti samozaposlenih, da ne bo omejen prosti pretok delavcev;

| 29. | poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjave med državami članicami, da bi tako zagotovila smernice glede različnih oblik netipičnega dela in samozaposlitve in državam članicam pomagala ustrezno uporabljati zadevno delovno pravo in ukrepe socialnega varstva za tako zaposlene delavce; meni, da morajo države članice tudi jasno opredeliti lažno samozaposlenost in kaznovati delodajalce, če se takšni primeri ugotovijo in dokažejo; vendar poudarja, da bi morala pravno odgovornost za določitev statusa zaposlitve še naprej nositi država članica gostiteljica, na ozemlju katere se delo opravlja; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjave med državami članicami, da bi tako zagotovila smernice glede različnih oblik netipičnega dela in samozaposlitve in državam članicam pomagala ustrezno uporabljati zadevno delovno pravo in ukrepe socialnega varstva za tako zaposlene delavce; meni, da morajo države članice tudi jasno opredeliti lažno samozaposlenost in kaznovati delodajalce, če se takšni primeri ugotovijo in dokažejo; vendar poudarja, da bi morala pravno odgovornost za določitev statusa zaposlitve še naprej nositi država članica gostiteljica, na ozemlju katere se delo opravlja;

| 30. | poziva evropske socialne partnerje, Komisijo in države članice, naj preučijo vprašanje odvisne samozaposlenosti in poiščejo praktične rešitve, zlasti v sektorjih, kjer imajo pomembno vlogo čezmejne dejavnosti, ter med ranljivimi skupinami, kot so delavci v gospodinjstvu in delavci z nizkimi dohodki; |
| --- | --- |

30.

poziva evropske socialne partnerje, Komisijo in države članice, naj preučijo vprašanje odvisne samozaposlenosti in poiščejo praktične rešitve, zlasti v sektorjih, kjer imajo pomembno vlogo čezmejne dejavnosti, ter med ranljivimi skupinami, kot so delavci v gospodinjstvu in delavci z nizkimi dohodki;

| 31. | poziva države članice, naj poskrbijo, da samozaposlitev ne postane sredstvo, ki bi delavcem onemogočalo, da bi bili deležni socialne varnosti in varnosti zaposlitve, oziroma ki bi delodajalcem dopuščalo, da zaobidejo delovno zakonodajo in zakonodajo o socialni varnosti; nadalje zahteva, da se samozaposlenih ne tlači v isti koš z zaposlenimi, da bi se ohranile prednosti samozaposlovanja in tovrstne gospodarske dejavnosti, ter da se podpre razvoj podjetniškega duha in kakovost storitev; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj poskrbijo, da samozaposlitev ne postane sredstvo, ki bi delavcem onemogočalo, da bi bili deležni socialne varnosti in varnosti zaposlitve, oziroma ki bi delodajalcem dopuščalo, da zaobidejo delovno zakonodajo in zakonodajo o socialni varnosti; nadalje zahteva, da se samozaposlenih ne tlači v isti koš z zaposlenimi, da bi se ohranile prednosti samozaposlovanja in tovrstne gospodarske dejavnosti, ter da se podpre razvoj podjetniškega duha in kakovost storitev;

| 32. | poziva države članice, naj po potrebi razvijejo socialno varstvo v zvezi z upokojitvijo, invalidnostjo, materinskim/očetovskim dopustom in brezposelnostjo, da bi bile določbe o socialnem varstvu za samozaposlene bolje prilagojene potrebam teh delavcev; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice, naj po potrebi razvijejo socialno varstvo v zvezi z upokojitvijo, invalidnostjo, materinskim/očetovskim dopustom in brezposelnostjo, da bi bile določbe o socialnem varstvu za samozaposlene bolje prilagojene potrebam teh delavcev;

| 33. | poziva države članice, naj spodbujajo in podpirajo skupinsko zavarovanje za nesreče pri delu in bolezni; poziva države članice, naj samozaposlenim delavcem zagotovijo dostop do kolektivnih in solidarnostnih zavarovalnih in pokojninskih shem; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice, naj spodbujajo in podpirajo skupinsko zavarovanje za nesreče pri delu in bolezni; poziva države članice, naj samozaposlenim delavcem zagotovijo dostop do kolektivnih in solidarnostnih zavarovalnih in pokojninskih shem;

| 34. | poziva države članice, naj vsem državljanom zagotovijo informacije o njihovih pravicah do socialnega varstva ter poleg tega osebam, ki želijo pridobiti status samozaposlenega, zagotovijo primerne informacije o spremembah, kar zadeva socialno varstvo in delovno pravo, ki se uporablja zanje, kakor tudi kar zadeva druge pravice in obveznosti, povezane z njihovo gospodarsko dejavnostjo, ki so posledica pridobitve tega statusa; poziva tudi Komisijo, naj samozaposlenim in mobilnim delavcem zagotovi informacije o njihovih pravicah in obveznostih v zvezi s preseljevanjem, priseljevanjem in čezmejnim delom; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, naj vsem državljanom zagotovijo informacije o njihovih pravicah do socialnega varstva ter poleg tega osebam, ki želijo pridobiti status samozaposlenega, zagotovijo primerne informacije o spremembah, kar zadeva socialno varstvo in delovno pravo, ki se uporablja zanje, kakor tudi kar zadeva druge pravice in obveznosti, povezane z njihovo gospodarsko dejavnostjo, ki so posledica pridobitve tega statusa; poziva tudi Komisijo, naj samozaposlenim in mobilnim delavcem zagotovi informacije o njihovih pravicah in obveznostih v zvezi s preseljevanjem, priseljevanjem in čezmejnim delom;

| 35. | poziva države članice in Komisijo, naj v skladu z nacionalno prakso vključijo socialne partnerje v proces razvoja in posodabljanja socialnega varstva ter razvijajo socialni dialog na ravni EU in nacionalni ravni; poziva tudi socialne partnerje, naj na dnevni red vključijo vprašanja, povezana z delovnopravnimi pravicami in socialnim varstvom samozaposlenih, da bi tako uvedli ustrezne okvirne predpise glede socialnega varstva za samozaposlene na podlagi vzajemnosti in načela nediskriminacije, ter naj analizirajo, ali in kako bi morali biti samozaposleni delavci vključeni v kolektivna pogajanja, vključno s posebnimi strategijami za vključitev vprašanj, ki zadevajo samozaposlene delavce, kadar nacionalna zakonodaja ne predvideva sindikalnega zastopstva samozaposlenih delavcev; spodbuja socialne partnerje k izmenjavi dobrih praks med sindikati in poklicnimi združenji glede zagotavljanja storitev samozaposlenim delavcem, preprečevanja lažnega samozaposlovanja in organiziranja samozaposlenih delavcev, ki opravljajo dejavnost za svoj račun; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice in Komisijo, naj v skladu z nacionalno prakso vključijo socialne partnerje v proces razvoja in posodabljanja socialnega varstva ter razvijajo socialni dialog na ravni EU in nacionalni ravni; poziva tudi socialne partnerje, naj na dnevni red vključijo vprašanja, povezana z delovnopravnimi pravicami in socialnim varstvom samozaposlenih, da bi tako uvedli ustrezne okvirne predpise glede socialnega varstva za samozaposlene na podlagi vzajemnosti in načela nediskriminacije, ter naj analizirajo, ali in kako bi morali biti samozaposleni delavci vključeni v kolektivna pogajanja, vključno s posebnimi strategijami za vključitev vprašanj, ki zadevajo samozaposlene delavce, kadar nacionalna zakonodaja ne predvideva sindikalnega zastopstva samozaposlenih delavcev; spodbuja socialne partnerje k izmenjavi dobrih praks med sindikati in poklicnimi združenji glede zagotavljanja storitev samozaposlenim delavcem, preprečevanja lažnega samozaposlovanja in organiziranja samozaposlenih delavcev, ki opravljajo dejavnost za svoj račun;

o

o o

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

36.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  http://www.ilo.org/global/publications/books/WCMS_142209/lang--en/index.htm

(2)  http://www.ilo.org/public/english/protection/download/lifecycl/lifecycle.pdf

(3)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

(4)  UL L 180, 15.7.2010, str. 1.

(5)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(6)  UL L 245, 26.8.1992, str. 46.

(7)  UL L 245, 26.8.1992, str. 49.

(8)  UL C 8, 12.1.2000, str. 7.

(9)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st06/st06624-ad01.en11.pdf

(10)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7315

(11)  UL C 18, 19.1.2011, str. 44.

(12)  UL C 161, 6.6.2013, str. 14.

(13)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 23.

(14)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 112.

(15)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 39.

(16)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 304.

(17)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 8.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0365.

(19)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 1.

(20)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 321.

(21)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 401.

(22)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 65.

(23)  UL C 153 E, 31.5.2013, str. 57.

(24)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0204.

(25)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0266.

(26)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=92570

(27)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1366.htm

(28)  http://www.eurofound.europa.eu/comparative/tn0801018s/tn0801018s.htm

(29)  http://www.eurofound.europa.eu/eiro/studies/tn1206018s/tn1206018s_3.htm

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/56

---

P7_TA(2014)0015

Novo programsko obdobje kohezijske politike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o pripravljenosti držav članic EU za učinkovit in pravočasen začetek novega programskega obdobja kohezijske politike (2013/2095(INI))

(2016/C 482/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 174 in naslednjih členov Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 174 in naslednjih členov Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (1),

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (COM(2013)0246), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (COM(2013)0246),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o petem kohezijskem poročilu Komisije in strategiji za kohezijsko politiko po letu 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o petem kohezijskem poročilu Komisije in strategiji za kohezijsko politiko po letu 2013 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o kohezijski in regionalni politiki EU po letu 2013 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o kohezijski in regionalni politiki EU po letu 2013 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o trenutnem stanju in prihodnji sinergiji ESRR in drugih strukturnih skladov za večjo učinkovitost (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o trenutnem stanju in prihodnji sinergiji ESRR in drugih strukturnih skladov za večjo učinkovitost (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o prihodnosti Evropskega socialnega sklada (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o prihodnosti Evropskega socialnega sklada (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2010 o dobrem upravljanju v regionalni politiki EU, postopki, s katerimi Komisija zagotavlja pomoč in nadzor (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2010 o dobrem upravljanju v regionalni politiki EU, postopki, s katerimi Komisija zagotavlja pomoč in nadzor (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o črpanju strukturnih in kohezijskih skladov: pridobljene izkušnje za prihodnjo kohezijsko politiko Unije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o črpanju strukturnih in kohezijskih skladov: pridobljene izkušnje za prihodnjo kohezijsko politiko Unije (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. Januarja 2011 z naslovom „Prispevek regionalne politike k trajnostni rasti v okviru strategije Evropa 2020“ (COM(2011)0017) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SEC(2011)0092), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. Januarja 2011 z naslovom „Prispevek regionalne politike k trajnostni rasti v okviru strategije Evropa 2020“ (COM(2011)0017) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SEC(2011)0092),

| — | ob upoštevanju osmega poročila Komisije o napredku na področju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije z dne 26. junija 2013 (COM(2013)0463), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osmega poročila Komisije o napredku na področju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije z dne 26. junija 2013 (COM(2013)0463),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2013 z naslovom „Kohezijska politika: Strateško poročilo 2013 o izvajanju programov v obdobju 2007–2013“ (COM(2013)0210) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2013)0129), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2013 z naslovom „Kohezijska politika: Strateško poročilo 2013 o izvajanju programov v obdobju 2007–2013“ (COM(2013)0210) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2013)0129),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. aprila 2012 z naslovom „Načelo partnerstva pri izvrševanju skladov skupnega strateškega okvira – elementi za evropski kodeks ravnanja glede partnerstva“ (SWD(2012)0106), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. aprila 2012 z naslovom „Načelo partnerstva pri izvrševanju skladov skupnega strateškega okvira – elementi za evropski kodeks ravnanja glede partnerstva“ (SWD(2012)0106),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. marca 2012 z naslovom „Elementi za skupni strateški okvir za obdobje 2014–2020 za Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo“ (SWD(2012)0061, dela I in II), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. marca 2012 z naslovom „Elementi za skupni strateški okvir za obdobje 2014–2020 za Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo“ (SWD(2012)0061, dela I in II),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. junija 2011 o vlogi in prednostnih nalogah kohezijske politike v okviru strategije Evropa 2020 (CESE 994/2011 – ECO/291), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. junija 2011 o vlogi in prednostnih nalogah kohezijske politike v okviru strategije Evropa 2020 (CESE 994/2011 – ECO/291),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2012 o načelu partnerstva pri izvrševanju skladov skupnega strateškega okvira – elementi za evropski kodeks ravnanja glede partnerstva (CESE 1396/2012 – ECO/330), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2012 o načelu partnerstva pri izvrševanju skladov skupnega strateškega okvira – elementi za evropski kodeks ravnanja glede partnerstva (CESE 1396/2012 – ECO/330),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. maja 2013 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (CESE 1557/2013 – SOC/481), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. maja 2013 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (CESE 1557/2013 – SOC/481),

| — | ob upoštevanju resolucije Odbora regij z dne 31. januarja oz. 1. februarja 2013 z naslovom „Zakonodajni sveženj za kohezijsko politiko za obdobje po letu 2013“ (2013/C 62/01), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Odbora regij z dne 31. januarja oz. 1. februarja 2013 z naslovom „Zakonodajni sveženj za kohezijsko politiko za obdobje po letu 2013“ (2013/C 62/01),

| — | ob upoštevanju osnutka mnenja Odbora regij s 7.–9. oktobra 2013 o priporočilih za boljšo porabo sredstev (COTER-V-040), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka mnenja Odbora regij s 7.–9. oktobra 2013 o priporočilih za boljšo porabo sredstev (COTER-V-040),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za proračun (A7-0007/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za proračun (A7-0007/2014),

| A. | ker v državah članicah poteka proces priprave sporazumov o partnerstvu in operativnih programov na novo programsko obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

A.

ker v državah članicah poteka proces priprave sporazumov o partnerstvu in operativnih programov na novo programsko obdobje 2014–2020;

| B. | ker naj bi bil dokončen sporazum o pravnem okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov dosežen do konca leta 2013; |
| --- | --- |

B.

ker naj bi bil dokončen sporazum o pravnem okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov dosežen do konca leta 2013;

| C. | ker uredba o skupnih določbah določa skupna pravila za pet skladov Evropske unije: Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo; |
| --- | --- |

C.

ker uredba o skupnih določbah določa skupna pravila za pet skladov Evropske unije: Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo;

| D. | ker je cilj kohezijske politike z usmerjanjem sredstev v krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije zmanjšati razlike med regijami EU; |
| --- | --- |

D.

ker je cilj kohezijske politike z usmerjanjem sredstev v krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije zmanjšati razlike med regijami EU;

| E. | ker kohezijska politika prispeva k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

E.

ker kohezijska politika prispeva k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast;

| F. | ker kohezijska politika kot glavna politika za razvoj EU prispeva k premagovanju gospodarske krize v večini držav članic; |
| --- | --- |

F.

ker kohezijska politika kot glavna politika za razvoj EU prispeva k premagovanju gospodarske krize v večini držav članic;

| G. | ker je treba storiti vse, da se uresničevanje in izvajanje programov v zvezi s kohezijsko politiko za obdobje 2014–2020 čim bolj poenostavita za vse organe in upravičence; |
| --- | --- |

G.

ker je treba storiti vse, da se uresničevanje in izvajanje programov v zvezi s kohezijsko politiko za obdobje 2014–2020 čim bolj poenostavita za vse organe in upravičence;

Zagotavljanje učinkovitega in pravočasnega začetka novega programskega obdobja kohezijske politike

| 1. | priznava, da je bilo prek financiranja v okviru kohezijske politike v zadnjih letih vloženih na milijarde evrov v ustvarjanje novih delovnih mest, podpiranje inovativnih podjetij in razvoj prometnih povezav po vsej EU; |
| --- | --- |

1.

priznava, da je bilo prek financiranja v okviru kohezijske politike v zadnjih letih vloženih na milijarde evrov v ustvarjanje novih delovnih mest, podpiranje inovativnih podjetij in razvoj prometnih povezav po vsej EU;

| 2. | vendar poudarja, da so med regijami EU še vedno razlike, ki se ponekod celo povečujejo, in da so nadaljnja vlaganja sredstev EU na lokalni in regionalni ravni ključnega pomena za zagotavljanje, da so območja, ki potrebujejo gospodarski in socialni razvoj, še naprej deležna podpore; |
| --- | --- |

2.

vendar poudarja, da so med regijami EU še vedno razlike, ki se ponekod celo povečujejo, in da so nadaljnja vlaganja sredstev EU na lokalni in regionalni ravni ključnega pomena za zagotavljanje, da so območja, ki potrebujejo gospodarski in socialni razvoj, še naprej deležna podpore;

| 3. | poudarja dejstvo, da mora kohezijska politika med drugim obravnavati naraščajočo brezposelnost med mladimi v Evropski uniji; |
| --- | --- |

3.

poudarja dejstvo, da mora kohezijska politika med drugim obravnavati naraščajočo brezposelnost med mladimi v Evropski uniji;

| 4. | poudarja, da v sedanjem obdobju gospodarske, finančne in socialne krize sredstva kohezijske politike v številnih državah članicah predstavljajo glavni vir javnih naložb, kar ustvarja razmere, v katerih je potrebna prožnost teh držav članic za ponovni zagon njihovih gospodarstev; s tem v zvezi poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da bodo lahko države članice in regije v začetku leta 2014 čim prej začele izvajati nov krog financiranja v okviru kohezijske politike; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da v sedanjem obdobju gospodarske, finančne in socialne krize sredstva kohezijske politike v številnih državah članicah predstavljajo glavni vir javnih naložb, kar ustvarja razmere, v katerih je potrebna prožnost teh držav članic za ponovni zagon njihovih gospodarstev; s tem v zvezi poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da bodo lahko države članice in regije v začetku leta 2014 čim prej začele izvajati nov krog financiranja v okviru kohezijske politike;

| 5. | pozdravlja sprejetje večletnega finančnega okvira za obdobje 2014-2020 in pravnega okvira za kohezijsko politiko; poudarja, da je bil dosežen pozitiven rezultat pri zagotavljanju hitrega in učinkovitega začetka nove kohezijske politike; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja sprejetje večletnega finančnega okvira za obdobje 2014-2020 in pravnega okvira za kohezijsko politiko; poudarja, da je bil dosežen pozitiven rezultat pri zagotavljanju hitrega in učinkovitega začetka nove kohezijske politike;

| 6. | opozarja, da je vsota neporavnanih obveznosti na koncu večletnega finančnega okvira za obdobje 2007-2013 znašala dve tretjini sredstev kohezijske politike; vztraja, da je nujno treba poiskati stabilno rešitev, ki bo ublažila tveganje blokade pri izvajanju programov Evropske unije zaradi neplačil; opozarja, da bo pravilo N+3, čeprav je bistveno za zagotovitev izvajanja projektov s pomočjo kohezijske politike, vplivalo na kopičenje neporavnanih obveznosti v prihodnjih letih, zlasti v primeru zamud pri uvajanju novih programov; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da je vsota neporavnanih obveznosti na koncu večletnega finančnega okvira za obdobje 2007-2013 znašala dve tretjini sredstev kohezijske politike; vztraja, da je nujno treba poiskati stabilno rešitev, ki bo ublažila tveganje blokade pri izvajanju programov Evropske unije zaradi neplačil; opozarja, da bo pravilo N+3, čeprav je bistveno za zagotovitev izvajanja projektov s pomočjo kohezijske politike, vplivalo na kopičenje neporavnanih obveznosti v prihodnjih letih, zlasti v primeru zamud pri uvajanju novih programov;

| 7. | opaža tudi, da je za zagotovitev tega, da se sredstva dolgoročno kar najbolje izkoristijo, poleg učinkovitega in pravočasnega začetka novega programskega obdobja kohezijske politike izjemno pomembno tudi zagotavljanje kakovosti sporazumov o partnerstvu in operativnih programov; |
| --- | --- |

7.

opaža tudi, da je za zagotovitev tega, da se sredstva dolgoročno kar najbolje izkoristijo, poleg učinkovitega in pravočasnega začetka novega programskega obdobja kohezijske politike izjemno pomembno tudi zagotavljanje kakovosti sporazumov o partnerstvu in operativnih programov;

| 8. | ponovno poudarja, da je treba do konca leta 2016 obvezno izvesti pregled in revizijo prihodnjega večletnega finančnega okvira, da bosta lahko prihodnja Komisija in Parlament znova ocenila politične prednostne naloge EU, okvir po potrebi prilagodila novim izzivom in v celoti upoštevala najnovejše makroekonomske napovedi; |
| --- | --- |

8.

ponovno poudarja, da je treba do konca leta 2016 obvezno izvesti pregled in revizijo prihodnjega večletnega finančnega okvira, da bosta lahko prihodnja Komisija in Parlament znova ocenila politične prednostne naloge EU, okvir po potrebi prilagodila novim izzivom in v celoti upoštevala najnovejše makroekonomske napovedi;

Uredba o skupnih določbah

| 9. | pozdravlja izboljšave uredbe, s katerimi se bo prek skupnega strateškega okvira uvedel močnejši in bolj povezan pristop k financiranju v okviru kohezijske politike; priznava, da je to ključnega pomena za zagotavljanje, da projekti dosegajo večji vpliv in ustvarjajo oprijemljive rezultate; poziva države članice, naj uvedejo še več ukrepov, ki poenostavljajo birokracijo in upravljanje programov; meni, da bi to omogočilo lažje izvajanje programov in učinkovito črpanje sredstev; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja izboljšave uredbe, s katerimi se bo prek skupnega strateškega okvira uvedel močnejši in bolj povezan pristop k financiranju v okviru kohezijske politike; priznava, da je to ključnega pomena za zagotavljanje, da projekti dosegajo večji vpliv in ustvarjajo oprijemljive rezultate; poziva države članice, naj uvedejo še več ukrepov, ki poenostavljajo birokracijo in upravljanje programov; meni, da bi to omogočilo lažje izvajanje programov in učinkovito črpanje sredstev;

| 10. | pozdravlja predloge, da se z uredbo o skupnih določbah uvedejo ukrepi za poenostavitev, katerih namen je zmanjšati upravne obremenitve; meni, da bo poenostavitev postopka za kandidate, upravičence in organe upravljanja ustvarila dodano vrednost financiranja EU; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja predloge, da se z uredbo o skupnih določbah uvedejo ukrepi za poenostavitev, katerih namen je zmanjšati upravne obremenitve; meni, da bo poenostavitev postopka za kandidate, upravičence in organe upravljanja ustvarila dodano vrednost financiranja EU;

| 11. | priznava, da lahko kohezijska politika bistveno prispeva k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, in zato poudarja pomen uskladitve kohezijske politike s cilji strategije Evropa 2020 s tematsko osredotočenostjo na omejeno število ciljev; poudarja, da ta pristop dopušča zadostno prožnost za obravnavanje lokalnih in regionalnih potreb; |
| --- | --- |

11.

priznava, da lahko kohezijska politika bistveno prispeva k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, in zato poudarja pomen uskladitve kohezijske politike s cilji strategije Evropa 2020 s tematsko osredotočenostjo na omejeno število ciljev; poudarja, da ta pristop dopušča zadostno prožnost za obravnavanje lokalnih in regionalnih potreb;

| 12. | poudarja pomen strategije za pametno specializacijo kot načina dopolnjevanja ciljev strategije za rast Evropa 2020 z osredotočanjem na opredelitev in povečanje območij konkurenčnosti, izmenjavo najboljše prakse ter združevanje raziskav, inovacij in izobraževanja prek partnerstev po vsej EU; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen strategije za pametno specializacijo kot načina dopolnjevanja ciljev strategije za rast Evropa 2020 z osredotočanjem na opredelitev in povečanje območij konkurenčnosti, izmenjavo najboljše prakse ter združevanje raziskav, inovacij in izobraževanja prek partnerstev po vsej EU;

| 13. | poudarja, da bo kljub temu, da v kohezijski politiki že obstajajo ukrepi pogojevanja, cilj naslednjega programskega obdobja okrepiti učinkovitost financiranja, in sicer tako, da se bo financiranje pogojevalo s spoštovanjem nekaterih meril; meni, da kohezijska politika podpira kohezijo med regijami in ni politika, ki bi bila jamstvo za druge politike EU, namenjene makroekonomskim reformam držav članic EU; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bo kljub temu, da v kohezijski politiki že obstajajo ukrepi pogojevanja, cilj naslednjega programskega obdobja okrepiti učinkovitost financiranja, in sicer tako, da se bo financiranje pogojevalo s spoštovanjem nekaterih meril; meni, da kohezijska politika podpira kohezijo med regijami in ni politika, ki bi bila jamstvo za druge politike EU, namenjene makroekonomskim reformam držav članic EU;

| 14. | poudarja, da bi lahko prilagoditev spremembam, ki jih uvaja uredba o skupnih določbah, povzročila zamudo pri pripravi sporazumov o partnerstvu in operativnih programov; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi lahko prilagoditev spremembam, ki jih uvaja uredba o skupnih določbah, povzročila zamudo pri pripravi sporazumov o partnerstvu in operativnih programov;

Napredek v državah članicah

| 15. | poudarja, da so države članice očitno v zelo različnih fazah priprav; priznava, da nekatere države članice dosegajo dober napredek in so že predložile svoje osnutke sporazumov o partnerstvu Komisiji v odobritev, medtem ko druge v tem postopku zaostajajo; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so države članice očitno v zelo različnih fazah priprav; priznava, da nekatere države članice dosegajo dober napredek in so že predložile svoje osnutke sporazumov o partnerstvu Komisiji v odobritev, medtem ko druge v tem postopku zaostajajo;

| 16. | poudarja, da so na splošno mlajše države članice (EU-12), ki so izkusile del programov 2000–2006 in vse programe 2007–2013, precej bolj napredovale v pripravah v primerjavi z nekaterimi državami EU-15; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da so na splošno mlajše države članice (EU-12), ki so izkusile del programov 2000–2006 in vse programe 2007–2013, precej bolj napredovale v pripravah v primerjavi z nekaterimi državami EU-15;

| 17. | poudarja, da se nekatere države članice spopadajo z znatnim zmanjšanjem proračunskih sredstev v naslednjem programskem obdobju, medtem ko v drugih poteka razprava o razdelitvi proračunskih sredstev znotraj države; priznava, da bi lahko ti vprašanji povzročili zamudo pri pripravah; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da se nekatere države članice spopadajo z znatnim zmanjšanjem proračunskih sredstev v naslednjem programskem obdobju, medtem ko v drugih poteka razprava o razdelitvi proračunskih sredstev znotraj države; priznava, da bi lahko ti vprašanji povzročili zamudo pri pripravah;

| 18. | poudarja, da so države članice, ki dosegajo dober napredek pri pripravah na naslednji krog financiranja v okviru kohezijske politike, svoje osnutke sporazumov o partnerstvu in operativnih programov junija ali julija 2013 predložile Komisiji, da poda neformalne pripombe; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da so države članice, ki dosegajo dober napredek pri pripravah na naslednji krog financiranja v okviru kohezijske politike, svoje osnutke sporazumov o partnerstvu in operativnih programov junija ali julija 2013 predložile Komisiji, da poda neformalne pripombe;

| 19. | priznava, da so številne države članice, ki so uspešne pri pripravah, začele postopek priprav že leta 2010, ko so interesne skupine pozvale, naj sodelujejo v razpravah o oblikovanju potreb in prednostnih nalog; zato pozdravlja prizadevanja, da se čim prej začne postopek priprav, in meni, da to vsekakor spodbuja večjo pripravljenost; |
| --- | --- |

19.

priznava, da so številne države članice, ki so uspešne pri pripravah, začele postopek priprav že leta 2010, ko so interesne skupine pozvale, naj sodelujejo v razpravah o oblikovanju potreb in prednostnih nalog; zato pozdravlja prizadevanja, da se čim prej začne postopek priprav, in meni, da to vsekakor spodbuja večjo pripravljenost;

| 20. | poudarja, da so priprave, pri katerih je že bil dosežen znaten napredek, odvisne od zadostnih možnosti ustreznih organov in organizacij, da v zgodnji fazi vložijo čas in denar v priprave ter zagotovijo zadostno število osebja; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da so priprave, pri katerih je že bil dosežen znaten napredek, odvisne od zadostnih možnosti ustreznih organov in organizacij, da v zgodnji fazi vložijo čas in denar v priprave ter zagotovijo zadostno število osebja;

| 21. | priznava, da so te priprave, pri katerih je že bil dosežen znaten napredek, pomenile, da so bile v nekaterih primerih pravočasno opravljene predhodne ocene in strateške presoje vplivov na okolje, kar je omogočilo, da se na podlagi rezultatov teh ocen izvedejo spremembe osnutkov v septembru in oktobru 2013; |
| --- | --- |

21.

priznava, da so te priprave, pri katerih je že bil dosežen znaten napredek, pomenile, da so bile v nekaterih primerih pravočasno opravljene predhodne ocene in strateške presoje vplivov na okolje, kar je omogočilo, da se na podlagi rezultatov teh ocen izvedejo spremembe osnutkov v septembru in oktobru 2013;

| 22. | priznava, da so nekatere države članice doživele menjave vlad, kar bi lahko oviralo priprave na naslednje programsko obdobje; poudarja, da je v takih primerih za neprekinjene priprave ključnega pomena, da so vzpostavljeni sistemi, ki zagotavljajo, da se vsi upravni postopki nadaljujejo ne glede na menjave vlad; |
| --- | --- |

22.

priznava, da so nekatere države članice doživele menjave vlad, kar bi lahko oviralo priprave na naslednje programsko obdobje; poudarja, da je v takih primerih za neprekinjene priprave ključnega pomena, da so vzpostavljeni sistemi, ki zagotavljajo, da se vsi upravni postopki nadaljujejo ne glede na menjave vlad;

| 23. | poudarja tudi potrebo po spodbujanju priprav za financiranje v okviru kohezijske politike na politični ravni, da se zagotovi, da je dokončno oblikovanje sporazumov o partnerstvu prednostna naloga za vlade; |
| --- | --- |

23.

poudarja tudi potrebo po spodbujanju priprav za financiranje v okviru kohezijske politike na politični ravni, da se zagotovi, da je dokončno oblikovanje sporazumov o partnerstvu prednostna naloga za vlade;

Napredek na področju sporazumov o partnerstvu in operativnih programov

| 24. | poudarja, da nekatere države članice načrtujejo spremeniti vsebino svojih operativnih programov; pozdravlja dejstvo, da so se nekatere države članice odločile za preusmeritev v programe, ki se financirajo iz več skladov, ali za zmanjšanje števila operativnih programov na regionalni ravni; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da nekatere države članice načrtujejo spremeniti vsebino svojih operativnih programov; pozdravlja dejstvo, da so se nekatere države članice odločile za preusmeritev v programe, ki se financirajo iz več skladov, ali za zmanjšanje števila operativnih programov na regionalni ravni;

| 25. | ugotavlja, da se obseg nadzora in usklajevanja, ki ga centralna uprava dodeli regionalnim upravnim organom, zelo razlikuje glede na organizacijsko ureditev v različnih državah članicah, pri čemer so nekatere regije izredno dejavne in imajo skoraj popoln nadzor nad vsemi vidiki financiranja v okviru kohezijske politike in so zastopane v sporazumih o partnerstvu; v zvezi s tem opozarja na kodeks ravnanja, ki priznava ključno vlogo lokalnih in regionalnih akterjev ter organizacij civilne družbe ter po katerem se ohrani načelo partnerstva za kohezijsko politiko za obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da se obseg nadzora in usklajevanja, ki ga centralna uprava dodeli regionalnim upravnim organom, zelo razlikuje glede na organizacijsko ureditev v različnih državah članicah, pri čemer so nekatere regije izredno dejavne in imajo skoraj popoln nadzor nad vsemi vidiki financiranja v okviru kohezijske politike in so zastopane v sporazumih o partnerstvu; v zvezi s tem opozarja na kodeks ravnanja, ki priznava ključno vlogo lokalnih in regionalnih akterjev ter organizacij civilne družbe ter po katerem se ohrani načelo partnerstva za kohezijsko politiko za obdobje 2014–2020;

| 26. | poudarja dejstvo, da je treba natančno obravnavati lokalne in regionalne razsežnosti; poudarja pomembno vlogo regij pri izbiri območij konkurenčnosti; |
| --- | --- |

26.

poudarja dejstvo, da je treba natančno obravnavati lokalne in regionalne razsežnosti; poudarja pomembno vlogo regij pri izbiri območij konkurenčnosti;

| 27. | opozarja, da je eden od načinov zagotavljanja delovanja pristopa v zvezi s sporazumi o partnerstvu v državah članicah z decentralizirano upravo, da se v sporazume o partnerstvu vključijo ločena poglavja, ki jih oblikujejo regionalni upravni organi; poudarja, da tak pristop zagotavlja, da so upravni organi s prenesenimi pooblastili za evropske programe financiranja bolj neposredno vključeni v pripravo sporazumov o partnerstvu ter imajo možnost priprave programskih zamisli in izvedbenih mehanizmov; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da je eden od načinov zagotavljanja delovanja pristopa v zvezi s sporazumi o partnerstvu v državah članicah z decentralizirano upravo, da se v sporazume o partnerstvu vključijo ločena poglavja, ki jih oblikujejo regionalni upravni organi; poudarja, da tak pristop zagotavlja, da so upravni organi s prenesenimi pooblastili za evropske programe financiranja bolj neposredno vključeni v pripravo sporazumov o partnerstvu ter imajo možnost priprave programskih zamisli in izvedbenih mehanizmov;

| 28. | vendar priznava, da bi to lahko imelo učinek na splošno pripravljenost držav članic; |
| --- | --- |

28.

vendar priznava, da bi to lahko imelo učinek na splošno pripravljenost držav članic;

| 29. | poudarja, da je na ravni držav članic potrebno učinkovito usklajevanje, da bi spoštovali roke za pripravo operativnih programov, ki bi odražali lokalne in regionalne razvojne potrebe, saj bi morali odgovornost za vsebino in upravljanje operativnih programov nositi, če to pride v poštev, lokalni in regionalni upravni organi v skladu z notranjo strukturo posamezne države članice, da bodo sporazumi o partnerstvu sklenjeni pravočasno; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je na ravni držav članic potrebno učinkovito usklajevanje, da bi spoštovali roke za pripravo operativnih programov, ki bi odražali lokalne in regionalne razvojne potrebe, saj bi morali odgovornost za vsebino in upravljanje operativnih programov nositi, če to pride v poštev, lokalni in regionalni upravni organi v skladu z notranjo strukturo posamezne države članice, da bodo sporazumi o partnerstvu sklenjeni pravočasno;

| 30. | kljub temu priznava, da bi zmanjšanje števila operativnih programov na regionalni ravni pomenilo precejšen izziv z vidika upravljanja in organizacije ter večje tveganje za začetno zamudo zaradi sprememb, ki bi jih povzročila zapletenost izvajanja operativnih programov hkrati z načrtovanjem programov na različnih nacionalnih in regionalnih ravneh; |
| --- | --- |

30.

kljub temu priznava, da bi zmanjšanje števila operativnih programov na regionalni ravni pomenilo precejšen izziv z vidika upravljanja in organizacije ter večje tveganje za začetno zamudo zaradi sprememb, ki bi jih povzročila zapletenost izvajanja operativnih programov hkrati z načrtovanjem programov na različnih nacionalnih in regionalnih ravneh;

| 31. | ugotavlja, da je Komisija seznanjena s precejšnjim zanimanjem za programe, ki se financirajo iz več skladov, iz uredbe o skupnih določbah, saj veliko držav članic namerava imeti vsaj enega ali več tovrstnih programov v programskem obdobju 2014-2020; v zvezi s tem poudarja, da mora biti pristop čim bolj učinkovit in ne sme voditi v ozka grla ali zamude; ugotavlja, da so v uredbi o skupnih določbah upoštevane različne institucionalne ureditve v državah članicah in da so predvideni ukrepi za obravnavo posebnih primerov; poudarja, da so regionalne in lokalne ravni v najboljšem položaju za ugotavljanje razvojnih potreb in za izvajanje programov blizu državljanom, organizacijam, podjetjem in pristojnim organom oblasti; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da je Komisija seznanjena s precejšnjim zanimanjem za programe, ki se financirajo iz več skladov, iz uredbe o skupnih določbah, saj veliko držav članic namerava imeti vsaj enega ali več tovrstnih programov v programskem obdobju 2014-2020; v zvezi s tem poudarja, da mora biti pristop čim bolj učinkovit in ne sme voditi v ozka grla ali zamude; ugotavlja, da so v uredbi o skupnih določbah upoštevane različne institucionalne ureditve v državah članicah in da so predvideni ukrepi za obravnavo posebnih primerov; poudarja, da so regionalne in lokalne ravni v najboljšem položaju za ugotavljanje razvojnih potreb in za izvajanje programov blizu državljanom, organizacijam, podjetjem in pristojnim organom oblasti;

| 32. | priznava, da je sposobnost priprave sporazumov o partnerstvu in operativnih programov v poznejši fazi odvisna od tega, ali države članice izvajajo zadostne predhodne analize razmer in prihodnjih trendov v državi; poudarja, da se bo tako zagotovilo, da skladi EU učinkoviteje prispevajo k doseganju ciljev, zastavljenih za posamezno državo; |
| --- | --- |

32.

priznava, da je sposobnost priprave sporazumov o partnerstvu in operativnih programov v poznejši fazi odvisna od tega, ali države članice izvajajo zadostne predhodne analize razmer in prihodnjih trendov v državi; poudarja, da se bo tako zagotovilo, da skladi EU učinkoviteje prispevajo k doseganju ciljev, zastavljenih za posamezno državo;

| 33. | poziva Komisijo, naj pripravljenost držav članic na sporazume o partnerstvu javno predstavi, na primer s povzetki po državah članicah, ki naj vsebujejo informacije o stanju priprav, predlagani vsebini in posvetovanju z interesnimi skupinami, da se bodo lahko druge države članice in organi zgledovali po dobrih praksah in pristopih; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj pripravljenost držav članic na sporazume o partnerstvu javno predstavi, na primer s povzetki po državah članicah, ki naj vsebujejo informacije o stanju priprav, predlagani vsebini in posvetovanju z interesnimi skupinami, da se bodo lahko druge države članice in organi zgledovali po dobrih praksah in pristopih;

Izkušnje iz obdobja 2007–2013

| 34. | poudarja, da bo za številne države članice pomembno vprašanje prenos metod in mehanizmov iz programskega obdobja 2007–2013 v obdobje po letu 2013; opozarja, da je izziv tudi zagotoviti, da se bodo tekoči projekti še naprej izvajali tudi med razvojem novih projektov; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da bo za številne države članice pomembno vprašanje prenos metod in mehanizmov iz programskega obdobja 2007–2013 v obdobje po letu 2013; opozarja, da je izziv tudi zagotoviti, da se bodo tekoči projekti še naprej izvajali tudi med razvojem novih projektov;

| 35. | priznava, da so v številnih državah članicah priprave trajale dlje, kot se je pričakovalo na začetku programskega obdobja 2007–2013; poudarja, da je veliko upravnih organov to težavo odpravilo tako, da je zagotovilo, da se novi sporazumi o partnerstvu in operativni programi pripravijo bolj pravočasno; |
| --- | --- |

35.

priznava, da so v številnih državah članicah priprave trajale dlje, kot se je pričakovalo na začetku programskega obdobja 2007–2013; poudarja, da je veliko upravnih organov to težavo odpravilo tako, da je zagotovilo, da se novi sporazumi o partnerstvu in operativni programi pripravijo bolj pravočasno;

| 36. | meni, da primeri, ki so jih predložile države članice, jasno kažejo, da je treba izboljšati usklajevanje med različnimi ukrepi, operativnimi programi in skladi ter okrepiti sodelovanje lokalnih organov, regionalnih organizacij ter socialnih in gospodarskih partnerjev; |
| --- | --- |

36.

meni, da primeri, ki so jih predložile države članice, jasno kažejo, da je treba izboljšati usklajevanje med različnimi ukrepi, operativnimi programi in skladi ter okrepiti sodelovanje lokalnih organov, regionalnih organizacij ter socialnih in gospodarskih partnerjev;

| 37. | priznava, da so skupne težave, ugotovljene v prejšnjem programskem obdobju, med drugim vključevale preveč na široko zastavljene prednostne naloge; zato poziva k bolj strateškemu in racionaliziranemu pristopu k prihodnjim prednostnim nalogam, ki bi vključeval manjše število prednostnih nalog, usmerjenih v posamezne cilje; |
| --- | --- |

37.

priznava, da so skupne težave, ugotovljene v prejšnjem programskem obdobju, med drugim vključevale preveč na široko zastavljene prednostne naloge; zato poziva k bolj strateškemu in racionaliziranemu pristopu k prihodnjim prednostnim nalogam, ki bi vključeval manjše število prednostnih nalog, usmerjenih v posamezne cilje;

| 38. | pozdravlja dejstvo, da države članice na podlagi uspešnih izkušenj iz prejšnjega kroga financiranja poskušajo povečati učinek financiranja iz zasebnega sektorja, da bi omogočile dostop do alternativnih virov financiranja kot dopolnitev tradicionalnim metodam financiranja; poudarja, da se lahko s povečano uporabo finančnih instrumentov v času strogih fiskalnih omejitev in zmanjšane posojilne zmogljivosti zasebnega sektorja spodbudi javno-zasebna partnerstva, doseže multiplikacijski učinek s proračunom EU, odpre nadomestne vire financiranja in zagotovi pomemben tok financiranja za strateške regionalne naložbe; zato poudarja pomen določitve jasnih pravil uporabe inovativnih finančnih instrumentov, kot so posojila, jamstva in kapitalske naložbe, kot dopolnil nepovratnim sredstvom za spodbuditev sodelovanja med podjetji, organizacijami v javnem sektorju in izobraževalnimi ustanovami; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja dejstvo, da države članice na podlagi uspešnih izkušenj iz prejšnjega kroga financiranja poskušajo povečati učinek financiranja iz zasebnega sektorja, da bi omogočile dostop do alternativnih virov financiranja kot dopolnitev tradicionalnim metodam financiranja; poudarja, da se lahko s povečano uporabo finančnih instrumentov v času strogih fiskalnih omejitev in zmanjšane posojilne zmogljivosti zasebnega sektorja spodbudi javno-zasebna partnerstva, doseže multiplikacijski učinek s proračunom EU, odpre nadomestne vire financiranja in zagotovi pomemben tok financiranja za strateške regionalne naložbe; zato poudarja pomen določitve jasnih pravil uporabe inovativnih finančnih instrumentov, kot so posojila, jamstva in kapitalske naložbe, kot dopolnil nepovratnim sredstvom za spodbuditev sodelovanja med podjetji, organizacijami v javnem sektorju in izobraževalnimi ustanovami;

Učinkovitost skladov

| 39. | poudarja, da je na podlagi izkušenj iz prejšnjih programov financiranja jasno, da je bistvenega pomena zagotavljanje pozitivnega dolgoročnega učinka skladov; poleg tega vztraja pri pomenu kakovosti programov in objektivnosti porabe; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je na podlagi izkušenj iz prejšnjih programov financiranja jasno, da je bistvenega pomena zagotavljanje pozitivnega dolgoročnega učinka skladov; poleg tega vztraja pri pomenu kakovosti programov in objektivnosti porabe;

| 40. | opozarja, da so številne države članice navedle osredotočenost na pristop, usmerjen v rezultate, kot cilj pri pripravi naslednjega kroga financiranja; pozdravlja primere učinkovitejšega pristopa k vnaprejšnji določitvi pričakovanih rezultatov v nekaterih državah članicah, da se omogoči usmeritev financiranja v predloge za doseganje teh ciljev; |
| --- | --- |

40.

opozarja, da so številne države članice navedle osredotočenost na pristop, usmerjen v rezultate, kot cilj pri pripravi naslednjega kroga financiranja; pozdravlja primere učinkovitejšega pristopa k vnaprejšnji določitvi pričakovanih rezultatov v nekaterih državah članicah, da se omogoči usmeritev financiranja v predloge za doseganje teh ciljev;

| 41. | poudarja, da so številne države članice navedle, da sta bistvenega pomena usklajevanje med področji politike ter priznavanje nacionalnih in regionalnih gospodarskih, socialnih in okoljskih prednostnih nalog; meni, da bi morali nacionalni operativni programi, kjer to pride v poštev, upoštevati razvojne cilje na lokalni in regionalni ravni; poudarja, da bi bilo treba za povečanje učinkovitosti javnih naložb v EU spodbujati ustvarjanje sinergij med različnimi viri razpoložljivega financiranja EU in proračuni držav članic ter regionalnih in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da so številne države članice navedle, da sta bistvenega pomena usklajevanje med področji politike ter priznavanje nacionalnih in regionalnih gospodarskih, socialnih in okoljskih prednostnih nalog; meni, da bi morali nacionalni operativni programi, kjer to pride v poštev, upoštevati razvojne cilje na lokalni in regionalni ravni; poudarja, da bi bilo treba za povečanje učinkovitosti javnih naložb v EU spodbujati ustvarjanje sinergij med različnimi viri razpoložljivega financiranja EU in proračuni držav članic ter regionalnih in lokalnih oblasti;

Sinergije z drugimi politikami in instrumenti

| 42. | meni, da je ključno, da države članice priznajo možnosti za uskladitev med vsemi skladi, ki jih zajema uredba o skupnih določbah; |
| --- | --- |

42.

meni, da je ključno, da države članice priznajo možnosti za uskladitev med vsemi skladi, ki jih zajema uredba o skupnih določbah;

| 43. | ga spodbuja dejstvo, da nekatere države članice razmišljajo o razvoju uporabe novih instrumentov, kot so lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, celostne teritorialne naložbe in skupni akcijski načrti; razume, da so odzivi na nove instrumente različni in da analiza trenutnih načrtov držav članic kaže, da se bo lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, izvajal pogosteje kot celostne teritorialne naložbe, zlasti v okviru EKSRP v primerjavi z ESRR, in sicer zaradi precej daljšega obstoja lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v programu EKSRP in zaradi tega, ker so celostne teritorialne naložbe nov instrument, za čigar ustrezen prenos v prakso bo potreben čas; priznava, da se bo šele v prihodnosti pokazalo, kako se bodo po začetnih pripravah ti instrumenti dejansko izvajali; |
| --- | --- |

43.

ga spodbuja dejstvo, da nekatere države članice razmišljajo o razvoju uporabe novih instrumentov, kot so lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, celostne teritorialne naložbe in skupni akcijski načrti; razume, da so odzivi na nove instrumente različni in da analiza trenutnih načrtov držav članic kaže, da se bo lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, izvajal pogosteje kot celostne teritorialne naložbe, zlasti v okviru EKSRP v primerjavi z ESRR, in sicer zaradi precej daljšega obstoja lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v programu EKSRP in zaradi tega, ker so celostne teritorialne naložbe nov instrument, za čigar ustrezen prenos v prakso bo potreben čas; priznava, da se bo šele v prihodnosti pokazalo, kako se bodo po začetnih pripravah ti instrumenti dejansko izvajali;

| 44. | meni, da je lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, odličen način spodbujanja sodelovanja različnih akterjev v skupnosti po načelu od spodaj navzgor na podlagi uspešnih preteklih izkušenj pri izvajanju programa LEADER za razvoj podeželja; poziva države članice in regije, naj izkoristijo priložnosti, ki jih ponuja lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost; |
| --- | --- |

44.

meni, da je lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, odličen način spodbujanja sodelovanja različnih akterjev v skupnosti po načelu od spodaj navzgor na podlagi uspešnih preteklih izkušenj pri izvajanju programa LEADER za razvoj podeželja; poziva države članice in regije, naj izkoristijo priložnosti, ki jih ponuja lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost;

| 45. | prepoznava skupne akcijske načrte kot pozitiven korak v smeri upravljanja na podlagi rezultatov v skladu z enim od vseobsegajočih ciljev kohezijske politike po letu 2013; |
| --- | --- |

45.

prepoznava skupne akcijske načrte kot pozitiven korak v smeri upravljanja na podlagi rezultatov v skladu z enim od vseobsegajočih ciljev kohezijske politike po letu 2013;

Poenostavitev

| 46. | poudarja pomen izvajanja enostavnejših načinov priprave in izvajanja projektov ter z veseljem opaža, da države članice to dosegajo; |
| --- | --- |

46.

poudarja pomen izvajanja enostavnejših načinov priprave in izvajanja projektov ter z veseljem opaža, da države članice to dosegajo;

| 47. | pozdravlja poudarek na poenostavitvi v uredbi o skupnih določbah; vendar ugotavlja, da bo poenostavitev dejansko težko doseči zaradi razlik med skladi, uvedenimi s predpisi o posameznih skladih; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja poudarek na poenostavitvi v uredbi o skupnih določbah; vendar ugotavlja, da bo poenostavitev dejansko težko doseči zaradi razlik med skladi, uvedenimi s predpisi o posameznih skladih;

| 48. | pozdravlja pozitivne ukrepe, usmerjene k poenostavitvi in večji preglednosti pri upravljanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov; opozarja, da so številne države članice opredelile poenostavljene postopke vlaganja zahtevkov za upravičence, z jasnimi in dostopnimi informacijami o postopkih in možnostih financiranja, kot pomemben vidik priprav za programsko obdobje 2014-2020; to pozdravlja kot način zagotavljanja, da priprave in izvajanje projektov potekajo tekoče z manj birokracije za kandidate; poziva države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj izmenjajo najboljše prakse za poenostavitev postopkov in, četudi so potrebna stroga pravila v zvezi z nadzorom in revizijami, zagotovijo, da bodo ta pravila sorazmerna in ne bodo predstavljala nepotrebnega bremena; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja pozitivne ukrepe, usmerjene k poenostavitvi in večji preglednosti pri upravljanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov; opozarja, da so številne države članice opredelile poenostavljene postopke vlaganja zahtevkov za upravičence, z jasnimi in dostopnimi informacijami o postopkih in možnostih financiranja, kot pomemben vidik priprav za programsko obdobje 2014-2020; to pozdravlja kot način zagotavljanja, da priprave in izvajanje projektov potekajo tekoče z manj birokracije za kandidate; poziva države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj izmenjajo najboljše prakse za poenostavitev postopkov in, četudi so potrebna stroga pravila v zvezi z nadzorom in revizijami, zagotovijo, da bodo ta pravila sorazmerna in ne bodo predstavljala nepotrebnega bremena;

| 49. | priznava, da je lahko e-kohezija ključnega pomena za zmanjševanje ozkih grl in zagotavljanje poenostavitve ter pozdravlja opozarjanje nekaterih držav članic na njeno uporabo; verjame, da bi lahko to bistveno prispevalo tudi k pripravam v okviru prihodnjih programov financiranja; |
| --- | --- |

49.

priznava, da je lahko e-kohezija ključnega pomena za zmanjševanje ozkih grl in zagotavljanje poenostavitve ter pozdravlja opozarjanje nekaterih držav članic na njeno uporabo; verjame, da bi lahko to bistveno prispevalo tudi k pripravam v okviru prihodnjih programov financiranja;

Partnerstvo

| 50. | poudarja, da morata postopek odločanja in oblikovanje sporazumov o partnerstvu vključevati sodelovanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter načrtovanje, razvoj in izvajanje programov financiranja v okviru kohezijske politike EU; meni, da je načelo upravljanja na več ravneh nepogrešljivo za učinkovito upravljanje kohezijske politike; v zvezi s tem poudarja, da bodo morali biti regionalni in lokalni organi v polni meri vključeni v pripravljanje programov ter njihovo izvajanje in ocenjevanje; poudarja, da je treba tem organom zagotoviti ustrezen pritok informacij, ukrepe za krepitev zmogljivosti in tehnično pomoč, da se omogoči in optimizira njihov prispevek v vseh fazah postopka; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da morata postopek odločanja in oblikovanje sporazumov o partnerstvu vključevati sodelovanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter načrtovanje, razvoj in izvajanje programov financiranja v okviru kohezijske politike EU; meni, da je načelo upravljanja na več ravneh nepogrešljivo za učinkovito upravljanje kohezijske politike; v zvezi s tem poudarja, da bodo morali biti regionalni in lokalni organi v polni meri vključeni v pripravljanje programov ter njihovo izvajanje in ocenjevanje; poudarja, da je treba tem organom zagotoviti ustrezen pritok informacij, ukrepe za krepitev zmogljivosti in tehnično pomoč, da se omogoči in optimizira njihov prispevek v vseh fazah postopka;

| 51. | pozdravlja večjo vključenost vseh pomembnih interesnih skupin, lokalnih in regionalnih predstavnikov, nevladnih organizacij, ekonomskih in socialnih partnerjev, zasebnih podjetij ter univerz, kot je razvidna iz primerov, ki so jih predložile države članice; verjame, da je pomemben razvoj v sodelovanju z drugimi organizacijami in interesnimi skupinami, ki predstavljajo različna gospodarska, socialna in okoljska stališča; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja večjo vključenost vseh pomembnih interesnih skupin, lokalnih in regionalnih predstavnikov, nevladnih organizacij, ekonomskih in socialnih partnerjev, zasebnih podjetij ter univerz, kot je razvidna iz primerov, ki so jih predložile države članice; verjame, da je pomemben razvoj v sodelovanju z drugimi organizacijami in interesnimi skupinami, ki predstavljajo različna gospodarska, socialna in okoljska stališča;

| 52. | poudarja, da lahko zagotavljanje uspešnega partnerstva vključuje pristopa od spodaj navzgor in od zgoraj navzdol; opozarja, da je država članica, ki dobro napreduje pri pripravah, kot primer navedla pristop od spodaj navzgor, ki vključuje obširne razprave s predstavniki javnega, zasebnega in tretjega sektorja; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da lahko zagotavljanje uspešnega partnerstva vključuje pristopa od spodaj navzgor in od zgoraj navzdol; opozarja, da je država članica, ki dobro napreduje pri pripravah, kot primer navedla pristop od spodaj navzgor, ki vključuje obširne razprave s predstavniki javnega, zasebnega in tretjega sektorja;

| 53. | posebej poudarja, da pristopa od spodaj navzgor in od zgoraj navzdol poleg obširnega sodelovanja na regionalni in lokalni ravni zagotavljata vključenost nacionalnih strategij, ki obravnavajo socialne, gospodarske in okoljske razmere; pozdravlja ta učinkovit način, s katerim so izpolnjene strateške zahteve in hkrati v priprave v čim večji meri vključene ustrezne interesne skupine; |
| --- | --- |

53.

posebej poudarja, da pristopa od spodaj navzgor in od zgoraj navzdol poleg obširnega sodelovanja na regionalni in lokalni ravni zagotavljata vključenost nacionalnih strategij, ki obravnavajo socialne, gospodarske in okoljske razmere; pozdravlja ta učinkovit način, s katerim so izpolnjene strateške zahteve in hkrati v priprave v čim večji meri vključene ustrezne interesne skupine;

Zaključki

| 54. | pozdravlja dogovor o pravnem okviru za kohezijsko politiko, dosežen skupaj z zaključkom pogajanj o uredbi o skupnih določbah in večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja dogovor o pravnem okviru za kohezijsko politiko, dosežen skupaj z zaključkom pogajanj o uredbi o skupnih določbah in večletnem finančnem okviru;

| 55. | priznava pomen upravljanja na več ravneh v fazah priprav in poudarja, da so nekatere države članice, ki so najbolj napredovale pri pripravah, opravile pomemben dialog z interesnimi skupinami na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

55.

priznava pomen upravljanja na več ravneh v fazah priprav in poudarja, da so nekatere države članice, ki so najbolj napredovale pri pripravah, opravile pomemben dialog z interesnimi skupinami na regionalni in lokalni ravni;

| 56. | opozarja na poziv Komisije državam članicam in regijam, naj si prizadevajo zagotoviti, da bodo oblikovani sporazumi o partnerstvu in operativni programi čim bolj kakovostni; ugotavlja, da bo to pripomoglo k ustvarjanju kakovostnih predlogov za projekte, usmerjenih v posamezne cilje, da se zagotovi čim večji učinek financiranja EU; |
| --- | --- |

56.

opozarja na poziv Komisije državam članicam in regijam, naj si prizadevajo zagotoviti, da bodo oblikovani sporazumi o partnerstvu in operativni programi čim bolj kakovostni; ugotavlja, da bo to pripomoglo k ustvarjanju kakovostnih predlogov za projekte, usmerjenih v posamezne cilje, da se zagotovi čim večji učinek financiranja EU;

| 57. | ugotavlja, da imajo lahko dejavne in dobro obveščene nacionalne in regionalne uprave, ki sodelujejo s Komisijo, pozitiven učinek na napredek pri pripravah; zato toplo priporoča, da imajo Komisija ter nacionalni in regionalni organi na voljo stalen vir informacij, kot so podrobnosti o prihodnjih izvedbenih aktih; |
| --- | --- |

57.

ugotavlja, da imajo lahko dejavne in dobro obveščene nacionalne in regionalne uprave, ki sodelujejo s Komisijo, pozitiven učinek na napredek pri pripravah; zato toplo priporoča, da imajo Komisija ter nacionalni in regionalni organi na voljo stalen vir informacij, kot so podrobnosti o prihodnjih izvedbenih aktih;

| 58. | priporoča, da države članice, ki imajo resne zamude, dosledno upoštevajo priporočila, ki jih je podala Komisija; poudarja, da bi morala Komisija povečati svojo podporo za zagotovitev, da se s temi državami članicami čim prej dogovori o sporazumih o partnerstvu in operativnih programih; zato poudarja, da bi pregled napredka držav članic med fazami priprave pripomogel k zmanjšanju zaostankov; ugotavlja tudi, da bi Komisija med fazo izvajanja lahko pomagala državam članicam, ki so v zaostanku; |
| --- | --- |

58.

priporoča, da države članice, ki imajo resne zamude, dosledno upoštevajo priporočila, ki jih je podala Komisija; poudarja, da bi morala Komisija povečati svojo podporo za zagotovitev, da se s temi državami članicami čim prej dogovori o sporazumih o partnerstvu in operativnih programih; zato poudarja, da bi pregled napredka držav članic med fazami priprave pripomogel k zmanjšanju zaostankov; ugotavlja tudi, da bi Komisija med fazo izvajanja lahko pomagala državam članicam, ki so v zaostanku;

o

o o

| 59. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

59.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

(2)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 21.

(3)  UL C 371 E, 20.12.2011, str. 39.

(4)  UL C 390 E, 18.12.2012, str. 27.

(5)  UL C 371 E, 20.12.2011, str. 41.

(6)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 23.

(7)  UL C 56 E, 26.2.2013, str. 22.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/64 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/64

---

P7_TA(2014)0016

Plastični odpadki v okolju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o evropski strategiji za plastične odpadke v okolju (2013/2113(INI))

(2016/C 482/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (okvirna direktiva o odpadkih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (okvirna direktiva o odpadkih),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih in razveljavitvi Direktive 91/157/EGS, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih in razveljavitvi Direktive 91/157/EGS,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 96/59/ES z dne 16. septembra 1996 o odstranjevanju polikloriranih bifenilov in polikloriranih terfenilov (PCB/PCT), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 96/59/ES z dne 16. septembra 1996 o odstranjevanju polikloriranih bifenilov in polikloriranih terfenilov (PCB/PCT),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o izrabljenih vozilih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o izrabljenih vozilih,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu,

| — | ob upoštevanju Direktive 94/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži (direktiva o embalaži), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 94/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži (direktiva o embalaži),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov,

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih,

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/76/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2000 o sežiganju odpadkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/76/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2000 o sežiganju odpadkov,

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (okvirna direktiva o morski strategiji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (okvirna direktiva o morski strategiji),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. februarja 2012 z naslovom „Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo“ (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. februarja 2012 z naslovom „Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo“ (COM(2012)0060),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 z naslovom „Evropa, gospodarna z viri – vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020“ (COM(2011)0021) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o Evropi, gospodarni z viri (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 z naslovom „Evropa, gospodarna z viri – vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020“ (COM(2011)0021) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o Evropi, gospodarni z viri (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020“ (COM(2011)0244) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o našem življenjskem zavarovanju, našem naravnem kapitalu: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020“ (COM(2011)0244) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o našem življenjskem zavarovanju, našem naravnem kapitalu: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (3),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije o evropski strategiji za plastične odpadke v okolju (COM(2013)0123), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije o evropski strategiji za plastične odpadke v okolju (COM(2013)0123),

| — | ob upoštevanju Sklepa 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0453/2013) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0453/2013)

| A. | ker se v zakonodaji EU plastični odpadki ne obravnavajo posebej, pač pa kot del splošnega toka odpadkov in brez upoštevanja njihovih posebnosti; ker se plastični odpadki ne bi več smeli šteti le za smeti, ampak bi jih bilo treba obravnavati kot vir; |
| --- | --- |

A.

ker se v zakonodaji EU plastični odpadki ne obravnavajo posebej, pač pa kot del splošnega toka odpadkov in brez upoštevanja njihovih posebnosti; ker se plastični odpadki ne bi več smeli šteti le za smeti, ampak bi jih bilo treba obravnavati kot vir;

| B. | ker so plastični materiali vse bolj raznoliki in njihova uporaba vse večja, to pa ustvarja večjo količino odpadkov in več kombinacij z drugimi materiali in zmesmi; ker se plastični odpadki nabirajo v velikih količinah (v Atlantskem in Tihem oceanu jih je po ocenah 80 Mt) in v okolju ostanejo več sto let ter tako uničujejo morske organizme, povzročajo strupene reakcije ter v ekosisteme in s tem v prehransko verigo sproščajo povzročitelje endokrinih motenj, snovi, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje, nanodelce in obstojna organska onesnaževala; ker je bilo samo v letu 2010 na trg EU danih 95,5 milijona plastičnih vrečk, večinoma namenjenih za enkratno uporabo, medtem ko v več državah zanje veljajo omejitve ali prepoved; |
| --- | --- |

B.

ker so plastični materiali vse bolj raznoliki in njihova uporaba vse večja, to pa ustvarja večjo količino odpadkov in več kombinacij z drugimi materiali in zmesmi; ker se plastični odpadki nabirajo v velikih količinah (v Atlantskem in Tihem oceanu jih je po ocenah 80 Mt) in v okolju ostanejo več sto let ter tako uničujejo morske organizme, povzročajo strupene reakcije ter v ekosisteme in s tem v prehransko verigo sproščajo povzročitelje endokrinih motenj, snovi, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje, nanodelce in obstojna organska onesnaževala; ker je bilo samo v letu 2010 na trg EU danih 95,5 milijona plastičnih vrečk, večinoma namenjenih za enkratno uporabo, medtem ko v več državah zanje veljajo omejitve ali prepoved;

| C. | ker so slabo izvajanje in izvrševanje zakonodaje EU o odpadkih v državah članicah, pomanjkanje ustreznih ciljev in cenovnih mehanizmov, nezadostno notranje povpraševanje po recikliranih materialih, nezakonito odmetavanje in izvoz ter neustrezno hranjenje, predelava in prevoz plastičnih odpadkov zelo škodovali zdravju ljudi in okolju na globalni ravni, med drugim tudi morskim organizmom, ter pripeljali k večjemu izvozu odpadkov in s tem do izgube materialov in delovnih mest v EU; |
| --- | --- |

C.

ker so slabo izvajanje in izvrševanje zakonodaje EU o odpadkih v državah članicah, pomanjkanje ustreznih ciljev in cenovnih mehanizmov, nezadostno notranje povpraševanje po recikliranih materialih, nezakonito odmetavanje in izvoz ter neustrezno hranjenje, predelava in prevoz plastičnih odpadkov zelo škodovali zdravju ljudi in okolju na globalni ravni, med drugim tudi morskim organizmom, ter pripeljali k večjemu izvozu odpadkov in s tem do izgube materialov in delovnih mest v EU;

| D. | ker samo prepoved odmetavanja plastičnih odpadkov ne bo peljala k želeni predelavi surovin, če se ti odpadki namesto tega oddajo v sežigalnice; |
| --- | --- |

D.

ker samo prepoved odmetavanja plastičnih odpadkov ne bo peljala k želeni predelavi surovin, če se ti odpadki namesto tega oddajo v sežigalnice;

| E. | ker bi se morali v zvezi s plastičnimi odpadki usmeriti predvsem v preprečevanje njihovega nastajanja in zmanjševanje njihove količine, in sicer s spodbujanjem proizvajalcev, naj se pri zasnovi svojih proizvodov odločajo za alternativne in bolj trajnostne materiale; |
| --- | --- |

E.

ker bi se morali v zvezi s plastičnimi odpadki usmeriti predvsem v preprečevanje njihovega nastajanja in zmanjševanje njihove količine, in sicer s spodbujanjem proizvajalcev, naj se pri zasnovi svojih proizvodov odločajo za alternativne in bolj trajnostne materiale;

| F. | ker so ekološke inovacije in okoljsko primerna zasnova na področju plastičnih proizvodov bistvene za evropsko konkurenčnost, saj pomagajo industriji pri prilagajanju pritiskom zaradi visokih cen virov in pomanjkanja materialov ter prispevajo k razvoju ključnih omogočitvenih tehnologij (KET) za trajnostno družbo; |
| --- | --- |

F.

ker so ekološke inovacije in okoljsko primerna zasnova na področju plastičnih proizvodov bistvene za evropsko konkurenčnost, saj pomagajo industriji pri prilagajanju pritiskom zaradi visokih cen virov in pomanjkanja materialov ter prispevajo k razvoju ključnih omogočitvenih tehnologij (KET) za trajnostno družbo;

| G. | ker bi lahko intenzivno prizadevanje za prehod od obsežnejšega recikliranja na uravnoteženo, z viri gospodarno, nestrupeno krožno gospodarstvo, ki bi temeljilo na načelu „od zibelke do zibelke“ in konceptu nenevarnih odpadkov kot vira surovin, koristilo EU pri ustvarjanju delovnih mest in rasti; ker je gospodarski potencial za recikliranje plastičnih odpadkov trenutno dosti večji od 33-odstotnega deleža, ki je dosežen pri odpadkih plastične embalaže, in od 25-odstotnega deleža, ki je dosežen pri plastičnih odpadkih v celoti, visoki deleži recikliranja pa ponujajo rešitve za pomanjkanje surovin; |
| --- | --- |

G.

ker bi lahko intenzivno prizadevanje za prehod od obsežnejšega recikliranja na uravnoteženo, z viri gospodarno, nestrupeno krožno gospodarstvo, ki bi temeljilo na načelu „od zibelke do zibelke“ in konceptu nenevarnih odpadkov kot vira surovin, koristilo EU pri ustvarjanju delovnih mest in rasti; ker je gospodarski potencial za recikliranje plastičnih odpadkov trenutno dosti večji od 33-odstotnega deleža, ki je dosežen pri odpadkih plastične embalaže, in od 25-odstotnega deleža, ki je dosežen pri plastičnih odpadkih v celoti, visoki deleži recikliranja pa ponujajo rešitve za pomanjkanje surovin;

| H. | ker je v industriji plastike v EU zaposlenih okoli 1,6 milijona ljudi; |
| --- | --- |

H.

ker je v industriji plastike v EU zaposlenih okoli 1,6 milijona ljudi;

| I. | ker strategija Evropa 2020 poziva k pametni, trajnostni in vključujoči rasti; |
| --- | --- |

I.

ker strategija Evropa 2020 poziva k pametni, trajnostni in vključujoči rasti;

| 1. | pozdravlja zeleno knjigo Komisije ter se zaveda, da so v zakonodaji EU potrebni posebni ukrepi o plastičnih odpadkih, pa tudi enotnejše, bolj usklajeno in doslednejše izvajanje in izvrševanje obstoječe zakonodaje o odpadkih, zlasti v zvezi s hierarhijo ravnanja z odpadki, tj. preprečevanjem, ponovno uporabo, recikliranjem in predelavo, predvsem v državah članicah, ki še ne dosegajo obstoječih ciljev na tem področju; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zeleno knjigo Komisije ter se zaveda, da so v zakonodaji EU potrebni posebni ukrepi o plastičnih odpadkih, pa tudi enotnejše, bolj usklajeno in doslednejše izvajanje in izvrševanje obstoječe zakonodaje o odpadkih, zlasti v zvezi s hierarhijo ravnanja z odpadki, tj. preprečevanjem, ponovno uporabo, recikliranjem in predelavo, predvsem v državah članicah, ki še ne dosegajo obstoječih ciljev na tem področju;

| 2. | meni, da je lahko strateško načrtovanje izhodišče za učinkovito ravnanje z odpadki; |
| --- | --- |

2.

meni, da je lahko strateško načrtovanje izhodišče za učinkovito ravnanje z odpadki;

| 3. | poudarja, da je za bolj usklajen pristop EU glede tokov odpadkov in krožnega gospodarstva v okviru sedanjega „preverjanja ustreznosti“ zakonodaje in glede na to, da okoli 40 % plastičnih odpadkov izvira iz embalaže in večinoma iz proizvodov za enkratno uporabo, direktiva o embalaži pa je edina direktiva, ki posebej obravnava zbiranje plastičnih odpadkov, nujno treba spremeniti to direktivo in predlagati norme za plastične odpadke, ki bodo presegale pravila in standarde za proizvode; meni, da mora v ta namen Komisija pri pripravi predlogov v prihodnje upoštevati, da plastični odpadki niso iz homogenega materiala, tokovi teh odpadkov pa vključujejo več materialov, dodatkov in raznovrstnih plastičnih zmesi, ki zahtevajo različno predelavo; ugotavlja pa, da čeprav plastična embalaža prispeva k ohranjanju kakovosti in daljšemu roku trajanja proizvodov, za shranjevanje proizvodov ni vedno potrebna; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je za bolj usklajen pristop EU glede tokov odpadkov in krožnega gospodarstva v okviru sedanjega „preverjanja ustreznosti“ zakonodaje in glede na to, da okoli 40 % plastičnih odpadkov izvira iz embalaže in večinoma iz proizvodov za enkratno uporabo, direktiva o embalaži pa je edina direktiva, ki posebej obravnava zbiranje plastičnih odpadkov, nujno treba spremeniti to direktivo in predlagati norme za plastične odpadke, ki bodo presegale pravila in standarde za proizvode; meni, da mora v ta namen Komisija pri pripravi predlogov v prihodnje upoštevati, da plastični odpadki niso iz homogenega materiala, tokovi teh odpadkov pa vključujejo več materialov, dodatkov in raznovrstnih plastičnih zmesi, ki zahtevajo različno predelavo; ugotavlja pa, da čeprav plastična embalaža prispeva k ohranjanju kakovosti in daljšemu roku trajanja proizvodov, za shranjevanje proizvodov ni vedno potrebna;

| 4. | poudarja, da bi moral biti cilj zakonodaje EU o plastičnih odpadkih predvsem zmanjšanje njihove količine, zato bi morala njena revizija vključevati:






  — | posebne zavezujoče cilje za zbiranje, razvrščanje (ki bi lahko doseglo ambiciozno zastavljeno raven 80 %) in recikliranje tokov različnih plastičnih odpadkov (na primer odpadne električne in elektronske opreme, izrabljenih vozil, embalaže, kmetijskih in gradbenih odpadkov) ter obvezna merila za primernost za recikliranje (ki bi pojasnjevala razlike med mehanskim in organskim recikliranjem ter predelavo in sežiganjem); zastaviti bi si morali napreden in ambiciozen cilj za reciklirano plastiko brez nevarnih dodatkov, ki v novih proizvodih niso več dovoljeni, doseči pa bi ga morali do leta 2020; nekatere države članice bodo potrebovale prehodno obdobje, da bodo lahko dosegle cilje, določene na evropski ravni; |
| --- | --- | --- |

4.

poudarja, da bi moral biti cilj zakonodaje EU o plastičnih odpadkih predvsem zmanjšanje njihove količine, zato bi morala njena revizija vključevati:

—

posebne zavezujoče cilje za zbiranje, razvrščanje (ki bi lahko doseglo ambiciozno zastavljeno raven 80 %) in recikliranje tokov različnih plastičnih odpadkov (na primer odpadne električne in elektronske opreme, izrabljenih vozil, embalaže, kmetijskih in gradbenih odpadkov) ter obvezna merila za primernost za recikliranje (ki bi pojasnjevala razlike med mehanskim in organskim recikliranjem ter predelavo in sežiganjem); zastaviti bi si morali napreden in ambiciozen cilj za reciklirano plastiko brez nevarnih dodatkov, ki v novih proizvodih niso več dovoljeni, doseči pa bi ga morali do leta 2020; nekatere države članice bodo potrebovale prehodno obdobje, da bodo lahko dosegle cilje, določene na evropski ravni;

| — | harmonizacijo meril za zbiranje, razvrščanje in splošno ravnanje z odpadki na ravni EU, da bi v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki zagotovili enake konkurenčne pogoje, med drugim tudi z odstranitvijo tehničnih, regulativnih, upravnih in finančnih ovir za recikliranje; |
| --- | --- |

—

harmonizacijo meril za zbiranje, razvrščanje in splošno ravnanje z odpadki na ravni EU, da bi v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki zagotovili enake konkurenčne pogoje, med drugim tudi z odstranitvijo tehničnih, regulativnih, upravnih in finančnih ovir za recikliranje;

| — | posebno označevanje materialov, da bodo potrošniki seznanjeni, ali so proizvodi primerni za mehansko ali organsko recikliranje, ter navodila potrošnikom za več razvrščanja in recikliranja; |
| --- | --- |

—

posebno označevanje materialov, da bodo potrošniki seznanjeni, ali so proizvodi primerni za mehansko ali organsko recikliranje, ter navodila potrošnikom za več razvrščanja in recikliranja;

| — | merila za nadomestitev plastičnih proizvodov za enkratno ali kratkotrajno uporabo z materiali za ponovno uporabo in trajnejšimi materiali; |
| --- | --- |

—

merila za nadomestitev plastičnih proizvodov za enkratno ali kratkotrajno uporabo z materiali za ponovno uporabo in trajnejšimi materiali;

| 5. | se strinja, da bi bilo treba plastične odpadke obravnavati kot dragocen vir, tako da bi spodbujali njihovo ponovno uporabo, recikliranje in predelavo ter omogočili vzpostavitev ustreznega tržnega okolja; poziva Komisijo, naj do leta 2014 pripravi predloge, da bi do leta 2020 postopno opustili odlaganje odpadkov, primernih za recikliranje ali predelavo, na odlagališčih, vendar brez spodbujanja energetske predelave na škodo recikliranja, in da bi zagotovili uporabo meril okoljske učinkovitosti pri vseh načinih ravnanja z odpadki; meni, da je zato poleg zgoraj navedenih ciljev glede recikliranja bistveno uvesti ustrezne ukrepe, ki bodo odvračali od sežiganja plastike, ki je primerna za recikliranje ali kompostiranje ali je biološko razgradljiva, da se bo ob upoštevanju hierarhije ravnanja z odpadki optimiziral življenjski krog vseh vrst plastike; poudarja, da bi to spremenilo tudi netrajnostni pristop, pri katerem je do zdaj uporaba proizvodov iz nepredelanih surovin imela prednost pred dražjimi recikliranimi proizvodi; poudarja, da bi bilo treba primernost proizvodov za recikliranje in popravilo upoštevati že pri njihovi zasnovi; zato poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe v zvezi z zasnovo proizvodov, s katerimi bo njihov splošen vpliv na okolje boljši, in sicer tako da bi preprečili čezmerno ustvarjanje odpadkov in spodbudili trgi za recikliranje; meni, da bi morali biti plastični proizvodi v vsakem primeru zasnovani za čim večjo trajnost, pri čemer bi bilo treba upoštevati njihov celoten življenjski krog; opozarja, da mora Komisija v okviru nove zakonodaje o plastičnih odpadkih razmisliti o povečanju števila inšpekcijskih pregledov pri odlaganju odpadkov na odlagališčih do leta 2020, pa tudi števila pregledov v sežigalnicah; |
| --- | --- |

5.

se strinja, da bi bilo treba plastične odpadke obravnavati kot dragocen vir, tako da bi spodbujali njihovo ponovno uporabo, recikliranje in predelavo ter omogočili vzpostavitev ustreznega tržnega okolja; poziva Komisijo, naj do leta 2014 pripravi predloge, da bi do leta 2020 postopno opustili odlaganje odpadkov, primernih za recikliranje ali predelavo, na odlagališčih, vendar brez spodbujanja energetske predelave na škodo recikliranja, in da bi zagotovili uporabo meril okoljske učinkovitosti pri vseh načinih ravnanja z odpadki; meni, da je zato poleg zgoraj navedenih ciljev glede recikliranja bistveno uvesti ustrezne ukrepe, ki bodo odvračali od sežiganja plastike, ki je primerna za recikliranje ali kompostiranje ali je biološko razgradljiva, da se bo ob upoštevanju hierarhije ravnanja z odpadki optimiziral življenjski krog vseh vrst plastike; poudarja, da bi to spremenilo tudi netrajnostni pristop, pri katerem je do zdaj uporaba proizvodov iz nepredelanih surovin imela prednost pred dražjimi recikliranimi proizvodi; poudarja, da bi bilo treba primernost proizvodov za recikliranje in popravilo upoštevati že pri njihovi zasnovi; zato poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe v zvezi z zasnovo proizvodov, s katerimi bo njihov splošen vpliv na okolje boljši, in sicer tako da bi preprečili čezmerno ustvarjanje odpadkov in spodbudili trgi za recikliranje; meni, da bi morali biti plastični proizvodi v vsakem primeru zasnovani za čim večjo trajnost, pri čemer bi bilo treba upoštevati njihov celoten življenjski krog; opozarja, da mora Komisija v okviru nove zakonodaje o plastičnih odpadkih razmisliti o povečanju števila inšpekcijskih pregledov pri odlaganju odpadkov na odlagališčih do leta 2020, pa tudi števila pregledov v sežigalnicah;

| 6. | poziva, naj se energetska predelava plastičnih odpadkov uporabi le v primerih, ko ni več nobene druge možnosti, in le pod pogojem, da se uporabi tehnologija z ustreznimi čistilnimi sistemi in tako prepreči škoda za okolje in zdravje ljudi; |
| --- | --- |

6.

poziva, naj se energetska predelava plastičnih odpadkov uporabi le v primerih, ko ni več nobene druge možnosti, in le pod pogojem, da se uporabi tehnologija z ustreznimi čistilnimi sistemi in tako prepreči škoda za okolje in zdravje ljudi;

| 7. | meni, da bi bilo treba najnevarnejše vrste plastike, tj. tiste, ki glede na znanstvene izsledke najbolj škodijo zdravju ljudi in okolju (kot sta mikrorazgradljiva in oksorazgradljiva plastika), in tiste, ki vsebujejo težke kovine in druge snovi, ki lahko otežijo postopke recikliranja, postopno umakniti s trga ali povsem prepovedati čim prej pred letom 2020, da bi se vzpostavil trg za ponovno uporabljene in reciklirane materiale, meni pa tudi. da bi bilo treba ločeno zbiranje teh materialov uvesti takoj; meni, da bi bilo treba v tem okviru podpreti nadomestitev nevarnih plastičnih materialov in dodatkov, tudi tako, da bi razširili seznam snovi, za katere velja omejitev uporabe, iz direktive o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi; meni tudi, da bi bilo treba močno zmanjšati in po možnosti postopno opustiti uporabo plastičnih vrečk za enkratno uporabo kot zahteva večina evropskih državljanov in potrošnikov (4), ter da se je pomembno spopasti z izzivom preprečevanja nastajanja odpadkov z učinkovitejšim ukrepanjem proti čezmerni potrošnji in neodgovornemu odlaganju proizvodov za enkratno uporabo; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi bilo treba najnevarnejše vrste plastike, tj. tiste, ki glede na znanstvene izsledke najbolj škodijo zdravju ljudi in okolju (kot sta mikrorazgradljiva in oksorazgradljiva plastika), in tiste, ki vsebujejo težke kovine in druge snovi, ki lahko otežijo postopke recikliranja, postopno umakniti s trga ali povsem prepovedati čim prej pred letom 2020, da bi se vzpostavil trg za ponovno uporabljene in reciklirane materiale, meni pa tudi. da bi bilo treba ločeno zbiranje teh materialov uvesti takoj; meni, da bi bilo treba v tem okviru podpreti nadomestitev nevarnih plastičnih materialov in dodatkov, tudi tako, da bi razširili seznam snovi, za katere velja omejitev uporabe, iz direktive o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi; meni tudi, da bi bilo treba močno zmanjšati in po možnosti postopno opustiti uporabo plastičnih vrečk za enkratno uporabo kot zahteva večina evropskih državljanov in potrošnikov (4), ter da se je pomembno spopasti z izzivom preprečevanja nastajanja odpadkov z učinkovitejšim ukrepanjem proti čezmerni potrošnji in neodgovornemu odlaganju proizvodov za enkratno uporabo;

| 8. | opozarja, da je treba v svetu, v katerem so naravni viri, tudi obdelovalne površine, vse redkejši, trajnost doseči z manjšo uporabo virov v absolutnem smislu in ne zgolj z nadomestitvijo enega vira z drugim; poudarja, da bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe v podporo biološko razgradljivi plastiki, plastiki na biološki osnovi in plastiki, primerni za kompostiranje, pod pogojem da njihova proizvodnja ne škoduje kmetijskim pridelkom za prehrano ljudi ali živali, ali okolju; poudarja, da je treba izhajati iz že priznanih evropskih standardov (npr. CEN 13432), da bi lahko jasneje opredelili razlike med razgradljivimi plastičnimi proizvodi, biološko razgradljivimi plastičnimi proizvodi in plastičnimi proizvodi, primernimi za kompostiranje, poleg tega pa potrošnikom ter izvajalcem recikliranja in gospodarjenja z odpadki nudili jasnejše informacije o njihovih značilnostih, primernosti za recikliranje in možnosti za ponovno uporabo; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da je treba v svetu, v katerem so naravni viri, tudi obdelovalne površine, vse redkejši, trajnost doseči z manjšo uporabo virov v absolutnem smislu in ne zgolj z nadomestitvijo enega vira z drugim; poudarja, da bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe v podporo biološko razgradljivi plastiki, plastiki na biološki osnovi in plastiki, primerni za kompostiranje, pod pogojem da njihova proizvodnja ne škoduje kmetijskim pridelkom za prehrano ljudi ali živali, ali okolju; poudarja, da je treba izhajati iz že priznanih evropskih standardov (npr. CEN 13432), da bi lahko jasneje opredelili razlike med razgradljivimi plastičnimi proizvodi, biološko razgradljivimi plastičnimi proizvodi in plastičnimi proizvodi, primernimi za kompostiranje, poleg tega pa potrošnikom ter izvajalcem recikliranja in gospodarjenja z odpadki nudili jasnejše informacije o njihovih značilnostih, primernosti za recikliranje in možnosti za ponovno uporabo;

| 9. | poziva k več javnim in zasebnim naložbam v raziskave in tehnologije, katerih namen je pridobivanje bolj trajnostne plastike (tj. plastike, pri proizvodnji katere se porabi manj surovin, ohranita pa se kakovost ter možnost ponovne uporabe in reciklaže) ter boljše vključevanje različnih vrst plastike v postopke proizvodnje in predelave brez vpliva na kakovost materialov; meni, da so nove tehnologije potrebne tudi za izboljšanje postopkov biološke razgradnje plastike ter za metode razvrščanja odpadkov, predelavo in mehansko recikliranje, zajem plastike iz oceanov, okoljsko primerno zasnovo in pametno pakiranje; meni, da bi lahko v ta namen program Obzorje 2020 nudil priložnosti za odziv na to pomembno družbeno potrebo ter da bi to prineslo velike koristi za okolje in državljane, in sicer od ustvarjanja novih gospodarskih dejavnosti (npr. visoko kakovostno razvrščanje, ki bi ga izvajala človeška delovna sila) do manjših količin morskih odpadkov, pa tudi manjših tveganj za zdravje; poudarja, da je zlasti za mlade to lahko priložnost, da delujejo na novih področjih in se tako vključijo na trg dela; poudarja, da bi s celovitim izvajanjem zakonodaje EU o odpadkih lahko prihranili 72 milijard EUR na leto, povečali letni promet sektorja EU za ravnanje z odpadki in recikliranje za 42 milijard EUR in do leta 2020 ustvarili več kot 400 000 delovnih mest; poudarja, da lahko tudi druga sredstva EU pomembno prispevajo k vzpostavitvi infrastrukture za zbiranje in recikliranje, če se uporabijo z doslednim upoštevanjem hierarhije ravnanja z odpadki iz okvirne direktive o odpadkih; |
| --- | --- |

9.

poziva k več javnim in zasebnim naložbam v raziskave in tehnologije, katerih namen je pridobivanje bolj trajnostne plastike (tj. plastike, pri proizvodnji katere se porabi manj surovin, ohranita pa se kakovost ter možnost ponovne uporabe in reciklaže) ter boljše vključevanje različnih vrst plastike v postopke proizvodnje in predelave brez vpliva na kakovost materialov; meni, da so nove tehnologije potrebne tudi za izboljšanje postopkov biološke razgradnje plastike ter za metode razvrščanja odpadkov, predelavo in mehansko recikliranje, zajem plastike iz oceanov, okoljsko primerno zasnovo in pametno pakiranje; meni, da bi lahko v ta namen program Obzorje 2020 nudil priložnosti za odziv na to pomembno družbeno potrebo ter da bi to prineslo velike koristi za okolje in državljane, in sicer od ustvarjanja novih gospodarskih dejavnosti (npr. visoko kakovostno razvrščanje, ki bi ga izvajala človeška delovna sila) do manjših količin morskih odpadkov, pa tudi manjših tveganj za zdravje; poudarja, da je zlasti za mlade to lahko priložnost, da delujejo na novih področjih in se tako vključijo na trg dela; poudarja, da bi s celovitim izvajanjem zakonodaje EU o odpadkih lahko prihranili 72 milijard EUR na leto, povečali letni promet sektorja EU za ravnanje z odpadki in recikliranje za 42 milijard EUR in do leta 2020 ustvarili več kot 400 000 delovnih mest; poudarja, da lahko tudi druga sredstva EU pomembno prispevajo k vzpostavitvi infrastrukture za zbiranje in recikliranje, če se uporabijo z doslednim upoštevanjem hierarhije ravnanja z odpadki iz okvirne direktive o odpadkih;

| 10. | se zavzema za ukrepe, ki spodbujajo recikliranje plastike, saj je to najboljša rešitev za izpolnitev okoljskih ciljev; poziva, naj več razpisov za javna naročila, vključno z razpisi evropskih institucij, vključuje jasne zahteve glede recikliranja plastičnih odpadkov ter po možnosti daje prednost uporabi reciklirane plastike; |
| --- | --- |

10.

se zavzema za ukrepe, ki spodbujajo recikliranje plastike, saj je to najboljša rešitev za izpolnitev okoljskih ciljev; poziva, naj več razpisov za javna naročila, vključno z razpisi evropskih institucij, vključuje jasne zahteve glede recikliranja plastičnih odpadkov ter po možnosti daje prednost uporabi reciklirane plastike;

| 11. | meni, da morajo države članice in Komisija sprejeti odločnejše korake za spopadanje z nezakonitim izvozom in odmetavanjem plastičnih odpadkov, vključno s strožjim izvrševanjem pravil EU o pošiljkah odpadkov ter strožjim spremljanjem in inšpekcijskimi pregledi v pristaniščih in vseh obratih za ravnanje z odpadki, pri čemer se morajo osredotočiti na domnevno nezakonite prevoze in se boriti proti izvozu odpadkov za namene ponovne uporabe (zlasti izrabljenih vozil ter odpadne električne in elektronske opreme), zagotoviti pa morajo tudi, da se izvoženi odpadki oddajo v obrate, ki izpolnjujejo zahteve za okoljsko neoporečno ravnanje z odpadki iz člena 49 uredbe o pošiljkah odpadkov; ugotavlja, da lahko uporaba načela razširjene odgovornosti proizvajalca in ozaveščenost potrošnikov prispevata k preprečevanju nezakonitega izvoza in znatnemu zmanjšanju plastičnih odpadkov v okolju; meni tudi, da bi morala EU spodbujati usklajen pristop k ravnanju z odpadki na vseh možnih mednarodnih forumih, v sporazumih in institucijah; poudarja, da bi morala EU voditi pobudo na svetovni ravni za spremljanje in znatno zmanjšanje morskih odpadkov v oceanih; meni tudi, da je bistveno imeti dostop do zanesljivih in primerljivih podatkov o tokovih odpadkov, njihovih poteh v Evropo in iz nje, količinah ter sistemih ravnanja z njimi; |
| --- | --- |

11.

meni, da morajo države članice in Komisija sprejeti odločnejše korake za spopadanje z nezakonitim izvozom in odmetavanjem plastičnih odpadkov, vključno s strožjim izvrševanjem pravil EU o pošiljkah odpadkov ter strožjim spremljanjem in inšpekcijskimi pregledi v pristaniščih in vseh obratih za ravnanje z odpadki, pri čemer se morajo osredotočiti na domnevno nezakonite prevoze in se boriti proti izvozu odpadkov za namene ponovne uporabe (zlasti izrabljenih vozil ter odpadne električne in elektronske opreme), zagotoviti pa morajo tudi, da se izvoženi odpadki oddajo v obrate, ki izpolnjujejo zahteve za okoljsko neoporečno ravnanje z odpadki iz člena 49 uredbe o pošiljkah odpadkov; ugotavlja, da lahko uporaba načela razširjene odgovornosti proizvajalca in ozaveščenost potrošnikov prispevata k preprečevanju nezakonitega izvoza in znatnemu zmanjšanju plastičnih odpadkov v okolju; meni tudi, da bi morala EU spodbujati usklajen pristop k ravnanju z odpadki na vseh možnih mednarodnih forumih, v sporazumih in institucijah; poudarja, da bi morala EU voditi pobudo na svetovni ravni za spremljanje in znatno zmanjšanje morskih odpadkov v oceanih; meni tudi, da je bistveno imeti dostop do zanesljivih in primerljivih podatkov o tokovih odpadkov, njihovih poteh v Evropo in iz nje, količinah ter sistemih ravnanja z njimi;

| 12. | meni, da bi moralo imeti financiranje infrastrukture za recikliranje prednost pred financiranjem odlaganja odpadkov in njihovega sežiganja, pri tem pa bi bilo seveda treba upoštevati potrebe posameznih skupnosti; spodbuja evropske občine in lokalne oblasti, industrijo plastike in sektor za recikliranje in ravnanje z odpadki, naj si čim bolj prizadevajo spodbuditi državljane in podjetja, da bi glede plastičnih odpadkov sprejeli koncept krožnega gospodarstva, najprej s široko razpravo o načrtovanem zastaranju, s spodbujanjem enostavnih in učinkovitih sistemov za ponovno uporabo in recikliranje ter vzpostavitvijo ustreznih zbirnih mest za plastične odpadke, zlasti na obalnih in okoljsko ranljivih območjih, pri tem pa naj dajo prednost območjem, ki so jih države članice Unije razglasile za zavarovana območja in/ali narodne parke; meni tudi, da bi lahko vsi zgoraj omenjeni akterji pomembno prispevali k uskladitvi dejavnosti ravnanja s plastičnimi odpadki po vsej Evropi, tako da bi sprejeli skupne standarde in prakse; poziva regionalne oblasti, naj sodelujejo pri celovitem načrtovanju ravnanja z odpadki, kadar je to okoljsko in finančno upravičeno, in spodbujajo zlasti ustanovitev „kmetijskih zbirnih centrov“ za tokove plastičnih odpadkov kmetijstva (npr. plastika za tople grede); |
| --- | --- |

12.

meni, da bi moralo imeti financiranje infrastrukture za recikliranje prednost pred financiranjem odlaganja odpadkov in njihovega sežiganja, pri tem pa bi bilo seveda treba upoštevati potrebe posameznih skupnosti; spodbuja evropske občine in lokalne oblasti, industrijo plastike in sektor za recikliranje in ravnanje z odpadki, naj si čim bolj prizadevajo spodbuditi državljane in podjetja, da bi glede plastičnih odpadkov sprejeli koncept krožnega gospodarstva, najprej s široko razpravo o načrtovanem zastaranju, s spodbujanjem enostavnih in učinkovitih sistemov za ponovno uporabo in recikliranje ter vzpostavitvijo ustreznih zbirnih mest za plastične odpadke, zlasti na obalnih in okoljsko ranljivih območjih, pri tem pa naj dajo prednost območjem, ki so jih države članice Unije razglasile za zavarovana območja in/ali narodne parke; meni tudi, da bi lahko vsi zgoraj omenjeni akterji pomembno prispevali k uskladitvi dejavnosti ravnanja s plastičnimi odpadki po vsej Evropi, tako da bi sprejeli skupne standarde in prakse; poziva regionalne oblasti, naj sodelujejo pri celovitem načrtovanju ravnanja z odpadki, kadar je to okoljsko in finančno upravičeno, in spodbujajo zlasti ustanovitev „kmetijskih zbirnih centrov“ za tokove plastičnih odpadkov kmetijstva (npr. plastika za tople grede);

| 13. | poziva h konkretnim ukrepom in kampanjam za večjo ozaveščenost, npr. določitvi evropskega dne plastičnih odpadkov, ko bi lahko državljani na prej določenih mestih vrnili neomejeno količino plastičnih odpadkov, npr. v zameno za ustrezno denarno nadomestilo, saj bi s tem zagotovili dobavo plastike, primerne za recikliranje, in povečali ozaveščenosti javnosti o recikliranju in učinkoviti rabi virov; meni, da bi lahko ta dogodek vključeval tudi dejavnosti čiščenja na ravni skupnosti (npr. na obali) kot simbolni prispevek k omejitvi onesnaževanja s plastičnimi odpadki; poziva k vzpostavitvi sinergij med takšnim dogodkom s kampanjo „Let’s do it“, evropskim tednom zmanjševanja odpadkov in prihodnjo kampanjo „Clean-up day“; pozdravlja pilotni projekt Komisije MARELITT za odstranitev morskih odpadkov iz štirih regionalnih morij Evrope ter zmanjšanje okoljskega, zdravstvenega, gospodarskega in socialnega vpliva plastičnih morskih odpadkov; priporoča Komisiji, naj za učinkovitejše reševanje problema plastičnih morskih odpadkov okrepi dialog s tretjimi državami, kot so države s teritorialnimi vodami v Črnem morju; |
| --- | --- |

13.

poziva h konkretnim ukrepom in kampanjam za večjo ozaveščenost, npr. določitvi evropskega dne plastičnih odpadkov, ko bi lahko državljani na prej določenih mestih vrnili neomejeno količino plastičnih odpadkov, npr. v zameno za ustrezno denarno nadomestilo, saj bi s tem zagotovili dobavo plastike, primerne za recikliranje, in povečali ozaveščenosti javnosti o recikliranju in učinkoviti rabi virov; meni, da bi lahko ta dogodek vključeval tudi dejavnosti čiščenja na ravni skupnosti (npr. na obali) kot simbolni prispevek k omejitvi onesnaževanja s plastičnimi odpadki; poziva k vzpostavitvi sinergij med takšnim dogodkom s kampanjo „Let’s do it“, evropskim tednom zmanjševanja odpadkov in prihodnjo kampanjo „Clean-up day“; pozdravlja pilotni projekt Komisije MARELITT za odstranitev morskih odpadkov iz štirih regionalnih morij Evrope ter zmanjšanje okoljskega, zdravstvenega, gospodarskega in socialnega vpliva plastičnih morskih odpadkov; priporoča Komisiji, naj za učinkovitejše reševanje problema plastičnih morskih odpadkov okrepi dialog s tretjimi državami, kot so države s teritorialnimi vodami v Črnem morju;

| 14. | poudarja, da bi morale nove pobude na ravni EU na področjih okoljske politike, ekoloških inovacij, ravnanja z odpadki in biogospodarstva temeljiti na zanesljivih ocenah učinka, ki bi vključevale njihove socialne posledice in ustvarjene priložnosti na trgu dela, zlasti v zvezi s potencialom ustvarjanja delovnih mest ter potrebo po uvedbi začetnega in poklicnega usposabljanja, da bi ustvarili „zelena“ delovna mesta; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi morale nove pobude na ravni EU na področjih okoljske politike, ekoloških inovacij, ravnanja z odpadki in biogospodarstva temeljiti na zanesljivih ocenah učinka, ki bi vključevale njihove socialne posledice in ustvarjene priložnosti na trgu dela, zlasti v zvezi s potencialom ustvarjanja delovnih mest ter potrebo po uvedbi začetnega in poklicnega usposabljanja, da bi ustvarili „zelena“ delovna mesta;

| 15. | opozarja, da bi morale države članice ob uskladitvi gospodarskih in okoljskih vidikov podpreti pobude za hitrejši razvoj sektorjev z največjim zaposlitvenim potencialom za dostojno delo in zlasti tiste, ki prispevajo k prehodu v trajnostno gospodarstvo ter ustvarjanju trajnostnih in kakovostnih delovnih mest v gospodarstvu z manj intenzivno rabo virov, v skladu s strategijo Evropa 2020; poziva lokalne in regionalne oblasti, naj določbe o javnih storitvah uskladijo z okoljskimi cilji, da bi dosegli cilje na več področjih in pri tem spodbudili ustvarjanje zelenih delovnih mest; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da bi morale države članice ob uskladitvi gospodarskih in okoljskih vidikov podpreti pobude za hitrejši razvoj sektorjev z največjim zaposlitvenim potencialom za dostojno delo in zlasti tiste, ki prispevajo k prehodu v trajnostno gospodarstvo ter ustvarjanju trajnostnih in kakovostnih delovnih mest v gospodarstvu z manj intenzivno rabo virov, v skladu s strategijo Evropa 2020; poziva lokalne in regionalne oblasti, naj določbe o javnih storitvah uskladijo z okoljskimi cilji, da bi dosegli cilje na več področjih in pri tem spodbudili ustvarjanje zelenih delovnih mest;

| 16. | meni, da je treba najprej ugotoviti, kakšne bodo potrebe na trgu dela in kakšna znanja in spretnosti bomo potrebovali v prihodnosti; poudarja, da so potrebne strategije, s katerimi bi znanja in spretnosti delavcev prilagodili potrebam na trgu dela v prihodnosti; s tem v zvezi poudarja, da so za spopadanje z izzivi pri prehodu v gospodarstvo z manj intenzivno rabo virov potrebne ustrezne ravni usposabljanja ter znanj in spretnosti, da bodo ekološke inovacije uspešne in da se bo zakonodaja EU o odpadkih pravilno izvajala; državam članicam priporoča, naj model krožnega gospodarstva vključijo v programe poklicnega usposabljanja; ugotavlja, da bi z usposabljanjem lahko izboljšali predstavo o delu v sektorju recikliranja ter prispevali k ohranjanju zaposlenih in boljšim praksam na področju zdravja in varnosti; v zvezi s tem opozarja, da se lahko v okviru Evropskega socialnega sklada s spodbujanjem poklicnega usposabljanja prispeva k zadovoljitvi povpraševanja po trajnostnih in kakovostnih delovnih mestih v sektorjih z manj intenzivno rabo virov, v skladu s svežnjem o socialnih naložbah, ki ga je Komisija predstavila februarja 2013; |
| --- | --- |

16.

meni, da je treba najprej ugotoviti, kakšne bodo potrebe na trgu dela in kakšna znanja in spretnosti bomo potrebovali v prihodnosti; poudarja, da so potrebne strategije, s katerimi bi znanja in spretnosti delavcev prilagodili potrebam na trgu dela v prihodnosti; s tem v zvezi poudarja, da so za spopadanje z izzivi pri prehodu v gospodarstvo z manj intenzivno rabo virov potrebne ustrezne ravni usposabljanja ter znanj in spretnosti, da bodo ekološke inovacije uspešne in da se bo zakonodaja EU o odpadkih pravilno izvajala; državam članicam priporoča, naj model krožnega gospodarstva vključijo v programe poklicnega usposabljanja; ugotavlja, da bi z usposabljanjem lahko izboljšali predstavo o delu v sektorju recikliranja ter prispevali k ohranjanju zaposlenih in boljšim praksam na področju zdravja in varnosti; v zvezi s tem opozarja, da se lahko v okviru Evropskega socialnega sklada s spodbujanjem poklicnega usposabljanja prispeva k zadovoljitvi povpraševanja po trajnostnih in kakovostnih delovnih mestih v sektorjih z manj intenzivno rabo virov, v skladu s svežnjem o socialnih naložbah, ki ga je Komisija predstavila februarja 2013;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 21.

(2)  UL C 264 E, 13.9.2013, str. 59.

(3)  UL C 258 E, 7.9.2013, str. 99.

(4)  Posvetovanje o možnih rešitvah za zmanjšanje uporabe nosilnih plastičnih vrečk in izboljšanje zahtev biološke razgradljivosti iz Direktive 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži ter prepoznavnost proizvodov z biološko razgradljivo embalažo za potrošnike – statistični podatki: http://ec.europa.eu/environment/waste/packaging/pdf/statistics_consultation.xls

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/70 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/70

---

P7_TA(2014)0017

Znamka regionalne kakovosti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o regionalnem znamčenju: najboljši praksi v podeželskih gospodarstvih naproti (2013/2098(INI)

(2016/C 482/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 174 in naslednjih členov Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določajo cilj ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter opredeljujejo finančne strukturne instrumente za uresničevanje tega cilja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 174 in naslednjih členov Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določajo cilj ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter opredeljujejo finančne strukturne instrumente za uresničevanje tega cilja,

| — | ob upoštevanju člena 39 PDEU, ki določa cilje skupne kmetijske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39 PDEU, ki določa cilje skupne kmetijske politike,

| — | Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (1), |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (2),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za promet in turizem in Odbora za regionalni razvoj (A7-0456/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za promet in turizem in Odbora za regionalni razvoj (A7-0456/2013),

| A. | ker je pojem teritorialnega razvoja v zadnjih letih pridobil na pomenu, zlasti z vključitvijo bolj izrecnega sklicevanja nanj v Lizbonsko pogodbo; |
| --- | --- |

A.

ker je pojem teritorialnega razvoja v zadnjih letih pridobil na pomenu, zlasti z vključitvijo bolj izrecnega sklicevanja nanj v Lizbonsko pogodbo;

| B. | ker je bila evropska politika razvoja podeželja, ki predstavlja drugi steber skupne kmetijske politike (SKP), uradno priznana v reformi Agende 2000; ker je politika za razvoj podeželja z reformo dobila položaj, ki presega socialno in strukturno politiko, ki se izvaja zgolj kot dopolnilo k politiki kmetijskih trgov; |
| --- | --- |

B.

ker je bila evropska politika razvoja podeželja, ki predstavlja drugi steber skupne kmetijske politike (SKP), uradno priznana v reformi Agende 2000; ker je politika za razvoj podeželja z reformo dobila položaj, ki presega socialno in strukturno politiko, ki se izvaja zgolj kot dopolnilo k politiki kmetijskih trgov;

| C. | ker prihodnja okvirna uredba o regionalni politiki države članice poziva k celovitemu načrtovanju in pripravi programov, da bi tako zagotovili večjo skladnost med večletnimi programi Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada, Kohezijskega sklada in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (pa tudi Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo), in sicer s skupnim strateškim okvirom, s katerim bi preprečili podvajanje financiranja in dvojne pobude ter si prizadevali za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 in ki bi temeljil na pogodbi o partnerstvu, ki bi jo pripravile države članice v sodelovanju z ekonomskim in socialnimi partnerji ter predstavniki civilne družbe; ker morajo biti ukrepi in pobude za razvoj ozemelj, zlasti podeželskih, zato del celovitega in medsektorskega pristopa; |
| --- | --- |

C.

ker prihodnja okvirna uredba o regionalni politiki države članice poziva k celovitemu načrtovanju in pripravi programov, da bi tako zagotovili večjo skladnost med večletnimi programi Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada, Kohezijskega sklada in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (pa tudi Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo), in sicer s skupnim strateškim okvirom, s katerim bi preprečili podvajanje financiranja in dvojne pobude ter si prizadevali za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 in ki bi temeljil na pogodbi o partnerstvu, ki bi jo pripravile države članice v sodelovanju z ekonomskim in socialnimi partnerji ter predstavniki civilne družbe; ker morajo biti ukrepi in pobude za razvoj ozemelj, zlasti podeželskih, zato del celovitega in medsektorskega pristopa;

| D. | ker je meja med mestom in podeželjem vse bolj zabrisana in ker se širi predmestno kmetijstvo; ker je pomembno, da je tudi regionalna politika kot dopolnilo k politiki razvoja podeželja usmerjena k podeželskim območjem, da bi tako podprli inovativne in strukturne projekte na teh območjih; |
| --- | --- |

D.

ker je meja med mestom in podeželjem vse bolj zabrisana in ker se širi predmestno kmetijstvo; ker je pomembno, da je tudi regionalna politika kot dopolnilo k politiki razvoja podeželja usmerjena k podeželskim območjem, da bi tako podprli inovativne in strukturne projekte na teh območjih;

| E. | ker instrumenti za razvoj podeželja, ki so na voljo državam članicam na podlagi veljavne uredbe za razvoj podeželja, tem državam in njihovim regijam ponujajo številne možnosti za razvoj in ker pri sedanjih programih za razvoj podeželja te možnosti zaradi pomanjkanja proračunskih sredstev niso dovolj izkoriščene; |
| --- | --- |

E.

ker instrumenti za razvoj podeželja, ki so na voljo državam članicam na podlagi veljavne uredbe za razvoj podeželja, tem državam in njihovim regijam ponujajo številne možnosti za razvoj in ker pri sedanjih programih za razvoj podeželja te možnosti zaradi pomanjkanja proračunskih sredstev niso dovolj izkoriščene;

| F. | ker bodo z uredbo za razvoj podeželja za programsko obdobje 2014–2020 razširjeni ukrepi, ki bodo na voljo državam članicam, zlasti kar zadeva ukrepe za podporo proizvodnji kakovostnih živil, ukrep za sodelovanje med teritorialnimi akterji, da bi z zagotavljanjem kakovostnega blaga in storitev v celoti izkoristili vire, ukrepe za krepitev organizacij proizvajalcev ter ukrepe v zvezi z inovativnostjo in diverzifikacijo gospodarstva na podeželju; |
| --- | --- |

F.

ker bodo z uredbo za razvoj podeželja za programsko obdobje 2014–2020 razširjeni ukrepi, ki bodo na voljo državam članicam, zlasti kar zadeva ukrepe za podporo proizvodnji kakovostnih živil, ukrep za sodelovanje med teritorialnimi akterji, da bi z zagotavljanjem kakovostnega blaga in storitev v celoti izkoristili vire, ukrepe za krepitev organizacij proizvajalcev ter ukrepe v zvezi z inovativnostjo in diverzifikacijo gospodarstva na podeželju;

| G. | ker je bila boljša vključitev primarnih proizvajalcev v prehransko verigo v okviru shem kakovosti, promocije na lokalnih trgih in kratkih dobavnih verig določena kot ena prednostnih nalog pri razvoju podeželja za obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

G.

ker je bila boljša vključitev primarnih proizvajalcev v prehransko verigo v okviru shem kakovosti, promocije na lokalnih trgih in kratkih dobavnih verig določena kot ena prednostnih nalog pri razvoju podeželja za obdobje 2014–2020;

| H. | ker na področju razvoja podeželja pristop LEADER najbolje odraža koncept sodelovanja, ki vključuje raznolike akterje, pri čemer pa je glavni poudarek še vedno na kmetijstvu, in ker bi si lahko vključeni akterji prizadevali za izoblikovanje skupnih sektorskih teritorialnih projektov, da bi tako izpostavili posebnosti in najboljše prakse obravnavanega enotnega območja; |
| --- | --- |

H.

ker na področju razvoja podeželja pristop LEADER najbolje odraža koncept sodelovanja, ki vključuje raznolike akterje, pri čemer pa je glavni poudarek še vedno na kmetijstvu, in ker bi si lahko vključeni akterji prizadevali za izoblikovanje skupnih sektorskih teritorialnih projektov, da bi tako izpostavili posebnosti in najboljše prakse obravnavanega enotnega območja;

| I. | ker bi morala biti izbira načinov v praksi in vrste podpore, ki se zagotavlja v programih za razvoj podeželja, prepuščena državam članicam ali njihovim regija, če se odločijo za regionalno načrtovanje programov; ker imajo države članice najboljše možnost, da opredelijo ustrezen poudarek takih programov na nacionalni ali regionalni ravni; |
| --- | --- |

I.

ker bi morala biti izbira načinov v praksi in vrste podpore, ki se zagotavlja v programih za razvoj podeželja, prepuščena državam članicam ali njihovim regija, če se odločijo za regionalno načrtovanje programov; ker imajo države članice najboljše možnost, da opredelijo ustrezen poudarek takih programov na nacionalni ali regionalni ravni;

| J. | ker je mogoče z metodami prek skupnih pristopov pritegniti in vključiti vse javne subjekte in zasebne akterje ne glede na njihovo raven delovanja, da bi tako razvili sodelovanje na različnih področjih in v celoti izkoristili potencial posameznega območja na podlagi skupnega projekta, pri čemer je treba zlasti v tem primeru posebno pozornost nameniti pomenu lokalnih razvojnih združenj, združenj proizvajalcev in zadrug, ki lahko delujejo kot prednostni partnerji za zagotovitev dostopa do lokalnih, regionalnih, nacionalnih in mednarodnih trgov; |
| --- | --- |

J.

ker je mogoče z metodami prek skupnih pristopov pritegniti in vključiti vse javne subjekte in zasebne akterje ne glede na njihovo raven delovanja, da bi tako razvili sodelovanje na različnih področjih in v celoti izkoristili potencial posameznega območja na podlagi skupnega projekta, pri čemer je treba zlasti v tem primeru posebno pozornost nameniti pomenu lokalnih razvojnih združenj, združenj proizvajalcev in zadrug, ki lahko delujejo kot prednostni partnerji za zagotovitev dostopa do lokalnih, regionalnih, nacionalnih in mednarodnih trgov;

| K. | ker lahko uspešni in celoviti programi za razvoj podeželja konkretno in pozitivno vplivajo na stopnjo brezposelnosti in konkurenčnost podjetij na podeželju, s čimer se zmanjša tveganje za brezposelnost in za to, da bi prebivalci na podeželju zaradi nizkih prihodkov živeli v skrajni revščini; |
| --- | --- |

K.

ker lahko uspešni in celoviti programi za razvoj podeželja konkretno in pozitivno vplivajo na stopnjo brezposelnosti in konkurenčnost podjetij na podeželju, s čimer se zmanjša tveganje za brezposelnost in za to, da bi prebivalci na podeželju zaradi nizkih prihodkov živeli v skrajni revščini;

| L. | ker lahko oznake teritorialne odličnosti pripomorejo k vzdržljivosti in razvoju teritorialnih gospodarstev, zlasti v najbolj občutljivih, gorskih in najbolj oddaljenih regijah, in sicer z uskladitvijo sklopov kakovostnega (živilskega ali neživilskega) blaga in storitev, ki so neločljivo povezani med seboj ter povezujejo posebnosti posameznih ozemelj in zlasti njihovo (zgodovinsko, kulturno, geografsko ipd.) dediščino; kadar so to blago in storitve združeni v sklope, so edinstveni in ustvarjajo dohodek na regionalni ravni, ki prinaša nove priložnosti na regionalnih in mednarodnih trgih, hkrati pa se lahko pod njihovim okriljem regije promovirajo kot turistične destinacije; ker je namen tega teritorialnega znamčenja opredeliti tista ozemlja, ki delujejo skupaj in so ustvarila skupna partnerstva in sinergije, da bi tako dolgoročno izkoristila svoje vire, ohrabrila lokalne in regionalne proizvajalce in spodbudila svoja gospodarstva, kar je temeljni pogoj za kakovost življenja na podeželju ter uravnotežen razvoj podeželja in mest; ker se teh oznak odličnosti ne sme mešati z označbami kakovosti (zaščitena označba porekla (ZOP), zaščitena geografska označba (ZGO) in zajamčena tradicionalna posebnost), ki se podeljujejo živilom, s katerimi pa so v celoti združljive in jih celo popolnoma dopolnjujejo; ker bi morale te oznake prispevati k spodbujanju takih shem v Evropski uniji in izven nje ter izboljšati konkurenčnost podeželskih gospodarstev in obenem ustvarjati zaposlitvene možnosti; |
| --- | --- |

L.

ker lahko oznake teritorialne odličnosti pripomorejo k vzdržljivosti in razvoju teritorialnih gospodarstev, zlasti v najbolj občutljivih, gorskih in najbolj oddaljenih regijah, in sicer z uskladitvijo sklopov kakovostnega (živilskega ali neživilskega) blaga in storitev, ki so neločljivo povezani med seboj ter povezujejo posebnosti posameznih ozemelj in zlasti njihovo (zgodovinsko, kulturno, geografsko ipd.) dediščino; kadar so to blago in storitve združeni v sklope, so edinstveni in ustvarjajo dohodek na regionalni ravni, ki prinaša nove priložnosti na regionalnih in mednarodnih trgih, hkrati pa se lahko pod njihovim okriljem regije promovirajo kot turistične destinacije; ker je namen tega teritorialnega znamčenja opredeliti tista ozemlja, ki delujejo skupaj in so ustvarila skupna partnerstva in sinergije, da bi tako dolgoročno izkoristila svoje vire, ohrabrila lokalne in regionalne proizvajalce in spodbudila svoja gospodarstva, kar je temeljni pogoj za kakovost življenja na podeželju ter uravnotežen razvoj podeželja in mest; ker se teh oznak odličnosti ne sme mešati z označbami kakovosti (zaščitena označba porekla (ZOP), zaščitena geografska označba (ZGO) in zajamčena tradicionalna posebnost), ki se podeljujejo živilom, s katerimi pa so v celoti združljive in jih celo popolnoma dopolnjujejo; ker bi morale te oznake prispevati k spodbujanju takih shem v Evropski uniji in izven nje ter izboljšati konkurenčnost podeželskih gospodarstev in obenem ustvarjati zaposlitvene možnosti;

| M. | ker je sistem zaščitenih označb porekla (ZOP) in zaščitenih geografskih označb (ZGO) učinkovit sistem, ki v veliki meri pripomore k razvoju podeželja in teritorialnemu razvoju, saj ustvarja in širi dodano vrednost prek kolektivnega delovanja proizvajalcev in vseh zainteresiranih strani in z načinom promocije zadevne regije na lokalnih, regionalnih in mednarodnih trgih; ker regionalno znamčenje nikakor ne sme nadomestiti sheme ZOP/ZGO ali je kakor koli ogroziti; |
| --- | --- |

M.

ker je sistem zaščitenih označb porekla (ZOP) in zaščitenih geografskih označb (ZGO) učinkovit sistem, ki v veliki meri pripomore k razvoju podeželja in teritorialnemu razvoju, saj ustvarja in širi dodano vrednost prek kolektivnega delovanja proizvajalcev in vseh zainteresiranih strani in z načinom promocije zadevne regije na lokalnih, regionalnih in mednarodnih trgih; ker regionalno znamčenje nikakor ne sme nadomestiti sheme ZOP/ZGO ali je kakor koli ogroziti;

| N. | ker bi z ukrepi za spodbujanje in podporo regionalnega in lokalnega medsebojnega delovanja primarnega in terciarnega sektorja lahko zagotovili trajnosten razvoj kmetijstva in turizma v Evropski uniji; |
| --- | --- |

N.

ker bi z ukrepi za spodbujanje in podporo regionalnega in lokalnega medsebojnega delovanja primarnega in terciarnega sektorja lahko zagotovili trajnosten razvoj kmetijstva in turizma v Evropski uniji;

| O. | ker je treba izoblikovati in uporabiti učinkovito tržno orodje za povečanje konkurenčnosti regionalnih proizvodov, spodbujanje lokalnih proizvajalcev in podporo razvoju regionalne identitete, ki se ne navezuje le na kmetijstvo, ampak vključuje tudi druga področja; |
| --- | --- |

O.

ker je treba izoblikovati in uporabiti učinkovito tržno orodje za povečanje konkurenčnosti regionalnih proizvodov, spodbujanje lokalnih proizvajalcev in podporo razvoju regionalne identitete, ki se ne navezuje le na kmetijstvo, ampak vključuje tudi druga področja;

| 1. | pozdravlja celovit pristop k teritorialnemu razvoju iz uredbe o skupnem strateškem okviru za evropske sklade; ugotavlja, da sta potrebna usklajevanje in skladnost med različnimi evropskimi skladi, da se zagotovi uravnotežen, trajnosten in usklajen teritorialni razvoj; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja celovit pristop k teritorialnemu razvoju iz uredbe o skupnem strateškem okviru za evropske sklade; ugotavlja, da sta potrebna usklajevanje in skladnost med različnimi evropskimi skladi, da se zagotovi uravnotežen, trajnosten in usklajen teritorialni razvoj;

| 2. | ugotavlja, da je teritorialni razvoj izrecno naveden kot eden od ciljev skupne kmetijske politike in dopolnjuje še druga cilja, in sicer prehransko varnost ter trajnostno upravljanje naravnih virov, pa tudi boj proti globalnemu segrevanju; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je teritorialni razvoj izrecno naveden kot eden od ciljev skupne kmetijske politike in dopolnjuje še druga cilja, in sicer prehransko varnost ter trajnostno upravljanje naravnih virov, pa tudi boj proti globalnemu segrevanju;

| 3. | poudarja, da imajo kmetijske regije večfunkcijsko vlogo, ki ne vključuje le razvoja kmetijstva, temveč tudi druge gospodarske in družbene dejavnosti, ki se navezujejo na lokalno krepitev zmogljivosti na področju spretnosti, znanja in izkušenj ter naložbe v natančno opredelitev in izkoristek vseh lokalnih prednosti ter dragocenih in skritih potencialov in virov; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da imajo kmetijske regije večfunkcijsko vlogo, ki ne vključuje le razvoja kmetijstva, temveč tudi druge gospodarske in družbene dejavnosti, ki se navezujejo na lokalno krepitev zmogljivosti na področju spretnosti, znanja in izkušenj ter naložbe v natančno opredelitev in izkoristek vseh lokalnih prednosti ter dragocenih in skritih potencialov in virov;

| 4. | pozdravlja koncept „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ in poziva države članice, naj ta koncept uresničijo ter odpravijo morebitne ovire med ministrstvi in drugimi upravnimi organi, ki sodelujejo pri upravljanju tega inovativnega pristopa; poudarja, da upravni postopki ne bi smeli biti zapleteni niti ne bi smeli pristojnim organom države članice povzročati dodatnih stroškov; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja koncept „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ in poziva države članice, naj ta koncept uresničijo ter odpravijo morebitne ovire med ministrstvi in drugimi upravnimi organi, ki sodelujejo pri upravljanju tega inovativnega pristopa; poudarja, da upravni postopki ne bi smeli biti zapleteni niti ne bi smeli pristojnim organom države članice povzročati dodatnih stroškov;

| 5. | poziva države članice in njihove regionalne organe, naj spodbujajo bolj dinamične oblike participativnega upravljanja kot načine za izvajanje skupnih projektov teritorialnega razvoja, s katerimi bi lahko zajeli vse gospodarske panoge, tudi turizem, v kmetijstvu pa živilske in neživilske panoge, kot so projekti regionalne oskrbne verige (kratke prodajne verige, prehranske verige, lokalne klavnice, projekti pridobivanja metana iz kmetijske biomase, zelena kemija, biomateriali itd.), kjer bo poseben poudarek na mikropodjetjih in novih podjetjih, podlaga pa bo postopno priznavanje identitete posameznega ozemlja, kot jih opredeljuje in jim daje vsebino njihova dediščina; ugotavlja, da taki načini upravljanja temeljijo na kompleksnih partnerstvih med akterji in organi, ki jih je treba medsebojno povezati na podlagi koncepta oznake teritorialne odličnosti; zato države članice poziva k izoblikovanju platforme za izmenjavo najboljših praks, pri čemer naj uporabijo orodja iz pristopa LEADER za programe razvoja podeželja; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice in njihove regionalne organe, naj spodbujajo bolj dinamične oblike participativnega upravljanja kot načine za izvajanje skupnih projektov teritorialnega razvoja, s katerimi bi lahko zajeli vse gospodarske panoge, tudi turizem, v kmetijstvu pa živilske in neživilske panoge, kot so projekti regionalne oskrbne verige (kratke prodajne verige, prehranske verige, lokalne klavnice, projekti pridobivanja metana iz kmetijske biomase, zelena kemija, biomateriali itd.), kjer bo poseben poudarek na mikropodjetjih in novih podjetjih, podlaga pa bo postopno priznavanje identitete posameznega ozemlja, kot jih opredeljuje in jim daje vsebino njihova dediščina; ugotavlja, da taki načini upravljanja temeljijo na kompleksnih partnerstvih med akterji in organi, ki jih je treba medsebojno povezati na podlagi koncepta oznake teritorialne odličnosti; zato države članice poziva k izoblikovanju platforme za izmenjavo najboljših praks, pri čemer naj uporabijo orodja iz pristopa LEADER za programe razvoja podeželja;

| 6. | poudarja, da bi lahko tesnejše sodelovanje med lokalnimi akterji pripomoglo h krepitvi podeželskih gospodarstev, še zlasti v najbolj ranljivih regijah, skupaj z gorskimi regijami, ter v bolj odmaknjenih regijah, kot so najbolj oddaljene regije; poudarja, da bi ozemlja lahko izkoristila boljšo organizacijo, da bi opredelili celoten potencial njihovih virov (tudi skritih virov) v interesu vseh akterjev, povezanih prek medsebojne odvisnosti in solidarnosti (na primer, akterji, vključeni v kmetijstvo, rokodelstvo in obrt, turizem, dediščino, skupaj z organizacijami proizvajalcev, združenji in trgovinskimi zbornicami itd); izpostavlja, da je namen tovrstnega strateškega usklajevanja akterjev pritegniti vire, tako da se vključijo in presežejo sektorske ali panožne logike in se opozori na uporabo teritorialnih pristopov, ki ustvarjajo nov dohodek na teritorialni ravni s pomočjo trženja sklopov dopolnjujočega se blaga in storitev, ki odražajo posebnosti posameznega ozemlja; v zvezi s tem zahteva, da se s takim teritorialnim upravljanjem odločno podprejo ustvarjanje, razvoj in izboljšanje promocije kmetijskih proizvodov in živil, vključenih v obstoječe sheme kakovosti, ki temeljijo na varstvu intelektualne lastnine, kot tudi promocija kakovostnih storitev (ki na evropski ravni ni uradno priznana), saj se promocija kmetijskih proizvodov in storitev vzajemno krepita ter vsi akterji s solidarnim ravnanjem zagotavljajo promocijo vsega blaga in storitev na lokalnem območju; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi lahko tesnejše sodelovanje med lokalnimi akterji pripomoglo h krepitvi podeželskih gospodarstev, še zlasti v najbolj ranljivih regijah, skupaj z gorskimi regijami, ter v bolj odmaknjenih regijah, kot so najbolj oddaljene regije; poudarja, da bi ozemlja lahko izkoristila boljšo organizacijo, da bi opredelili celoten potencial njihovih virov (tudi skritih virov) v interesu vseh akterjev, povezanih prek medsebojne odvisnosti in solidarnosti (na primer, akterji, vključeni v kmetijstvo, rokodelstvo in obrt, turizem, dediščino, skupaj z organizacijami proizvajalcev, združenji in trgovinskimi zbornicami itd); izpostavlja, da je namen tovrstnega strateškega usklajevanja akterjev pritegniti vire, tako da se vključijo in presežejo sektorske ali panožne logike in se opozori na uporabo teritorialnih pristopov, ki ustvarjajo nov dohodek na teritorialni ravni s pomočjo trženja sklopov dopolnjujočega se blaga in storitev, ki odražajo posebnosti posameznega ozemlja; v zvezi s tem zahteva, da se s takim teritorialnim upravljanjem odločno podprejo ustvarjanje, razvoj in izboljšanje promocije kmetijskih proizvodov in živil, vključenih v obstoječe sheme kakovosti, ki temeljijo na varstvu intelektualne lastnine, kot tudi promocija kakovostnih storitev (ki na evropski ravni ni uradno priznana), saj se promocija kmetijskih proizvodov in storitev vzajemno krepita ter vsi akterji s solidarnim ravnanjem zagotavljajo promocijo vsega blaga in storitev na lokalnem območju;

| 7. | ugotavlja, da je namen oznak teritorialne kakovosti sicer res spodbuditi proces ustvarjanja teritorialne vrednosti ter vanj vključiti proizvode in storitve z vidika identitete in družbene odgovornosti ter dopolniti obstoječe sheme kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, ki temeljijo na poreklu, in sicer z izoblikovanjem poenotene celote in ustvarjanjem sinergij s temi shemami, vendar gre tovrstno znamčenje še nekoliko dlje, saj se uporablja tudi na splošno za vse proizvode, blago in storitve na posameznem ozemlju in za model upravljanja, ki ga uporabljajo podjetja, institucije in lokalni akterji na tem ozemlju; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je namen oznak teritorialne kakovosti sicer res spodbuditi proces ustvarjanja teritorialne vrednosti ter vanj vključiti proizvode in storitve z vidika identitete in družbene odgovornosti ter dopolniti obstoječe sheme kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, ki temeljijo na poreklu, in sicer z izoblikovanjem poenotene celote in ustvarjanjem sinergij s temi shemami, vendar gre tovrstno znamčenje še nekoliko dlje, saj se uporablja tudi na splošno za vse proizvode, blago in storitve na posameznem ozemlju in za model upravljanja, ki ga uporabljajo podjetja, institucije in lokalni akterji na tem ozemlju;

| 8. | poudarja, da je treba za omogočanje konkurenčnosti spodbujati oblike povezovanja med različnimi regijami in medsektorska partnerstva; priznava vlogo predstavniških organizacij, kot so združenja na regionalni, nacionalni in evropski ravni, ki skrbijo za promocijo regionalnih oznak ter povečujejo in krepijo vse večjo prepoznavnost regije; poziva, naj se pobude za regionalno znamčenje bolj upoštevajo kot možnost za skupno temo v okviru evropskega teritorialnega sodelovanja in evropskih finančnih pobud in kot orodje, ki predstavlja naložbo v dolgoročno vitalnost v konkurenčnosti regije; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba za omogočanje konkurenčnosti spodbujati oblike povezovanja med različnimi regijami in medsektorska partnerstva; priznava vlogo predstavniških organizacij, kot so združenja na regionalni, nacionalni in evropski ravni, ki skrbijo za promocijo regionalnih oznak ter povečujejo in krepijo vse večjo prepoznavnost regije; poziva, naj se pobude za regionalno znamčenje bolj upoštevajo kot možnost za skupno temo v okviru evropskega teritorialnega sodelovanja in evropskih finančnih pobud in kot orodje, ki predstavlja naložbo v dolgoročno vitalnost v konkurenčnosti regije;

| 9. | meni, da morajo oznake regionalne kakovosti prispevati k ohranjanju podobe Evrope kot kakovostne turistične destinacije, ki temelji na raznolikih področjih regionalnega turizma, kot so kmečki in podeželski turizem, ekološki in kulinarični turizem, pa tudi na industrijski, zgodovinski, naravni in kulturni dediščini, ter vključevati tudi kolesarske poti v kombinaciji z javnim prevozom; poudarja, da trenutno ne obstaja evropska oznaka za storitve, povezana z določenim območjem, ki bi potrošnikom omogočila, da prepoznajo kakovosten turističen proizvod; s tem v zvezi priporoča prispevek k uvedbi kakovostne dinamike v sektor turizma, predvsem za podeželski turizem in mala podjetja; meni, da lahko to pripomore k oblikovanju alternative tradicionalnim sektorjem, kot sta kmetijstvo in živinoreja; meni, da mora vsaka znamka kakovosti, ki je povezana z določenim območjem, ustrezati sklopu specifikacij, ki zagotavljajo kakovost, da je treba pri njej upoštevati obstoječe oznake in na njih graditi, kot so označbe za živilske proizvode, hkrati pa ne sme povzročati zmede glede kmetijskih proizvodov z oznako kakovosti Evropske unije; |
| --- | --- |

9.

meni, da morajo oznake regionalne kakovosti prispevati k ohranjanju podobe Evrope kot kakovostne turistične destinacije, ki temelji na raznolikih področjih regionalnega turizma, kot so kmečki in podeželski turizem, ekološki in kulinarični turizem, pa tudi na industrijski, zgodovinski, naravni in kulturni dediščini, ter vključevati tudi kolesarske poti v kombinaciji z javnim prevozom; poudarja, da trenutno ne obstaja evropska oznaka za storitve, povezana z določenim območjem, ki bi potrošnikom omogočila, da prepoznajo kakovosten turističen proizvod; s tem v zvezi priporoča prispevek k uvedbi kakovostne dinamike v sektor turizma, predvsem za podeželski turizem in mala podjetja; meni, da lahko to pripomore k oblikovanju alternative tradicionalnim sektorjem, kot sta kmetijstvo in živinoreja; meni, da mora vsaka znamka kakovosti, ki je povezana z določenim območjem, ustrezati sklopu specifikacij, ki zagotavljajo kakovost, da je treba pri njej upoštevati obstoječe oznake in na njih graditi, kot so označbe za živilske proizvode, hkrati pa ne sme povzročati zmede glede kmetijskih proizvodov z oznako kakovosti Evropske unije;

| 10. | meni, da pobude, kot je omrežje EDEN (Evropska območja odličnosti), povečujejo konkurenčnost, prispevajo k razvoju trajnostnega in kakovostnega turizma v regiji na podlagi potenciala mikro- in malih podjetij ter spodbujajo sodelovanje lokalnih institucij, sklepanje partnerstev in diverzifikacijo udeležencev pri ustvarjanju oznake regionalne kakovosti; poziva Komisijo, naj vključi različne oblike turizma, ki vključujejo podeželske dejavnosti, v ustrezne ukrepe in programe, kot so pobuda EDEN (Evropska območja odličnosti), program Calypso itd.; poudarja, da je treba podeželske turistične dejavnosti podpirati s pomočjo ciljno usmerjenih ukrepov in programov; |
| --- | --- |

10.

meni, da pobude, kot je omrežje EDEN (Evropska območja odličnosti), povečujejo konkurenčnost, prispevajo k razvoju trajnostnega in kakovostnega turizma v regiji na podlagi potenciala mikro- in malih podjetij ter spodbujajo sodelovanje lokalnih institucij, sklepanje partnerstev in diverzifikacijo udeležencev pri ustvarjanju oznake regionalne kakovosti; poziva Komisijo, naj vključi različne oblike turizma, ki vključujejo podeželske dejavnosti, v ustrezne ukrepe in programe, kot so pobuda EDEN (Evropska območja odličnosti), program Calypso itd.; poudarja, da je treba podeželske turistične dejavnosti podpirati s pomočjo ciljno usmerjenih ukrepov in programov;

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj v prihodnjih programih razvoja podeželja določijo ustrezne ukrepe in zadostna sredstva za spodbujanje dobrega upravljanja in trajnostnih oblik teritorialnega upravljanja, tako da se uporabijo in okrepijo ukrepi, ki temeljijo na kolektivnem delovanju: ukrepi za sodelovanje (tudi za sisteme trajnostne proizvodnje), usklajevanje, izmenjave, omrežja, usposabljanje, skupine proizvajalcev, promocija, obveščanje in naložbe, določeni v novih uredbah o razvoju podeželja; poziva lokalne akcijske skupine na podlagi programa Leader+, naj zagotovijo potrebno podporo za vzpostavitev omrežij za sodelovanje, ki bodo povezovala lokalne in regionalne proizvajalce, ponudnike storitev ter kulturne ustanove, kot so univerze, knjižnice in raziskovalna središča, da bi tako omogočili vključitev kulturnih in zgodovinskih vidikov ozemelj v regionalne oznake ter s tem vzpostavili trajne vezi med usposabljanjem, raziskavami in proizvodnjo, kar hkrati pomeni ustvarjanje trajnostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo in države članice, naj v prihodnjih programih razvoja podeželja določijo ustrezne ukrepe in zadostna sredstva za spodbujanje dobrega upravljanja in trajnostnih oblik teritorialnega upravljanja, tako da se uporabijo in okrepijo ukrepi, ki temeljijo na kolektivnem delovanju: ukrepi za sodelovanje (tudi za sisteme trajnostne proizvodnje), usklajevanje, izmenjave, omrežja, usposabljanje, skupine proizvajalcev, promocija, obveščanje in naložbe, določeni v novih uredbah o razvoju podeželja; poziva lokalne akcijske skupine na podlagi programa Leader+, naj zagotovijo potrebno podporo za vzpostavitev omrežij za sodelovanje, ki bodo povezovala lokalne in regionalne proizvajalce, ponudnike storitev ter kulturne ustanove, kot so univerze, knjižnice in raziskovalna središča, da bi tako omogočili vključitev kulturnih in zgodovinskih vidikov ozemelj v regionalne oznake ter s tem vzpostavili trajne vezi med usposabljanjem, raziskavami in proizvodnjo, kar hkrati pomeni ustvarjanje trajnostnih delovnih mest;

| 12. | meni, da bi morali ti programi vključevati številne sektorje, čeprav mora najpomembnejše ostati kmetijstvo, in da bi jih morali ocenjevati organi upravljanja, pristojni za razvojne načrte; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi morali ti programi vključevati številne sektorje, čeprav mora najpomembnejše ostati kmetijstvo, in da bi jih morali ocenjevati organi upravljanja, pristojni za razvojne načrte;

| 13. | poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja držav članic pri priznavanju in spodbujanju novih oblik sodelovanja na podeželju na podlagi oznak teritorialne odličnosti, in sicer s pomočjo orodij, ki jih prinaša reforma SKP, kot so pobuda Unije LEADER, orodja za tehnično pomoč in povezovanje v mreže, evropsko partnerstvo za inovacije (EPI), evropska mreža za razvoj podeželja ter vsa druga orodja in sredstva, ki bi lahko bila potrebna; te nove oblike evropskega teritorialnega sodelovanja temeljijo na objektivni oceni regionalnih sinergij, pri čemer se upoštevajo socialne, ekonomske in okoljske razsežnosti, trajnost, raznolikost ekonomskih in socialnih akterjev (tudi iz sektorja turizma), vključenih v promoviranje regionalne identitete, ter vse posebno blago in storitve, ki jih je mogoče razviti na posameznem ozemlju, da bi tako ustvarili in ohranili dodano vrednost; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja držav članic pri priznavanju in spodbujanju novih oblik sodelovanja na podeželju na podlagi oznak teritorialne odličnosti, in sicer s pomočjo orodij, ki jih prinaša reforma SKP, kot so pobuda Unije LEADER, orodja za tehnično pomoč in povezovanje v mreže, evropsko partnerstvo za inovacije (EPI), evropska mreža za razvoj podeželja ter vsa druga orodja in sredstva, ki bi lahko bila potrebna; te nove oblike evropskega teritorialnega sodelovanja temeljijo na objektivni oceni regionalnih sinergij, pri čemer se upoštevajo socialne, ekonomske in okoljske razsežnosti, trajnost, raznolikost ekonomskih in socialnih akterjev (tudi iz sektorja turizma), vključenih v promoviranje regionalne identitete, ter vse posebno blago in storitve, ki jih je mogoče razviti na posameznem ozemlju, da bi tako ustvarili in ohranili dodano vrednost;

| 14. | meni, da bi morale imeti države v okviru novih oblik teritorialnega sodelovanja možnost, da uporabijo vse ukrepe za razvoj podeželja, povezane s politiko kakovosti za živila, da bi tako zlasti razvili prodajo na lokalnih trgih in v kratkih prodajnih verigah, izboljšali trajnost ter poznavanje načinov proizvodnje, pri tem pa v celoti spoštujejo predpise EU ter ne vplivajo na obstoječe sheme Unije za kakovost, jih ogrožajo ali slabijo, kot so zaščitena označba porekla (ZOP), zaščitena geografska označba (ZGO) in zajamčena tradicionalna posebnost; meni, da bi morale biti v kmetijsko-živilskem sektorju oznake teritorialne odličnosti omejene na promoviranje že obstoječih shem kakovosti za zaščiteno označbo porekla (ZOP), zaščiteno geografsko označbo (ZGO) in zajamčeno tradicionalno posebnost ali na podporo pri oblikovanju novih tovrstnih shem; poziva Komisijo, naj glede na širjenje številnih oznak in regionalnega znamčenja za živila v Evropi pripravi seznam oznak z regionalnimi posebnostmi, da bi tako preprečili morebitne negativne učinke na sheme kakovosti; meni, da bi bilo treba koncept regionalnega znamčenja jasno opredeliti, pri čemer bi bilo treba upoštevati pozitivno izkušnjo z obstoječimi oznakami kakovosti (zaščitenimi označbami porekla, kontroliranimi označbami porekla in zaščitenimi geografskimi označbami), ter da bi bilo treba izoblikovati usklajene strategije, da bi tako s skupnim pristopom na podlagi okvira, določenega na ravni EU, preprečili podvajanje in prekrivanje; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi morale imeti države v okviru novih oblik teritorialnega sodelovanja možnost, da uporabijo vse ukrepe za razvoj podeželja, povezane s politiko kakovosti za živila, da bi tako zlasti razvili prodajo na lokalnih trgih in v kratkih prodajnih verigah, izboljšali trajnost ter poznavanje načinov proizvodnje, pri tem pa v celoti spoštujejo predpise EU ter ne vplivajo na obstoječe sheme Unije za kakovost, jih ogrožajo ali slabijo, kot so zaščitena označba porekla (ZOP), zaščitena geografska označba (ZGO) in zajamčena tradicionalna posebnost; meni, da bi morale biti v kmetijsko-živilskem sektorju oznake teritorialne odličnosti omejene na promoviranje že obstoječih shem kakovosti za zaščiteno označbo porekla (ZOP), zaščiteno geografsko označbo (ZGO) in zajamčeno tradicionalno posebnost ali na podporo pri oblikovanju novih tovrstnih shem; poziva Komisijo, naj glede na širjenje številnih oznak in regionalnega znamčenja za živila v Evropi pripravi seznam oznak z regionalnimi posebnostmi, da bi tako preprečili morebitne negativne učinke na sheme kakovosti; meni, da bi bilo treba koncept regionalnega znamčenja jasno opredeliti, pri čemer bi bilo treba upoštevati pozitivno izkušnjo z obstoječimi oznakami kakovosti (zaščitenimi označbami porekla, kontroliranimi označbami porekla in zaščitenimi geografskimi označbami), ter da bi bilo treba izoblikovati usklajene strategije, da bi tako s skupnim pristopom na podlagi okvira, določenega na ravni EU, preprečili podvajanje in prekrivanje;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 487.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

---

Sreda, 15. januar 2014

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/75 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/75

---

P7_TA(2014)0022

Prihodnost odnosov EU-ASEAN

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o prihodnosti odnosov EU-ASEAN (2013/2148(INI))

(2016/C 482/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osrednjega pravnega okvira za odnose z združenjem ASEAN, namreč sporazuma o sodelovanju med EGS in združenjem ASEAN, podpisanega marca 1980 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osrednjega pravnega okvira za odnose z združenjem ASEAN, namreč sporazuma o sodelovanju med EGS in združenjem ASEAN, podpisanega marca 1980 (1),

| — | ob upoštevanju potekajočih pogajanj o sedmih sporazumih o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in državami članicami združenja ASEAN, namreč Brunejem, Indonezijo, Malezijo, Filipini, Singapurjem, Tajsko in Vietnamom, oziroma sklenitve teh sporazumov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju potekajočih pogajanj o sedmih sporazumih o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in državami članicami združenja ASEAN, namreč Brunejem, Indonezijo, Malezijo, Filipini, Singapurjem, Tajsko in Vietnamom, oziroma sklenitve teh sporazumov,

| — | ob upoštevanju pogajanj o prostotrgovinskih sporazumih z Malezijo, Tajsko in Vietnamom ter o sklenitvi prostotrgovinskega sporazuma med EU in Singapurjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajanj o prostotrgovinskih sporazumih z Malezijo, Tajsko in Vietnamom ter o sklenitvi prostotrgovinskega sporazuma med EU in Singapurjem,

| — | ob upoštevanju strategije EU za novo partnerstvo z jugovzhodno Azijo iz julija 2003 (COM(2003)0399), ki predvideva poglobitev regionalnih trgovinskih in naložbenih odnosov z združenjem ASEAN ter dialog na določenih političnih področjih kot osrednje prednostne naloge, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za novo partnerstvo z jugovzhodno Azijo iz julija 2003 (COM(2003)0399), ki predvideva poglobitev regionalnih trgovinskih in naložbenih odnosov z združenjem ASEAN ter dialog na določenih političnih področjih kot osrednje prednostne naloge,

| — | ob upoštevanju sedmega parlamentarnega partnerstva med Azijo in Evropo (ASEP) ter 22. vrha ASEAN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedmega parlamentarnega partnerstva med Azijo in Evropo (ASEP) ter 22. vrha ASEAN,

| — | ob upoštevanju nürnberške deklaracije o poglobljenem partnerstvu med EU in združenjem ASEAN iz marca 2007 ter akcijskega načrta iz novembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nürnberške deklaracije o poglobljenem partnerstvu med EU in združenjem ASEAN iz marca 2007 ter akcijskega načrta iz novembra 2007,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta iz Bandar Seri Begavana za okrepitev poglobljenega partnerstva ASEAN-EU (2013–2017), sprejetega v Bruneju 27. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta iz Bandar Seri Begavana za okrepitev poglobljenega partnerstva ASEAN-EU (2013–2017), sprejetega v Bruneju 27. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju pristopa Evropske unije k pogodbi o prijateljstvu in sodelovanju v jugovzhodni Aziji 12. julija 2012 v Pnom Penu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pristopa Evropske unije k pogodbi o prijateljstvu in sodelovanju v jugovzhodni Aziji 12. julija 2012 v Pnom Penu (2),

| — | ob upoštevanju 9. azijsko-evropskega vrha (ASEM) v Vientianu v Laosu novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 9. azijsko-evropskega vrha (ASEM) v Vientianu v Laosu novembra 2012,

| — | ob upoštevanju Azijsko-evropske fundacije (ASEF), ustanovljene februarja 1997 kot forum za nevladni dialog, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Azijsko-evropske fundacije (ASEF), ustanovljene februarja 1997 kot forum za nevladni dialog,

| — | ob upoštevanju programa ASEAN-EU za podporo regionalnemu povezovanju (APRIS), programa ASEAN za podporo regionalnemu povezovanju (ARISE) ter regionalnega instrumenta za dialog EU-ASEAN (READI) za usklajevanje politik in predpisov v sektorjih, ki niso povezani s trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa ASEAN-EU za podporo regionalnemu povezovanju (APRIS), programa ASEAN za podporo regionalnemu povezovanju (ARISE) ter regionalnega instrumenta za dialog EU-ASEAN (READI) za usklajevanje politik in predpisov v sektorjih, ki niso povezani s trgovino,

| — | ob upoštevanju skupne izjave EU in ZDA o azijsko-pacifiški regiji z dne 12. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave EU in ZDA o azijsko-pacifiški regiji z dne 12. julija 2012,

| — | ob upoštevanju ustanovitve Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) 8. avgusta 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovitve Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) 8. avgusta 1967,

| — | ob upoštevanju načrta gospodarske skupnosti ASEAN, dogovorjenega leta 2007, in listine združenja ASEAN, sprejete leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta gospodarske skupnosti ASEAN, dogovorjenega leta 2007, in listine združenja ASEAN, sprejete leta 2008,

| — | ob upoštevanju prve deklaracije združenja ASEAN o človekovih pravicah z dne 18. novembra 2012, ustanovitve Medvladne komisije ASEAN za človekove pravice (AICHR) ter prvega dialoga med AICHR in prvim posebnim predstavnikom EU za človekove pravice Stavrosom Lambrinidisom 8. maja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prve deklaracije združenja ASEAN o človekovih pravicah z dne 18. novembra 2012, ustanovitve Medvladne komisije ASEAN za človekove pravice (AICHR) ter prvega dialoga med AICHR in prvim posebnim predstavnikom EU za človekove pravice Stavrosom Lambrinidisom 8. maja 2013,

| — | ob upoštevanju 14. vrha združenja ASEAN leta 2009 in načrta za gospodarsko skupnost ASEAN z enotnim trgom, varnostno-politično skupnost ASEAN in družbeno-kulturno skupnost ASEAN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 14. vrha združenja ASEAN leta 2009 in načrta za gospodarsko skupnost ASEAN z enotnim trgom, varnostno-politično skupnost ASEAN in družbeno-kulturno skupnost ASEAN,

| — | ob upoštevanju 22. vrha ASEAN v Bruneju 24. in 25. aprila 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 22. vrha ASEAN v Bruneju 24. in 25. aprila 2013,

| — | ob upoštevanju 7. vzhodnoazijskega vrha v Pnom Penu 20. novembra 2012, na katerem so se sešli voditelji 17 držav v združenju ASEAN, Kitajske, Japonske in Južne Koreje (ASEAN+3), Indije, Avstralije in Nove Zelandije (ASEAN+6) ter Združenih držav Amerike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 7. vzhodnoazijskega vrha v Pnom Penu 20. novembra 2012, na katerem so se sešli voditelji 17 držav v združenju ASEAN, Kitajske, Japonske in Južne Koreje (ASEAN+3), Indije, Avstralije in Nove Zelandije (ASEAN+6) ter Združenih držav Amerike,

| — | ob upoštevanju sporazuma ASEAN o upravljanju nesreč in odzivanju v nujnih primerih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma ASEAN o upravljanju nesreč in odzivanju v nujnih primerih,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z osmega srečanja ministrov združenja ASEAN za socialno skrbstvo in razvoj, ki je bila sprejeta 6. septembra 2013 v Pnom Penu v okviru priprav na vrhovno srečanje tega združenja, ki bo predvidoma potekalo oktobra 2013, in navedbe iz te izjave, da je dostop do storitev socialnega skrbstva ena od osnovnih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z osmega srečanja ministrov združenja ASEAN za socialno skrbstvo in razvoj, ki je bila sprejeta 6. septembra 2013 v Pnom Penu v okviru priprav na vrhovno srečanje tega združenja, ki bo predvidoma potekalo oktobra 2013, in navedbe iz te izjave, da je dostop do storitev socialnega skrbstva ena od osnovnih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju svojih nedavnih resolucij o združenju ASEAN, zlasti resolucije z dne 11. septembra 2013 o pogajanjih za sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Malezijo (3), resolucije z dne 13. junija 2013 o položaju muslimanov Rohingja (4), resolucije z dne 11. junija 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja (5), resolucije z dne 18. aprila 2013 o Vietnamu, zlasti svobodi izražanja (6) in resolucije z dne 7. februarja 2013 o Laosu: primer Sombatha Somphona (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih nedavnih resolucij o združenju ASEAN, zlasti resolucije z dne 11. septembra 2013 o pogajanjih za sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Malezijo (3), resolucije z dne 13. junija 2013 o položaju muslimanov Rohingja (4), resolucije z dne 11. junija 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja (5), resolucije z dne 18. aprila 2013 o Vietnamu, zlasti svobodi izražanja (6) in resolucije z dne 7. februarja 2013 o Laosu: primer Sombatha Somphona (7),

| — | ob upoštevanju svojih nedavnih resolucij o državah članicah združenja ASEAN, zlasti resolucije z dne 17. februarja 2011 o mejnih spopadih med Tajsko in Kambodžo (8), resolucije z dne 7. julija 2011 o Indoneziji in napadih na manjšine (9), resolucije z dne 25. novembra 2010 o Burmi – izvedba volitev in izpustitev vodje opozicije Aung San Suu Kyi (10), resolucije z dne 20. maja 2010 o razmerah v Burmi (Mjanmaru) (11), resolucije z dne 20. maja 2010 o razmerah na Tajskem (12), resolucije z dne 26. novembra 2009 o razmerah v Laosu in Vietnamu (13) ter resolucije z dne 5. februarja 2009 o položaju burmanskih beguncev na Tajskem (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih nedavnih resolucij o državah članicah združenja ASEAN, zlasti resolucije z dne 17. februarja 2011 o mejnih spopadih med Tajsko in Kambodžo (8), resolucije z dne 7. julija 2011 o Indoneziji in napadih na manjšine (9), resolucije z dne 25. novembra 2010 o Burmi – izvedba volitev in izpustitev vodje opozicije Aung San Suu Kyi (10), resolucije z dne 20. maja 2010 o razmerah v Burmi (Mjanmaru) (11), resolucije z dne 20. maja 2010 o razmerah na Tajskem (12), resolucije z dne 26. novembra 2009 o razmerah v Laosu in Vietnamu (13) ter resolucije z dne 5. februarja 2009 o položaju burmanskih beguncev na Tajskem (14),

| — | ob upoštevanju vodilnih načel o podjetništvu in človekovih pravicah: izvajanje okvira Združenih narodov „varovanje, spoštovanje in pomoč“, ki jih je sprejel Svet Združenih narodov za človekove pravice 16. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel o podjetništvu in človekovih pravicah: izvajanje okvira Združenih narodov „varovanje, spoštovanje in pomoč“, ki jih je sprejel Svet Združenih narodov za človekove pravice 16. junija 2011,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7-0441/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7-0441/2013),

| A. | ker je združenje ASEAN sedaj ena izmed najpomembnejših regionalnih organizacij v vzponu na svetu, tako glede gospodarskega razvoja kot geopolitične dinamike; |
| --- | --- |

A.

ker je združenje ASEAN sedaj ena izmed najpomembnejših regionalnih organizacij v vzponu na svetu, tako glede gospodarskega razvoja kot geopolitične dinamike;

| B. | ker listina združenja ASEAN, podpisana novembra 2007, za to združenje vzpostavlja status pravne osebe ter pravni in institucionalni okvir, pri čemer med drugim ustanavlja odbor stalnih predstavnikov, ki naj bi podpirali in usklajevali delo združenja ASEAN; |
| --- | --- |

B.

ker listina združenja ASEAN, podpisana novembra 2007, za to združenje vzpostavlja status pravne osebe ter pravni in institucionalni okvir, pri čemer med drugim ustanavlja odbor stalnih predstavnikov, ki naj bi podpirali in usklajevali delo združenja ASEAN;

| C. | ker naj bi gospodarska skupnost ASEAN do leta 2015 vzpostavila notranji trg za 600 milijonov ljudi, ki bo zaradi konkurenčnih gospodarskih akterjev in hitro rastočega notranjega povpraševanja primerljiv z drugimi velikimi svetovnimi trgi, kot so EU, Združene države, Kitajska, Japonska in Indija, ter bo zato močna gospodarska partnerica na regionalnem in mednarodnem trgu; ker se bodo nekatere države članice ASEAN v tem procesu soočale z izzivi v smislu konkurenčnosti, socialne stabilnosti in krepitve ter razvoja socialnih elementov procesa povezovanja; |
| --- | --- |

C.

ker naj bi gospodarska skupnost ASEAN do leta 2015 vzpostavila notranji trg za 600 milijonov ljudi, ki bo zaradi konkurenčnih gospodarskih akterjev in hitro rastočega notranjega povpraševanja primerljiv z drugimi velikimi svetovnimi trgi, kot so EU, Združene države, Kitajska, Japonska in Indija, ter bo zato močna gospodarska partnerica na regionalnem in mednarodnem trgu; ker se bodo nekatere države članice ASEAN v tem procesu soočale z izzivi v smislu konkurenčnosti, socialne stabilnosti in krepitve ter razvoja socialnih elementov procesa povezovanja;

| D. | ker so prizadevanja držav članic združenja ASEAN za gospodarsko prestrukturiranje po azijski finančni krizi leta 1997 prispevala k temu, da so te države bolj odporne na trenutno svetovno gospodarsko krizo; |
| --- | --- |

D.

ker so prizadevanja držav članic združenja ASEAN za gospodarsko prestrukturiranje po azijski finančni krizi leta 1997 prispevala k temu, da so te države bolj odporne na trenutno svetovno gospodarsko krizo;

| E. | ker je bil leta 1993 ustanovljen regionalni forum združenja ASEAN, ki naj bi gojil dialog in posvetovanje o političnih in varnostnih vprašanjih ter prispeval h krepitvi zaupanja in preventivni diplomaciji v azijsko-pacifiški regiji; |
| --- | --- |

E.

ker je bil leta 1993 ustanovljen regionalni forum združenja ASEAN, ki naj bi gojil dialog in posvetovanje o političnih in varnostnih vprašanjih ter prispeval h krepitvi zaupanja in preventivni diplomaciji v azijsko-pacifiški regiji;

| F. | ker je zadnji vrh združenja ASEAN pozval k denuklearizaciji Korejskega polotoka, države, ki imajo jedrsko orožje, pa pozval, naj pristopijo k protokolu pogodbe o jugovzhodni Aziji brez jedrskega orožja; ker se je na vrhu razpravljajo tudi o možnem prihodnjem sodelovanju Vzhodnega Timorja pri združenju ASEAN; |
| --- | --- |

F.

ker je zadnji vrh združenja ASEAN pozval k denuklearizaciji Korejskega polotoka, države, ki imajo jedrsko orožje, pa pozval, naj pristopijo k protokolu pogodbe o jugovzhodni Aziji brez jedrskega orožja; ker se je na vrhu razpravljajo tudi o možnem prihodnjem sodelovanju Vzhodnega Timorja pri združenju ASEAN;

| G. | ker Kitajska utrjuje gospodarske vezi z jugovzhodno Azijo; vendar so nekatere članice združenja ASEAN okrepile sodelovanje z Združenimi državami na področju pomorske varnosti; ker Rusija obravnava Azijo kot pomembno udeleženko v svoji mednarodni strategiji; ker imajo države ASEAN še vedno pomembno vlogo pri ohranjanju miru in stabilnosti v regiji; ker imata EU in ASEAN skupno skrb glede nerešenih ozemeljskih sporov na Južnokitajskem morju in imata pomemben interes za ohranjanje miru, stabilnosti, spoštovanja mednarodne zakonodaje in zlasti Listine OZN ter pomorskega prava Združenih narodov iz leta 1982; podpira načela v šestih točkah o Južnokitajskem morju iz julija 2012 in smernice za izvajanje izjave o ravnanju strank v Južnokitajskem morju iz leta 2011, s čimer spodbuja poravnavo sporov z miroljubnimi sredstvi, |
| --- | --- |

G.

ker Kitajska utrjuje gospodarske vezi z jugovzhodno Azijo; vendar so nekatere članice združenja ASEAN okrepile sodelovanje z Združenimi državami na področju pomorske varnosti; ker Rusija obravnava Azijo kot pomembno udeleženko v svoji mednarodni strategiji; ker imajo države ASEAN še vedno pomembno vlogo pri ohranjanju miru in stabilnosti v regiji; ker imata EU in ASEAN skupno skrb glede nerešenih ozemeljskih sporov na Južnokitajskem morju in imata pomemben interes za ohranjanje miru, stabilnosti, spoštovanja mednarodne zakonodaje in zlasti Listine OZN ter pomorskega prava Združenih narodov iz leta 1982; podpira načela v šestih točkah o Južnokitajskem morju iz julija 2012 in smernice za izvajanje izjave o ravnanju strank v Južnokitajskem morju iz leta 2011, s čimer spodbuja poravnavo sporov z miroljubnimi sredstvi,

| H. | ker deklaracija ASEAN o človekovih pravicah ohranja avtonomijo posameznih držav za ustvarjanje lastnih pravnih instrumentov za varstvo človekovih pravic, obenem pa vzpostavlja splošen skupni okvir za njihovo varstvo v regiji; |
| --- | --- |

H.

ker deklaracija ASEAN o človekovih pravicah ohranja avtonomijo posameznih držav za ustvarjanje lastnih pravnih instrumentov za varstvo človekovih pravic, obenem pa vzpostavlja splošen skupni okvir za njihovo varstvo v regiji;

| I. | ker je 8. novembra 2013 tajfun Hajan razdejal Filipine, uničil celotna mesta, zaradi česar je še vedno neznano število ljudi — verjetno na tisoče — umrlo, na milijone ljudi pa ostalo brez doma; ker bi ta vihar, ki je najmočnejši zabeleženi vihar na kopnem, lahko bil dokaz hude nevarnosti čedalje pogostejših ekstremnih vremenskih razmer; |
| --- | --- |

I.

ker je 8. novembra 2013 tajfun Hajan razdejal Filipine, uničil celotna mesta, zaradi česar je še vedno neznano število ljudi — verjetno na tisoče — umrlo, na milijone ljudi pa ostalo brez doma; ker bi ta vihar, ki je najmočnejši zabeleženi vihar na kopnem, lahko bil dokaz hude nevarnosti čedalje pogostejših ekstremnih vremenskih razmer;

| J. | ker imajo visoke stopnje onesnaženosti, ki jih povzroča dim zaradi velikih gozdnih požarov v regiji, resne okoljske posledice in bi lahko ogrozile tradicionalno pojmovanje varnosti; |
| --- | --- |

J.

ker imajo visoke stopnje onesnaženosti, ki jih povzroča dim zaradi velikih gozdnih požarov v regiji, resne okoljske posledice in bi lahko ogrozile tradicionalno pojmovanje varnosti;

| K. | ker imata EU in ASEAN skupni politični cilj, spodbujati blaginjo, sodelovanje in mir v svojih regijah in po vsem svetu; |
| --- | --- |

K.

ker imata EU in ASEAN skupni politični cilj, spodbujati blaginjo, sodelovanje in mir v svojih regijah in po vsem svetu;

| L. | ker naj bi bil akcijski načrt EU in združenja ASEAN, sprejet leta 2012 v Bandar Seri Begavanu, bolj strateško osredotočen na sodelovanje v treh stebrih združenja ASEAN ter na kulturno in razvojno sodelovanje in ker predvideva redna srečanja na ministrski ravni in ravni višjih uradnikov; |
| --- | --- |

L.

ker naj bi bil akcijski načrt EU in združenja ASEAN, sprejet leta 2012 v Bandar Seri Begavanu, bolj strateško osredotočen na sodelovanje v treh stebrih združenja ASEAN ter na kulturno in razvojno sodelovanje in ker predvideva redna srečanja na ministrski ravni in ravni višjih uradnikov;

| M. | ker je glede na tekoča pogajanja o prostotrgovinskih sporazumih med EU in Malezijo, Tajsko in Vietnamom, glede na sklenitev prostotrgovinskega sporazuma med EU in Singapurjem ter glede na dolgoročni cilj medregionalnega prostotrgovinskega sporazuma še bolj nujno razviti celovitejši politični okvir s partnericami ASEAN; |
| --- | --- |

M.

ker je glede na tekoča pogajanja o prostotrgovinskih sporazumih med EU in Malezijo, Tajsko in Vietnamom, glede na sklenitev prostotrgovinskega sporazuma med EU in Singapurjem ter glede na dolgoročni cilj medregionalnega prostotrgovinskega sporazuma še bolj nujno razviti celovitejši politični okvir s partnericami ASEAN;

| 1. | meni, da lahko združenje ASEAN kot osrednji regionalni in svetovni gospodarski udeleženec odigra pomembno vlogo v prizadevanjih za mirno in večstransko svetovno ureditev; želi, da bi se institucionalne, ekonomske in politične zmogljivosti združenja ASEAN še nadalje razvijale; |
| --- | --- |

1.

meni, da lahko združenje ASEAN kot osrednji regionalni in svetovni gospodarski udeleženec odigra pomembno vlogo v prizadevanjih za mirno in večstransko svetovno ureditev; želi, da bi se institucionalne, ekonomske in politične zmogljivosti združenja ASEAN še nadalje razvijale;

| 2. | odločno spodbuja združenje ASEAN, naj nadaljuje po poti političnega in gospodarskega povezovanja, zlasti v skladu s svojim velikopoteznim načrtom za gospodarsko skupnost do leta 2015, ki bo med drugim obsegala liberalizacijo notranjega trga delovne sile, kar bi zelo koristilo vsem udeleženim državam; |
| --- | --- |

2.

odločno spodbuja združenje ASEAN, naj nadaljuje po poti političnega in gospodarskega povezovanja, zlasti v skladu s svojim velikopoteznim načrtom za gospodarsko skupnost do leta 2015, ki bo med drugim obsegala liberalizacijo notranjega trga delovne sile, kar bi zelo koristilo vsem udeleženim državam;

| 3. | čestita vodjem ASEAN za pomemben napredek pri regionalnem procesu povezovanja, predvsem glede prihodnje vzpostavitve gospodarske skupnosti ASEAN; meni, da mora ta pozitiven razvoj spremljati okrepljena parlamentarna razsežnost, in poziva vodje ASEAN, naj razmislijo o tem, da bi z ustanovno listino uradno priznali vlogo medparlamentarne skupščine ASEAN kot bistvenega dela združenja ASEAN; |
| --- | --- |

3.

čestita vodjem ASEAN za pomemben napredek pri regionalnem procesu povezovanja, predvsem glede prihodnje vzpostavitve gospodarske skupnosti ASEAN; meni, da mora ta pozitiven razvoj spremljati okrepljena parlamentarna razsežnost, in poziva vodje ASEAN, naj razmislijo o tem, da bi z ustanovno listino uradno priznali vlogo medparlamentarne skupščine ASEAN kot bistvenega dela združenja ASEAN;

| 4. | poudarja velik gospodarski potencial regije ASEAN in spodbuja države ASEAN ter domača in tuja podjetja, ki delujejo v teh državah, naj spoštujejo načela družbene odgovornosti podjetij, dejavno spoštujejo temeljne delovne standarde Mednarodne organizacije dela ter vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, spodbujajo ustrezno varnost zaposlitve, dostop do dostojnih delovnih pogojev ter oblikujejo okolje, ki bolj prispeva k razvoju sindikatov in njihovih dejavnosti; s tem v zvezi poziva Komisijo, naj pomaga razviti ukrepe za povečanje zmogljivosti mednarodnih in lokalnih organov pregona; |
| --- | --- |

4.

poudarja velik gospodarski potencial regije ASEAN in spodbuja države ASEAN ter domača in tuja podjetja, ki delujejo v teh državah, naj spoštujejo načela družbene odgovornosti podjetij, dejavno spoštujejo temeljne delovne standarde Mednarodne organizacije dela ter vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, spodbujajo ustrezno varnost zaposlitve, dostop do dostojnih delovnih pogojev ter oblikujejo okolje, ki bolj prispeva k razvoju sindikatov in njihovih dejavnosti; s tem v zvezi poziva Komisijo, naj pomaga razviti ukrepe za povečanje zmogljivosti mednarodnih in lokalnih organov pregona;

| 5. | meni, da bi morale države združenja ASEAN vstopiti v novo fazo vključujočega gospodarskega in družbenega razvoja, predvsem pa se posvetiti spoštovanju človekovih pravic ter socialnih, delovnih in gospodarskih pravic svojih prebivalcev, da bi ustvarile enakopravnejšo in pravičnejšo družbo; meni, da bo ta cilj mogoče uresničiti, če bodo svojo vse večjo gospodarsko blaginjo uporabile za krepitev sistemov socialnega varstva in zaščite; prav tako poziva EU, naj okrepi sodelovanje na področju človekovih pravic, da bi prispevala k večji učinkovitosti medvladne komisije združenja ASEAN za človekove pravice (AICHR) pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi morale države združenja ASEAN vstopiti v novo fazo vključujočega gospodarskega in družbenega razvoja, predvsem pa se posvetiti spoštovanju človekovih pravic ter socialnih, delovnih in gospodarskih pravic svojih prebivalcev, da bi ustvarile enakopravnejšo in pravičnejšo družbo; meni, da bo ta cilj mogoče uresničiti, če bodo svojo vse večjo gospodarsko blaginjo uporabile za krepitev sistemov socialnega varstva in zaščite; prav tako poziva EU, naj okrepi sodelovanje na področju človekovih pravic, da bi prispevala k večji učinkovitosti medvladne komisije združenja ASEAN za človekove pravice (AICHR) pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic;

| 6. | poudarja, da imata EU in ASEAN skupne vrednote ter politične in gospodarske interese, ki bi jih bilo treba tudi v prihodnje prednostno razvijati in posodabljati glede na stopnjo strateškega partnerstva; pozdravlja dejstvo, da je v potrditev, kako pomembno je to partnerstvo, ESZD dejavno razmišlja o imenovanju vodje delegacije EU pri združenju ASEAN; pričakuje, da bo to privedlo do okrepljenega sodelovanja med vodji delegacij EU, državami članicami ASEAN in ambasadami držav članic EU ter okrepilo politično verodostojnost in prepoznavnost EU; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj predložita prenovljeno, celovitejšo strategijo za jugovzhodno Azijo; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da imata EU in ASEAN skupne vrednote ter politične in gospodarske interese, ki bi jih bilo treba tudi v prihodnje prednostno razvijati in posodabljati glede na stopnjo strateškega partnerstva; pozdravlja dejstvo, da je v potrditev, kako pomembno je to partnerstvo, ESZD dejavno razmišlja o imenovanju vodje delegacije EU pri združenju ASEAN; pričakuje, da bo to privedlo do okrepljenega sodelovanja med vodji delegacij EU, državami članicami ASEAN in ambasadami držav članic EU ter okrepilo politično verodostojnost in prepoznavnost EU; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj predložita prenovljeno, celovitejšo strategijo za jugovzhodno Azijo;

| 7. | je prepričan, da bi morale EU in države članice oblikovati skupen in skladen pristop za regijo ASEAN, pri katerem bi se medsebojno podpirale in dopolnjevale, ter tako EU omogočile, da razvije močnejšo gospodarsko in politično navzočnost v regiji; meni, da je treba povečati navzočnost EU in predstavnikov držav članic na vseh ravneh na regionalnih in nacionalnih forumih ASEAN; |
| --- | --- |

7.

je prepričan, da bi morale EU in države članice oblikovati skupen in skladen pristop za regijo ASEAN, pri katerem bi se medsebojno podpirale in dopolnjevale, ter tako EU omogočile, da razvije močnejšo gospodarsko in politično navzočnost v regiji; meni, da je treba povečati navzočnost EU in predstavnikov držav članic na vseh ravneh na regionalnih in nacionalnih forumih ASEAN;

| 8. | predlaga, naj si Unija prizadeva, da bo javno mnenje v teh državah seznanjeno s tem, da se EU na področju zunanje politike vede kot regulativna sila, ki želi spodbujati regionalno povezovanje preko političnega dialoga, preferencialnih trgovinskih sporazumov in pridružitvenih sporazumov; |
| --- | --- |

8.

predlaga, naj si Unija prizadeva, da bo javno mnenje v teh državah seznanjeno s tem, da se EU na področju zunanje politike vede kot regulativna sila, ki želi spodbujati regionalno povezovanje preko političnega dialoga, preferencialnih trgovinskih sporazumov in pridružitvenih sporazumov;

| 9. | toplo pozdravlja pogajanja o sedmih sporazumih o partnerstvu in sodelovanju med EU in sedmimi posameznimi članicami združenja ASEAN, ki bodo temeljni kamni vse tesnejših vzajemnih odnosov, in poudarja, da so potrebna pospešena pogajanja z ostalimi članicami ASEAN; poziva k hitri ratifikaciji obstoječih sporazumov o partnerstvu in sodelovanju; vendar meni, da sporazumi o partnerstvu in sodelovanju s posameznimi državami ne bi smeli postati velika ovira za splošne odnose med EU in ASEAN; |
| --- | --- |

9.

toplo pozdravlja pogajanja o sedmih sporazumih o partnerstvu in sodelovanju med EU in sedmimi posameznimi članicami združenja ASEAN, ki bodo temeljni kamni vse tesnejših vzajemnih odnosov, in poudarja, da so potrebna pospešena pogajanja z ostalimi članicami ASEAN; poziva k hitri ratifikaciji obstoječih sporazumov o partnerstvu in sodelovanju; vendar meni, da sporazumi o partnerstvu in sodelovanju s posameznimi državami ne bi smeli postati velika ovira za splošne odnose med EU in ASEAN;

| 10. | podpira okrepitev parlamentarne razsežnosti odnosov; meni, da bi ustanovitev uradne medparlamentarne skupščine EU in združenja ASEAN še izboljšala naše odnose z državami članicami ASEAN, ko bi bili pogoji zreli, ter bi tudi zagotovila forum večstranske izmenjave za reševanje globalnih vprašanj na celovitejši način; predlaga tudi vzpostavitev povezave med parlamentarnim Pododborom za človekove pravice in Medvladno komisijo ASEAN za človekove pravice (AIHRC); meni, da bi lahko urad za spodbujanje parlamentarne demokracije medparlamentarni skupščini združenja ASEAN pomagal pri gradnji zmogljivosti s krepitvijo vloge nacionalnih parlamentov, pa tudi vloge medparlamentarne skupščine v združenju ASEAN; |
| --- | --- |

10.

podpira okrepitev parlamentarne razsežnosti odnosov; meni, da bi ustanovitev uradne medparlamentarne skupščine EU in združenja ASEAN še izboljšala naše odnose z državami članicami ASEAN, ko bi bili pogoji zreli, ter bi tudi zagotovila forum večstranske izmenjave za reševanje globalnih vprašanj na celovitejši način; predlaga tudi vzpostavitev povezave med parlamentarnim Pododborom za človekove pravice in Medvladno komisijo ASEAN za človekove pravice (AIHRC); meni, da bi lahko urad za spodbujanje parlamentarne demokracije medparlamentarni skupščini združenja ASEAN pomagal pri gradnji zmogljivosti s krepitvijo vloge nacionalnih parlamentov, pa tudi vloge medparlamentarne skupščine v združenju ASEAN;

| 11. | opozarja na prednosti pogostejših skupnih srečanj na visoki ravni ter tesnejšega vzajemnega sodelovanja in razumevanja v večstranskih forumih, kot so Združeni narodi in njihove agencije, Mednarodni denarni sklad in Svetovna trgovinska organizacija; |
| --- | --- |

11.

opozarja na prednosti pogostejših skupnih srečanj na visoki ravni ter tesnejšega vzajemnega sodelovanja in razumevanja v večstranskih forumih, kot so Združeni narodi in njihove agencije, Mednarodni denarni sklad in Svetovna trgovinska organizacija;

| 12. | poudarja, da bi morala ASEM in ASEP kot obstoječa foruma za dialog med EU in ASEAN na državni in parlamentarni ravni dobiti večjo veljavo in da bi ju morali nadgrajevati; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bi morala ASEM in ASEP kot obstoječa foruma za dialog med EU in ASEAN na državni in parlamentarni ravni dobiti večjo veljavo in da bi ju morali nadgrajevati;

| 13. | podpira združenje ASEAN pri iskanju lastnega prostora med nasprotujočimi si gospodarskimi in varnostnimi interesi Kitajske, Japonske in Združenih držav; želel bi, da bi EU bila dejavna politična partnerica združenja ASEAN pri iskanju nevojaških rešitev za pomembne varnostne in geostrateške izzive, tako da bi delila izkušnje EU glede preprečevanja in reševanja konfliktov ter reševanja sporov pri upravljanju meja in ozemeljskih sporih, da bi okrepili mir in stabilnost v tej regiji; |
| --- | --- |

13.

podpira združenje ASEAN pri iskanju lastnega prostora med nasprotujočimi si gospodarskimi in varnostnimi interesi Kitajske, Japonske in Združenih držav; želel bi, da bi EU bila dejavna politična partnerica združenja ASEAN pri iskanju nevojaških rešitev za pomembne varnostne in geostrateške izzive, tako da bi delila izkušnje EU glede preprečevanja in reševanja konfliktov ter reševanja sporov pri upravljanju meja in ozemeljskih sporih, da bi okrepili mir in stabilnost v tej regiji;

| 14. | je zaskrbljen glede nedavnih dogodkov v Južnokitajskem morju in pozdravlja delo delovne skupine o izvajanju izjave o ravnanju strani v Južnokitajskem morju, ki si prizadeva poiskati mirno in vzajemno koristno rešitev za spor glede morske meje na tem območju; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen glede nedavnih dogodkov v Južnokitajskem morju in pozdravlja delo delovne skupine o izvajanju izjave o ravnanju strani v Južnokitajskem morju, ki si prizadeva poiskati mirno in vzajemno koristno rešitev za spor glede morske meje na tem območju;

| 15. | poziva Unijo, naj prispeva k zmanjšanju geopolitičnih regionalnih napetosti s tesnimi odnosi z ASEAN, ki bodo pomenili okrepitev mehanizmov za reševanje sporov; |
| --- | --- |

15.

poziva Unijo, naj prispeva k zmanjšanju geopolitičnih regionalnih napetosti s tesnimi odnosi z ASEAN, ki bodo pomenili okrepitev mehanizmov za reševanje sporov;

| 16. | je seznanjen s prizadevanji držav združenja ASEAN v zvezi z ukrepi proti piratstvu in pozdravlja dosedanja pozitivna poročila; poudarja kritičen in zapleten pomen pomorskih plovnih poti na tem območju za svetovno gospodarstvo in njihovo ranljivost ter meni, da bi to morala biti stalna skrb pri prizadevanjih EU v tej regiji; |
| --- | --- |

16.

je seznanjen s prizadevanji držav združenja ASEAN v zvezi z ukrepi proti piratstvu in pozdravlja dosedanja pozitivna poročila; poudarja kritičen in zapleten pomen pomorskih plovnih poti na tem območju za svetovno gospodarstvo in njihovo ranljivost ter meni, da bi to morala biti stalna skrb pri prizadevanjih EU v tej regiji;

| 17. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej ponujata pomoč pri prizadevanjih za gradnjo zmogljivosti sekretariata in institucij združenja ASEAN, pri tem pa se opreta na izkušnje v EU; predlaga, naj EU takšno pomoč ponuja preko programa EU (ARISE) za podporo regionalnemu povezovanju v združenju ASEAN; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej ponujata pomoč pri prizadevanjih za gradnjo zmogljivosti sekretariata in institucij združenja ASEAN, pri tem pa se opreta na izkušnje v EU; predlaga, naj EU takšno pomoč ponuja preko programa EU (ARISE) za podporo regionalnemu povezovanju v združenju ASEAN;

| 18. | spodbuja podporo za medregijske obiske kulturnih izvajalcev in poziva države članice, naj se zavzamejo za izčrpnejše poročanje o regiji združenja ASEAN v državnih medijih in v izobraževanju ter naj povečajo svojo prisotnost v regiji preko kulturnih ustanov ali drugih sredstev, s čimer bi razširili in poglobili kulturne vezi z državami ASEAN ter izboljšali in spodbudili medsebojno kulturno poznavanje in dialog; |
| --- | --- |

18.

spodbuja podporo za medregijske obiske kulturnih izvajalcev in poziva države članice, naj se zavzamejo za izčrpnejše poročanje o regiji združenja ASEAN v državnih medijih in v izobraževanju ter naj povečajo svojo prisotnost v regiji preko kulturnih ustanov ali drugih sredstev, s čimer bi razširili in poglobili kulturne vezi z državami ASEAN ter izboljšali in spodbudili medsebojno kulturno poznavanje in dialog;

| 19. | je prepričan, da bi bilo vredno razmisliti o organizaciji kulturnega leta, vsakič z drugo temo, v okviru katerega bi se država EU lahko predstavila v članicah združenja ASEAN, država iz tega združenja pa v Evropi; |
| --- | --- |

19.

je prepričan, da bi bilo vredno razmisliti o organizaciji kulturnega leta, vsakič z drugo temo, v okviru katerega bi se država EU lahko predstavila v članicah združenja ASEAN, država iz tega združenja pa v Evropi;

| 20. | pozdravlja dejstvo, da je EU največja partnerica večine držav članic združenja ASEAN na področju znanstvenega sodelovanja, in predlaga, da se program Komisije za raziskave in inovacije Obzorje 2020 dejavneje predstavi znanstvenim ustanovam v tej regiji; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja dejstvo, da je EU največja partnerica večine držav članic združenja ASEAN na področju znanstvenega sodelovanja, in predlaga, da se program Komisije za raziskave in inovacije Obzorje 2020 dejavneje predstavi znanstvenim ustanovam v tej regiji;

| 21. | poudarja pomembno vlogo programov izmenjave za spodbujanje mobilnosti mladih, kot je Erasmus, za medkulturno študentsko in raziskovalno sodelovanje med visokošolskimi ustanovami EU in združenja ASEAN; predlaga tudi ustanavljanje študijskih središč združenja ASEAN na evropskih univerzah in študijskih središč EU na univerzah združenja ASEAN ter razširitev možnosti za skupne diplome; meni, da bi morala EU razširiti univerzitetne programe v angleščini, da bi azijskim študentom olajšala dostop do evropskih univerz, raziskovalcem iz EU pa bi morali pomagati pri vključevanju v raziskovalne programe v Aziji, med drugim v sodelovanju z mrežo univerz ASEAN; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomembno vlogo programov izmenjave za spodbujanje mobilnosti mladih, kot je Erasmus, za medkulturno študentsko in raziskovalno sodelovanje med visokošolskimi ustanovami EU in združenja ASEAN; predlaga tudi ustanavljanje študijskih središč združenja ASEAN na evropskih univerzah in študijskih središč EU na univerzah združenja ASEAN ter razširitev možnosti za skupne diplome; meni, da bi morala EU razširiti univerzitetne programe v angleščini, da bi azijskim študentom olajšala dostop do evropskih univerz, raziskovalcem iz EU pa bi morali pomagati pri vključevanju v raziskovalne programe v Aziji, med drugim v sodelovanju z mrežo univerz ASEAN;

| 22. | predlaga, zlasti preko uporabe novega instrumenta partnerstva, sprejetje ukrepov za krepitev rednih izmenjav in procesa vzajemnega učenja, na primer o večkulturnih družbah, demokratičnih državnih strukturah za 21. stoletje; poudarja, da je treba vključiti manjšinske pravice ter spodbujati enakost spolov in krepitev vloge žensk, in izboljšati življenje žensk in deklet, socialne in delovne standarde, vključno z odpravo prisilnega dela in dela otrok, s spodbujanjem ustrezne varnosti zaposlitve in dostopa do dostojnih delovnih pogojev ter razvojem trajnostnih in celovitih državnih sistemov socialnega varstva, pravnih in varnostnih sistemov, gospodarskega sodelovanja in drugih ustreznih ukrepov; |
| --- | --- |

22.

predlaga, zlasti preko uporabe novega instrumenta partnerstva, sprejetje ukrepov za krepitev rednih izmenjav in procesa vzajemnega učenja, na primer o večkulturnih družbah, demokratičnih državnih strukturah za 21. stoletje; poudarja, da je treba vključiti manjšinske pravice ter spodbujati enakost spolov in krepitev vloge žensk, in izboljšati življenje žensk in deklet, socialne in delovne standarde, vključno z odpravo prisilnega dela in dela otrok, s spodbujanjem ustrezne varnosti zaposlitve in dostopa do dostojnih delovnih pogojev ter razvojem trajnostnih in celovitih državnih sistemov socialnega varstva, pravnih in varnostnih sistemov, gospodarskega sodelovanja in drugih ustreznih ukrepov;

| 23. | vztraja pri tem, kako pomembno je razviti stike med ljudmi in izraža pohvalo delu Azijsko-evropske fundacije (ASEF), katere glavna naloga je razvijati povezave med civilnimi družbami obeh regij; poziva EU, naj prevzame dejavnejšo in vplivnejšo institucionalno vlogo namesto preprostega članstva; |
| --- | --- |

23.

vztraja pri tem, kako pomembno je razviti stike med ljudmi in izraža pohvalo delu Azijsko-evropske fundacije (ASEF), katere glavna naloga je razvijati povezave med civilnimi družbami obeh regij; poziva EU, naj prevzame dejavnejšo in vplivnejšo institucionalno vlogo namesto preprostega članstva;

| 24. | poziva k ustanovitvi pobude za pobratenje mest, ki bo regije v Evropi povezala z Azijo, saj je bilo doslej izmenjav med njimi malo; |
| --- | --- |

24.

poziva k ustanovitvi pobude za pobratenje mest, ki bo regije v Evropi povezala z Azijo, saj je bilo doslej izmenjav med njimi malo;

| 25. | predlaga, naj EU okrepi svoje medregijsko sodelovanje z združenjem ASEAN na področju preprečevanja in upravljanja naravnih nesreč ter kriz, glavnih izzivov, kot so trajnostni razvoj na področjih zanesljive oskrbe s hrano, upravljanje virov (vključno z uporabo vodnih in morskih virov, tudi v regiji Mekong), naložbe v kmetijstvo, podpora malim kmetom, urbanizacija, povezljivost in promet, pa tudi podnebne spremembe, obnovljivi viri energije, energetska učinkovitost in energetska tranzicija, turizem, raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

25.

predlaga, naj EU okrepi svoje medregijsko sodelovanje z združenjem ASEAN na področju preprečevanja in upravljanja naravnih nesreč ter kriz, glavnih izzivov, kot so trajnostni razvoj na področjih zanesljive oskrbe s hrano, upravljanje virov (vključno z uporabo vodnih in morskih virov, tudi v regiji Mekong), naložbe v kmetijstvo, podpora malim kmetom, urbanizacija, povezljivost in promet, pa tudi podnebne spremembe, obnovljivi viri energije, energetska učinkovitost in energetska tranzicija, turizem, raziskave in inovacije;

| 26. | ugotavlja, da je revščina v državah ASEAN še vedno velik problem in da so njene žrtve predvsem ženske, manj izobraženi ljudje, prebivalci podeželja ter etnične in verske manjšine; zato meni, da je treba bolje porazdeliti bogastvo in spodbujati socialno pravičnost na vseh ravneh ter da je še vedno potrebna nova strategija EU za spodbujanje razvoja in boj proti neenakostim v teh državah, vključno z zagotavljanjem dostopa do financiranja z mikro krediti; meni, da bi morala ta strategija temeljiti zlasti na naslednjih načelih: skladnosti politik za razvoj, dolgoročni učinkovitosti pomoči, dajanju prednosti osnovnim socialnim potrebam ter sodelovanju nacionalnih akterjev, vključno z nacionalnimi parlamenti, lokalnimi organi, nevladnimi organizacijami za razvoj in civilno družbo; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da je revščina v državah ASEAN še vedno velik problem in da so njene žrtve predvsem ženske, manj izobraženi ljudje, prebivalci podeželja ter etnične in verske manjšine; zato meni, da je treba bolje porazdeliti bogastvo in spodbujati socialno pravičnost na vseh ravneh ter da je še vedno potrebna nova strategija EU za spodbujanje razvoja in boj proti neenakostim v teh državah, vključno z zagotavljanjem dostopa do financiranja z mikro krediti; meni, da bi morala ta strategija temeljiti zlasti na naslednjih načelih: skladnosti politik za razvoj, dolgoročni učinkovitosti pomoči, dajanju prednosti osnovnim socialnim potrebam ter sodelovanju nacionalnih akterjev, vključno z nacionalnimi parlamenti, lokalnimi organi, nevladnimi organizacijami za razvoj in civilno družbo;

| 27. | poudarja dejstvo, da bi morala EU ponuditi pomoč za oblikovanje zmogljivosti Medvladne komisije ASEAN za človekove pravice (AIHRC), pa tudi tehnično pomoč odboru ASEAN za ženske in otroke; |
| --- | --- |

27.

poudarja dejstvo, da bi morala EU ponuditi pomoč za oblikovanje zmogljivosti Medvladne komisije ASEAN za človekove pravice (AIHRC), pa tudi tehnično pomoč odboru ASEAN za ženske in otroke;

| 28. | se veseli tesnejšega sodelovanja in medsebojnega zbliževanja v zvezi s vprašanji človekovih pravic, kot so na primer svoboda izražanja in mediji, svoboda zbiranja in združevanja, vključno s sindikati, ter meni, da imata EU in ASEAN svoja lastna področja, ki bi jih lahko izboljšali, na primer glede ravnanja z migranti in manjšinami; |
| --- | --- |

28.

se veseli tesnejšega sodelovanja in medsebojnega zbliževanja v zvezi s vprašanji človekovih pravic, kot so na primer svoboda izražanja in mediji, svoboda zbiranja in združevanja, vključno s sindikati, ter meni, da imata EU in ASEAN svoja lastna področja, ki bi jih lahko izboljšali, na primer glede ravnanja z migranti in manjšinami;

| 29. | pričakuje, da bo revizija mandata medvladne komisije združenja ASEAN za človekove pravice priložnost za povečanje njene vloge; poziva ASEAN, naj oblikuje standarde in pravila, ki bodo omogočila izvajanje njegove deklaracije o človekovih pravicah; poudarja, da obveznosti držav članic združenja ASEAN v okviru mednarodnega prava nadomestijo vse nasprotujoče določbe te deklaracije; predlaga tudi, da bi morali v prihodnje razviti regionalne mehanizme za reševanje sporov in določiti sankcije v primeru kršitev človekovih pravic, po zgledu tistih, ki že obstajajo v drugih regijah, na primer Evropsko sodišče za človekove pravice; podpira tesnejše sodelovanje pri reševanju vzajemnih težav v zvezi s človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

29.

pričakuje, da bo revizija mandata medvladne komisije združenja ASEAN za človekove pravice priložnost za povečanje njene vloge; poziva ASEAN, naj oblikuje standarde in pravila, ki bodo omogočila izvajanje njegove deklaracije o človekovih pravicah; poudarja, da obveznosti držav članic združenja ASEAN v okviru mednarodnega prava nadomestijo vse nasprotujoče določbe te deklaracije; predlaga tudi, da bi morali v prihodnje razviti regionalne mehanizme za reševanje sporov in določiti sankcije v primeru kršitev človekovih pravic, po zgledu tistih, ki že obstajajo v drugih regijah, na primer Evropsko sodišče za človekove pravice; podpira tesnejše sodelovanje pri reševanju vzajemnih težav v zvezi s človekovimi pravicami;

| 30. | poziva EU, naj nagradi svojo pomoč in sodelovanje za boj proti korupciji, med drugim s spodbujanjem ratifikacije in izvajanja konvencije OZN proti korupciji; |
| --- | --- |

30.

poziva EU, naj nagradi svojo pomoč in sodelovanje za boj proti korupciji, med drugim s spodbujanjem ratifikacije in izvajanja konvencije OZN proti korupciji;

| 31. | poziva Komisijo, naj še naprej pomaga državam ASEAN pri nadaljnjem zmanjševanju razlik med državami in naj jih podpre na poti političnega, gospodarskega in institucionalnega povezovanja na regionalni ravni, s posebnim poudarkom na najmanj razvitih državah (Kambodža, Laos in Mjanmar); |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj še naprej pomaga državam ASEAN pri nadaljnjem zmanjševanju razlik med državami in naj jih podpre na poti političnega, gospodarskega in institucionalnega povezovanja na regionalni ravni, s posebnim poudarkom na najmanj razvitih državah (Kambodža, Laos in Mjanmar);

| 32. | poziva k uporabi smernic zemljiške politike EU iz leta 2004, da bi preprečili prilaščanje zemlje; zlasti poudarja, da bi morali donatorji sodelovati pri zemljiški politiki, usmerjeni k varstvu in krepitvi družinskega kmetijstva majhnega obsega; |
| --- | --- |

32.

poziva k uporabi smernic zemljiške politike EU iz leta 2004, da bi preprečili prilaščanje zemlje; zlasti poudarja, da bi morali donatorji sodelovati pri zemljiški politiki, usmerjeni k varstvu in krepitvi družinskega kmetijstva majhnega obsega;

| 33. | izraža odobravanje odločitve držav članic združenja ASEAN, da združenje ASEAN razglasijo za območje brez jedrskega orožja, in meni, da bi tudi drugi morali slediti njihovemu zgledu; |
| --- | --- |

33.

izraža odobravanje odločitve držav članic združenja ASEAN, da združenje ASEAN razglasijo za območje brez jedrskega orožja, in meni, da bi tudi drugi morali slediti njihovemu zgledu;

| 34. | izraža zaskrbljenost v zvezi z okoljsko politiko, zlasti glede nezakonite sečnje in požiganja gozdov ter smoga, ki pri tem nastaja, saj imajo hude negativne posledice tudi onkraj meja regije ASEAN; obžaluje dejstvo, da politika EU na področju biogoriv prispeva k hitremu širjenju proizvodnje oljnih palm, kar povzroča razlaščanje in/ali škodljivo vključitev revnih prebivalcev na podeželju v nasade oljnih palm; zato meni, da je bistveno v okviru razvojne pomoči podpreti pravico revnih v državah v razvoju do zemeljskih virov; se zavzema za učinkovitejše ukrepe za varstvo okolja in biotske raznovrstnosti, izraža pohvalo delu centra združenja ASEAN za biotsko raznovrstnost in se veseli tesnejšega sodelovanja med EU in državami ASEAN pri blažitvi posledic podnebnih sprememb in prilagajanju tem spremembam; |
| --- | --- |

34.

izraža zaskrbljenost v zvezi z okoljsko politiko, zlasti glede nezakonite sečnje in požiganja gozdov ter smoga, ki pri tem nastaja, saj imajo hude negativne posledice tudi onkraj meja regije ASEAN; obžaluje dejstvo, da politika EU na področju biogoriv prispeva k hitremu širjenju proizvodnje oljnih palm, kar povzroča razlaščanje in/ali škodljivo vključitev revnih prebivalcev na podeželju v nasade oljnih palm; zato meni, da je bistveno v okviru razvojne pomoči podpreti pravico revnih v državah v razvoju do zemeljskih virov; se zavzema za učinkovitejše ukrepe za varstvo okolja in biotske raznovrstnosti, izraža pohvalo delu centra združenja ASEAN za biotsko raznovrstnost in se veseli tesnejšega sodelovanja med EU in državami ASEAN pri blažitvi posledic podnebnih sprememb in prilagajanju tem spremembam;

| 35. | poziva države članice ASEAN, naj sklenejo sporazum, ki bi omogočal preprečevanje, spopadanje in usklajevanje v primeru velikih požarov, ki uničujejo okolje; poziva Indonezijo, naj ratificira sporazum iz leta 2002 o požarih in onesnaženju v regiji; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice ASEAN, naj sklenejo sporazum, ki bi omogočal preprečevanje, spopadanje in usklajevanje v primeru velikih požarov, ki uničujejo okolje; poziva Indonezijo, naj ratificira sporazum iz leta 2002 o požarih in onesnaženju v regiji;

| 36. | poudarja, da bi morala EU okrepiti dialog o politikah in sodelovanje glede vprašanj, kot so temeljne pravice, vključno s pravicami narodnostnih in verskih manjšin, in prav tako v zadevah skupnega pomena v zvezi s vprašanji pravne države in varnosti, kot so boj proti mednarodnemu kriminalu, podkupovanje, davčne utaje, pranje denarja, trgovina z ljudmi in mamili, boj proti terorizmu, neširjenje orožja, razorožitev, pomorska in kibernetska varnost; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da bi morala EU okrepiti dialog o politikah in sodelovanje glede vprašanj, kot so temeljne pravice, vključno s pravicami narodnostnih in verskih manjšin, in prav tako v zadevah skupnega pomena v zvezi s vprašanji pravne države in varnosti, kot so boj proti mednarodnemu kriminalu, podkupovanje, davčne utaje, pranje denarja, trgovina z ljudmi in mamili, boj proti terorizmu, neširjenje orožja, razorožitev, pomorska in kibernetska varnost;

| 37. | izraža zaskrbljenost zaradi izzivov razvoja mest, s katerimi se soočajo države združenja ASEAN in so posledica njihove gospodarske rasti, vključno z upravljanjem selitev prebivalstva s podeželja v mesta, urbanističnim načrtovanjem ter zagotavljanjem infrastrukture in osnovnih storitev, ukrepi proti širjenju siromašnih četrti in priporočeno uporabo čistih in obnovljivih virov energije za boj proti onesnaževanju; poziva Komisijo, naj sodeluje z državami združenja ASEAN pri oblikovanju strategij za odpravljanje omenjenih težav; |
| --- | --- |

37.

izraža zaskrbljenost zaradi izzivov razvoja mest, s katerimi se soočajo države združenja ASEAN in so posledica njihove gospodarske rasti, vključno z upravljanjem selitev prebivalstva s podeželja v mesta, urbanističnim načrtovanjem ter zagotavljanjem infrastrukture in osnovnih storitev, ukrepi proti širjenju siromašnih četrti in priporočeno uporabo čistih in obnovljivih virov energije za boj proti onesnaževanju; poziva Komisijo, naj sodeluje z državami združenja ASEAN pri oblikovanju strategij za odpravljanje omenjenih težav;

| 38. | predlaga podporo regionalnemu gospodarskemu povezovanju zlasti glede prostega pretoka blaga, storitev in naložb, mobilnosti kvalificiranih delavcev, da bi še bolj okrepili sodelovanje na področjih kriznega upravljanja in odzivanja ob naravnih nesrečah, varnosti in boja proti revščini ter vprašanj migracij; |
| --- | --- |

38.

predlaga podporo regionalnemu gospodarskemu povezovanju zlasti glede prostega pretoka blaga, storitev in naložb, mobilnosti kvalificiranih delavcev, da bi še bolj okrepili sodelovanje na področjih kriznega upravljanja in odzivanja ob naravnih nesrečah, varnosti in boja proti revščini ter vprašanj migracij;

| 39. | opozarja, da je prav tako pomembno podpreti cvetoči zasebni sektor s krepitvijo dialoga med evropskimi in azijskimi podjetji ter z javno-zasebnim sodelovanjem v finančnih, naložbenih, gospodarskih in trgovinskih zadevah, vključno z internacionalizacijo evropskih MSP, njihovim dostopom do trga ter trajajočo svetovno finančno krizo; spodbuja izmenjavo najboljših praks med EU in združenjem ASEAN v zvezi s tem; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da je prav tako pomembno podpreti cvetoči zasebni sektor s krepitvijo dialoga med evropskimi in azijskimi podjetji ter z javno-zasebnim sodelovanjem v finančnih, naložbenih, gospodarskih in trgovinskih zadevah, vključno z internacionalizacijo evropskih MSP, njihovim dostopom do trga ter trajajočo svetovno finančno krizo; spodbuja izmenjavo najboljših praks med EU in združenjem ASEAN v zvezi s tem;

| 40. | ugotavlja, da za številne članice ASEAN izvoz tekstila v EU predstavlja pomemben sektor in opominja, da je dodeljevanje preferencialov GSP in GSP+ povezano z izpolnjevanjem nekaterih osnovnih delovnih standardov, konvencij Mednarodne organizacije dela ter drugih osrednjih mednarodnih konvencij, ki so bistvene za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da za številne članice ASEAN izvoz tekstila v EU predstavlja pomemben sektor in opominja, da je dodeljevanje preferencialov GSP in GSP+ povezano z izpolnjevanjem nekaterih osnovnih delovnih standardov, konvencij Mednarodne organizacije dela ter drugih osrednjih mednarodnih konvencij, ki so bistvene za trajnostni razvoj;

| 41. | poziva voditelje držav članic združenja ASEAN, naj glede na pristop EU k pogodbi o prijateljstvu in sodelovanju v jugovzhodni Aziji podprejo njen cilj glede sodelovanja na prihodnjih vrhunskih srečanjih Vzhodne Azije; |
| --- | --- |

41.

poziva voditelje držav članic združenja ASEAN, naj glede na pristop EU k pogodbi o prijateljstvu in sodelovanju v jugovzhodni Aziji podprejo njen cilj glede sodelovanja na prihodnjih vrhunskih srečanjih Vzhodne Azije;

| 42. | pozdravlja mirovni proces in demokratične reforme v Burmi (Mjanmaru), ki ponujajo zgodovinsko priložnost za bistveno tesnejše odnose med EU in združenjem ASEAN; vendar je še vedno zaskrbljen zaradi položaja narodnostnih manjšin; poziva vlado Burme in njene sosede združenja ASEAN, zlasti v zvezi z ljudstvom Rohingja naj si čim bolj prizadevajo za izboljšanje njihovih življenjskih razmer in državljanskih pravic; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja mirovni proces in demokratične reforme v Burmi (Mjanmaru), ki ponujajo zgodovinsko priložnost za bistveno tesnejše odnose med EU in združenjem ASEAN; vendar je še vedno zaskrbljen zaradi položaja narodnostnih manjšin; poziva vlado Burme in njene sosede združenja ASEAN, zlasti v zvezi z ljudstvom Rohingja naj si čim bolj prizadevajo za izboljšanje njihovih življenjskih razmer in državljanskih pravic;

| 43. | pozdravlja dejstvo, da so Kambodža in Filipini ratificirali statut Mednarodnega kazenskega sodišča in poziva vse države članice združenja ASEAN, naj storijo enako; poziva tudi vse države članice združenja ASEAN, naj sledijo svetovnemu trendu odprave smrtne kazni; spodbuja te države, naj ratificirajo in izvajajo konvencijo OZN proti korupciji; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja dejstvo, da so Kambodža in Filipini ratificirali statut Mednarodnega kazenskega sodišča in poziva vse države članice združenja ASEAN, naj storijo enako; poziva tudi vse države članice združenja ASEAN, naj sledijo svetovnemu trendu odprave smrtne kazni; spodbuja te države, naj ratificirajo in izvajajo konvencijo OZN proti korupciji;

| 44. | izraža pohvalo Indoneziji in Filipinom za njuno dejavno sodelovanje s partnerstvom za odprto vlado in za zavezo, ki sta jo pokazala za spodbujanje večje odprtosti vlade in javne integritete; predlaga, naj si ostale države združenja ASEAN prizadevajo za članstvo v tem partnerstvu in razvijejo svoje akcijske načrte v tesnem in uspešnem sodelovanju s civilno družbo in lokalnimi organizacijami; |
| --- | --- |

44.

izraža pohvalo Indoneziji in Filipinom za njuno dejavno sodelovanje s partnerstvom za odprto vlado in za zavezo, ki sta jo pokazala za spodbujanje večje odprtosti vlade in javne integritete; predlaga, naj si ostale države združenja ASEAN prizadevajo za članstvo v tem partnerstvu in razvijejo svoje akcijske načrte v tesnem in uspešnem sodelovanju s civilno družbo in lokalnimi organizacijami;

| 45. | vendar izraža zaskrbljenost glede dejstva, da v mnogih državah združenja ASEAN primeri prilaščanja zemlje, nekaznovanje tistih, ki so povezani z vladajočimi elitami, in korupcija ogrožajo ogromen gospodarski in družbeni napredek v regiji združenja ASEAN; |
| --- | --- |

45.

vendar izraža zaskrbljenost glede dejstva, da v mnogih državah združenja ASEAN primeri prilaščanja zemlje, nekaznovanje tistih, ki so povezani z vladajočimi elitami, in korupcija ogrožajo ogromen gospodarski in družbeni napredek v regiji združenja ASEAN;

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski službi za zunanje delovanje, Svetu in Komisiji, medparlamentarni skupščini ASEAN (AIPA), sekretariatu združenja ASEAN ter vladam in parlamentom držav članic ASEAN. |
| --- | --- |

46.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski službi za zunanje delovanje, Svetu in Komisiji, medparlamentarni skupščini ASEAN (AIPA), sekretariatu združenja ASEAN ter vladam in parlamentom držav članic ASEAN.

---

(1)  UL C 85, 8.4.1980, str. 83.

(2)  UL L 154, 15.6.2012, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0367.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0286.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0245.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0189.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0058.

(8)  UL C 188 E, 28.6.2012, str. 57.

(9)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 201.

(10)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 120.

(11)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 154.

(12)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 152.

(13)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 76.

(14)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 144.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/83 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/83

---

P7_TA(2014)0031

Boj proti kriminalu, povezanemu s prostoživečimi živalmi in rastlinami

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o kriminalu, povezanem s prostoživečimi živalmi in rastlinami (2013/2747(RSP))

(2016/C 482/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucije Komisije Združenih narodov za preprečevanje kriminala in kazensko pravosodje iz aprila 2013, ki jo je julija 2013 podprl Ekonomsko-socialni svet Združenih narodov, v kateri spodbuja države članice ZN, naj nedovoljeno trgovino s prostoživečimi živalmi in rastlinami štejejo za resno kaznivo dejanje, če pri tem sodelujejo organizirane kriminalne združbe, s čimer bi jo uvrstili v isto skupino kot trgovino z ljudmi in trgovino z drogami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Komisije Združenih narodov za preprečevanje kriminala in kazensko pravosodje iz aprila 2013, ki jo je julija 2013 podprl Ekonomsko-socialni svet Združenih narodov, v kateri spodbuja države članice ZN, naj nedovoljeno trgovino s prostoživečimi živalmi in rastlinami štejejo za resno kaznivo dejanje, če pri tem sodelujejo organizirane kriminalne združbe, s čimer bi jo uvrstili v isto skupino kot trgovino z ljudmi in trgovino z drogami,

| — | ob upoštevanju raziskave Interpola in Mednarodnega sklada za zaščito živali (IFAW) o spletnem trgovanju s slonovino v Evropski uniji, ki ugotavlja, da je pregon spletnega kriminala, povezanega s prostoživečimi živalmi in rastlinami v povojih, ter poziva k uvedbi posebne zakonodaje o spletni trgovini v Evropski uniji, ki bi urejala trgovino s prostoživečimi živalmi in rastlinami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Interpola in Mednarodnega sklada za zaščito živali (IFAW) o spletnem trgovanju s slonovino v Evropski uniji, ki ugotavlja, da je pregon spletnega kriminala, povezanega s prostoživečimi živalmi in rastlinami v povojih, ter poziva k uvedbi posebne zakonodaje o spletni trgovini v Evropski uniji, ki bi urejala trgovino s prostoživečimi živalmi in rastlinami,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o strateških ciljih EU za 16. konferenco pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), ki je potekala od 3. do 14. marca 2013 v Bangkoku na Tajskem (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o strateških ciljih EU za 16. konferenco pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), ki je potekala od 3. do 14. marca 2013 v Bangkoku na Tajskem (1),

| — | ob upoštevanju rezultatov s srečanja zgoraj navedene konference pogodbenic (CoP 16), na kateri so se sporazumele o vrsti konkretnih ukrepov zoper divji lov in trgovino s prostoživečimi živalmi in rastlinami, vključno s sklepoma 16.39–16.40 ter sklepi 16.78–16.83, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov s srečanja zgoraj navedene konference pogodbenic (CoP 16), na kateri so se sporazumele o vrsti konkretnih ukrepov zoper divji lov in trgovino s prostoživečimi živalmi in rastlinami, vključno s sklepoma 16.39–16.40 ter sklepi 16.78–16.83,

| — | o upoštevanju konvencije CITES, ki se v EU izvaja prek Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (2), ter Uredbe Komisije (ES) št. 865/2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 (3); |
| --- | --- |

—

o upoštevanju konvencije CITES, ki se v EU izvaja prek Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (2), ter Uredbe Komisije (ES) št. 865/2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 (3);

| — | ob upoštevanju priporočila Stalnega odbora Bernske konvencije št. 155(2011) o nezakonitem ubijanju in lovu prostoživečih ptic s pastmi ter trgovini z njimi, sprejetega 2. decembra 2011, in časovnega načrta Komisije za odpravo nezakonitega ubijanja in lova ptic s pastmi ter trgovine z njimi (12/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Stalnega odbora Bernske konvencije št. 155(2011) o nezakonitem ubijanju in lovu prostoživečih ptic s pastmi ter trgovini z njimi, sprejetega 2. decembra 2011, in časovnega načrta Komisije za odpravo nezakonitega ubijanja in lova ptic s pastmi ter trgovine z njimi (12/2012),

| — | ob upoštevanju pobud za uničenje zalog nezakonite slonovine, ki so jih pred kratkim sprejeli ZDA, Filipini in Gabon, da bi povečali osveščenost javnosti glede vse večjega povpraševanja po slonovini in povečane stopnje nezakonite trgovine in divjega lova ter tako zatrli trgovino s prostoživečimi živalmi in rastlinami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobud za uničenje zalog nezakonite slonovine, ki so jih pred kratkim sprejeli ZDA, Filipini in Gabon, da bi povečali osveščenost javnosti glede vse večjega povpraševanja po slonovini in povečane stopnje nezakonite trgovine in divjega lova ter tako zatrli trgovino s prostoživečimi živalmi in rastlinami,

| — | ob upoštevanju skupne izjave 11 voditeljev afriških držav, v katerih so rezervati za slone, z dne 26. septembra 2013, v okviru zaveze Clintonove globalne pobude za ukrepanje v sklopu Partnerstva za rešitev afriškega slona, ki spodbuja druge države, naj razglasijo ali ponovno vzpostavijo državne moratorije na ves komercialni uvoz, izvoz ter domačo prodajo in nakup oklov in izdelkov iz slonovine, dokler divji lov ne bo več ogrožal populacije slonov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave 11 voditeljev afriških držav, v katerih so rezervati za slone, z dne 26. septembra 2013, v okviru zaveze Clintonove globalne pobude za ukrepanje v sklopu Partnerstva za rešitev afriškega slona, ki spodbuja druge države, naj razglasijo ali ponovno vzpostavijo državne moratorije na ves komercialni uvoz, izvoz ter domačo prodajo in nakup oklov in izdelkov iz slonovine, dokler divji lov ne bo več ogrožal populacije slonov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (končno poročilo) (4), zlasti odstavka 127, in svoje resolucije z dne 11. junija 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (vmesno poročilo) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (končno poročilo) (4), zlasti odstavka 127, in svoje resolucije z dne 11. junija 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (vmesno poročilo) (5),

| — | ob upoštevanju rezultatov delavnice o kriminalu, povezanem s prostoživečimi živalmi in rastlinami, ki jo je 27. februarja 2013 v Bruslju pripravil Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov delavnice o kriminalu, povezanem s prostoživečimi živalmi in rastlinami, ki jo je 27. februarja 2013 v Bruslju pripravil Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji z dne 29. oktobra 2013 o kriminalu, povezanem s prostoživečimi živalmi in rastlinami (O-000123/2013 – B7-0529/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji z dne 29. oktobra 2013 o kriminalu, povezanem s prostoživečimi živalmi in rastlinami (O-000123/2013 – B7-0529/2013),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je kriminal, povezan s prostoživečimi živalmi in rastlinami, vključno z divjim lovom in nezakonito sečnjo, prevozom nezakonitih izdelkov in njihovih izpeljank ter nezakonito prodajo in uporabo teh izdelkov v državah potrošnicah, dosegel razsežnosti resnega nadnacionalnega organiziranega kriminala, pri katerem letni promet znaša najmanj 19 milijard USD, in je med nezakonitimi dejavnostmi na svetu na četrtem mestu, takoj za trgovino z drogami, ponarejanjem in trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

A.

ker je kriminal, povezan s prostoživečimi živalmi in rastlinami, vključno z divjim lovom in nezakonito sečnjo, prevozom nezakonitih izdelkov in njihovih izpeljank ter nezakonito prodajo in uporabo teh izdelkov v državah potrošnicah, dosegel razsežnosti resnega nadnacionalnega organiziranega kriminala, pri katerem letni promet znaša najmanj 19 milijard USD, in je med nezakonitimi dejavnostmi na svetu na četrtem mestu, takoj za trgovino z drogami, ponarejanjem in trgovino z ljudmi;

| B. | ker pri nezakoniti trgovini s prostoživečimi živalmi in rastlinami pogosto sodelujejo nadnacionalne organizirane kriminalne mreže, ta dejavnost pa zanje in za militantne uporniške skupine služi kot vir prihodkov; |
| --- | --- |

B.

ker pri nezakoniti trgovini s prostoživečimi živalmi in rastlinami pogosto sodelujejo nadnacionalne organizirane kriminalne mreže, ta dejavnost pa zanje in za militantne uporniške skupine služi kot vir prihodkov;

| C. | ker kriminal, povezan s prostoživečimi živalmi in rastlinami, ogroža blaginjo posameznih živali, ohranjanje zadevnih živalskih in rastlinskih vrst in lokalne ekosisteme kot celoto; |
| --- | --- |

C.

ker kriminal, povezan s prostoživečimi živalmi in rastlinami, ogroža blaginjo posameznih živali, ohranjanje zadevnih živalskih in rastlinskih vrst in lokalne ekosisteme kot celoto;

| D. | ker kriminal, povezan s prostoživečimi živalmi in rastlinami, resno ogroža varnost, politično stabilnost, gospodarstvo, lokalno življenje, naravne vire in kulturno dediščino številnih držav; ker obseg odziva, potrebnega za učinkovito obravnavo teh groženj, pogosto presega pristojnosti posameznih organov pregona na področju okolja ter prostoživečih živali in rastlin ali posamezne države ali regije; |
| --- | --- |

D.

ker kriminal, povezan s prostoživečimi živalmi in rastlinami, resno ogroža varnost, politično stabilnost, gospodarstvo, lokalno življenje, naravne vire in kulturno dediščino številnih držav; ker obseg odziva, potrebnega za učinkovito obravnavo teh groženj, pogosto presega pristojnosti posameznih organov pregona na področju okolja ter prostoživečih živali in rastlin ali posamezne države ali regije;

| E. | ker nezakonita trgovina s prostoživečimi živalmi in rastlinami ne ogroža zgolj varnosti, pravne države in razvoja lokalnih skupnosti, kjer prihaja do desetkanja prostoživečih živali in rastlin, pač pa tudi mir in varnost narodov in regij, v katerih se nahajajo te skupnosti, ter celo svetovni trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

E.

ker nezakonita trgovina s prostoživečimi živalmi in rastlinami ne ogroža zgolj varnosti, pravne države in razvoja lokalnih skupnosti, kjer prihaja do desetkanja prostoživečih živali in rastlin, pač pa tudi mir in varnost narodov in regij, v katerih se nahajajo te skupnosti, ter celo svetovni trajnostni razvoj;

| F. | ker spoprijemanje s kriminalom, povezanim s prostoživečimi živalmi in rastlinami, zahteva usklajen svetovni odziv na najvišji politični ravni ter sodelovanje organov pregona na mednarodni in nacionalni ravni, pa tudi učinkovito uporabo orodij za krepitev sistemov kazenskega pregona in kazenskega prava; |
| --- | --- |

F.

ker spoprijemanje s kriminalom, povezanim s prostoživečimi živalmi in rastlinami, zahteva usklajen svetovni odziv na najvišji politični ravni ter sodelovanje organov pregona na mednarodni in nacionalni ravni, pa tudi učinkovito uporabo orodij za krepitev sistemov kazenskega pregona in kazenskega prava;

| G. | ker bo, dokler bo povpraševanje za izdelki iz prostoživečih živali in rastlin visoko, prizadevanja za pregon pa nizka, zakonita trgovina še naprej zgolj krinka za nezakonito trgovino in bo spodbujala divji lov; |
| --- | --- |

G.

ker bo, dokler bo povpraševanje za izdelki iz prostoživečih živali in rastlin visoko, prizadevanja za pregon pa nizka, zakonita trgovina še naprej zgolj krinka za nezakonito trgovino in bo spodbujala divji lov;

| 1. | poudarja, da je EU hkrati pomemben trg in tranzitna pot za nezakonito trgovino s prostoživečimi živalmi in rastlinami; opozarja, da prihodki, ki jih ustvarja trgovina z ogroženimi vrstami, po ocenah Europola znašajo med 18 in 26 milijard EUR letno, pri čemer je EU najpomembnejši namembni trg na svetu; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je EU hkrati pomemben trg in tranzitna pot za nezakonito trgovino s prostoživečimi živalmi in rastlinami; opozarja, da prihodki, ki jih ustvarja trgovina z ogroženimi vrstami, po ocenah Europola znašajo med 18 in 26 milijard EUR letno, pri čemer je EU najpomembnejši namembni trg na svetu;

| 2. | poudarja, da je namen konvencije CITES zagotoviti, da mednarodna trgovina s prostoživečimi živalmi in rastlinami ne ogroža preživetja vrst v naravi; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je namen konvencije CITES zagotoviti, da mednarodna trgovina s prostoživečimi živalmi in rastlinami ne ogroža preživetja vrst v naravi;

| 3. | je zaskrbljen, saj organizacija Global Financial Integrity v poročilu o nadnacionalnem kriminalu v svetu v razvoju iz februarja 2011 ocenjuje, da je zgolj mednarodna spletna trgovina z izdelki iz prostoživečih živali in rastlin vredna 10 milijard USD letno; |
| --- | --- |

3.

je zaskrbljen, saj organizacija Global Financial Integrity v poročilu o nadnacionalnem kriminalu v svetu v razvoju iz februarja 2011 ocenjuje, da je zgolj mednarodna spletna trgovina z izdelki iz prostoživečih živali in rastlin vredna 10 milijard USD letno;

| 4. | izraža zaskrbljenost zaradi vse večje povezanosti med osebami in denarjem, povezanim s trgovino s prostoživečimi živalmi in rastlinami, ter drugimi oblikami organiziranega kriminala, vključno s trgovino z drogami in orožjem, korupcijo in goljufijami, pa tudi militantnostjo in terorizmom; |
| --- | --- |

4.

izraža zaskrbljenost zaradi vse večje povezanosti med osebami in denarjem, povezanim s trgovino s prostoživečimi živalmi in rastlinami, ter drugimi oblikami organiziranega kriminala, vključno s trgovino z drogami in orožjem, korupcijo in goljufijami, pa tudi militantnostjo in terorizmom;

| 5. | je zaskrbljen, da je za skupine organiziranega kriminala, zlasti tiste vešče tihotapljenja, trgovina s prostoživečimi živalmi in rastlinami privlačna zaradi pomanjkanja zmožnosti za kazenski pregon in izvajanje, velikih dobičkov in blagih kazni; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen, da je za skupine organiziranega kriminala, zlasti tiste vešče tihotapljenja, trgovina s prostoživečimi živalmi in rastlinami privlačna zaradi pomanjkanja zmožnosti za kazenski pregon in izvajanje, velikih dobičkov in blagih kazni;

| 6. | poudarja, da se morajo EU in države članice, če želijo prevzeti dejansko vodilno vlogo na področju zaščite ogroženih vrst, ne le brez odlašanja dejavno in ambiciozno zavzemati za mednarodna pogajanja, pač pa morajo oblikovati tudi najustreznejši pravni okvir in pogoje za izvajanje, s čimer bodo zagotovile, da se bodo vse pravne vrzeli, ki olajšujejo nezakonito trgovino, končale ob mejah Unije; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da se morajo EU in države članice, če želijo prevzeti dejansko vodilno vlogo na področju zaščite ogroženih vrst, ne le brez odlašanja dejavno in ambiciozno zavzemati za mednarodna pogajanja, pač pa morajo oblikovati tudi najustreznejši pravni okvir in pogoje za izvajanje, s čimer bodo zagotovile, da se bodo vse pravne vrzeli, ki olajšujejo nezakonito trgovino, končale ob mejah Unije;

| 7. | opozarja, da lahko kriminal, povezan s prostoživečimi rastlinami in živalmi, resno ogroža pravno državo in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da lahko kriminal, povezan s prostoživečimi rastlinami in živalmi, resno ogroža pravno državo in trajnostni razvoj;

| 8. | se zaveda, da je tudi območje EU prizorišče divjega lova različnih prostoživečih živalskih vrst in da še zmeraj prihaja do ubojev, ulovov in trgovanja z redkimi vrstami, ki so posebej zaščitene, pa tudi z ogroženimi vrstami, navedenimi v Prilogi IV k Direktivi 92/43/EGS (Direktiva o habitatih) in Prilogi I k Direktivi 2009/147/ES (Direktiva o pticah); |
| --- | --- |

8.

se zaveda, da je tudi območje EU prizorišče divjega lova različnih prostoživečih živalskih vrst in da še zmeraj prihaja do ubojev, ulovov in trgovanja z redkimi vrstami, ki so posebej zaščitene, pa tudi z ogroženimi vrstami, navedenimi v Prilogi IV k Direktivi 92/43/EGS (Direktiva o habitatih) in Prilogi I k Direktivi 2009/147/ES (Direktiva o pticah);

Ukrepi v Evropski uniji

| 9. | poziva Komisijo, naj brez odlašanja pripravi načrt ukrepov EU proti kriminalu in trgovanju, povezanem s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, ki naj vključuje tudi jasne cilje in časovne okvire; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj brez odlašanja pripravi načrt ukrepov EU proti kriminalu in trgovanju, povezanem s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, ki naj vključuje tudi jasne cilje in časovne okvire;

| 10. | poudarja, da je EU pomembna tranzitna destinacija za nezakonite izdelke iz prostoživečih živali in rastlin, kakor je navedeno v poročilu omrežja TRAFFIC (6), zaradi česar je EU v prednostnem položaju pri nadzoru te trgovine; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je EU pomembna tranzitna destinacija za nezakonite izdelke iz prostoživečih živali in rastlin, kakor je navedeno v poročilu omrežja TRAFFIC (6), zaradi česar je EU v prednostnem položaju pri nadzoru te trgovine;

| 11. | poziva države članice, naj uvedejo moratorije na ves komercialni uvoz, izvoz ter domačo prodajo in nakup oklov ter neobdelanih in obdelanih izdelkov iz slonovine, dokler divji lov ne bo več ogrožal populacije slonov; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj uvedejo moratorije na ves komercialni uvoz, izvoz ter domačo prodajo in nakup oklov ter neobdelanih in obdelanih izdelkov iz slonovine, dokler divji lov ne bo več ogrožal populacije slonov;

| 12. | poziva države članice, naj se pridružijo pogodbenicam CITES ter z uničenjem zaloge nezakonite slonovine pošljejo odločen signal nasprotovanja trgovini s prostoživečimi živalmi in rastlinami ter povpraševanju po nezakonitih izdelkih; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj se pridružijo pogodbenicam CITES ter z uničenjem zaloge nezakonite slonovine pošljejo odločen signal nasprotovanja trgovini s prostoživečimi živalmi in rastlinami ter povpraševanju po nezakonitih izdelkih;

| 13. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo priporočilo Komisije 2007/425/ES, ki opredeljuje niz ukrepov za izvrševanje Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 o varstvu prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi; državam članicam priporoča, naj takoj zberejo zasežene primerke in tako bolje izvajajo konvencijo CITES ter zaščitijo dobrobit živih živali; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj v celoti izvajajo priporočilo Komisije 2007/425/ES, ki opredeljuje niz ukrepov za izvrševanje Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 o varstvu prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi; državam članicam priporoča, naj takoj zberejo zasežene primerke in tako bolje izvajajo konvencijo CITES ter zaščitijo dobrobit živih živali;

| 14. | poziva Komisijo, naj se s stalnim odborom CITES posvetuje o sklepu 16.47 iz CoP 16, in sicer v zvezi z določbami, s katerimi bi poenostavili odstranitev nezakonitih zaseženih primerkov, da bi zagotovili usklajen pristop k izmenjavi informacij in hitro iskanje novega doma za zasežene žive živali; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj se s stalnim odborom CITES posvetuje o sklepu 16.47 iz CoP 16, in sicer v zvezi z določbami, s katerimi bi poenostavili odstranitev nezakonitih zaseženih primerkov, da bi zagotovili usklajen pristop k izmenjavi informacij in hitro iskanje novega doma za zasežene žive živali;

| 15. | poziva države članice, naj z ozaveščanjem ter povečanjem zmogljivosti in virov okrepijo sodstvo v EU, da bi zagotovili učinkovit in obsežen pregon nezakonite trgovine s prostoživečimi živalmi in rastlinami in da bodo osebe, ki se ukvarjajo s kriminalom na področju prostoživečih živali in rastlin, kaznovane sorazmerno z resnostjo kaznivega dejanja; zato poziva Komisijo, naj poenoti usklajevanje med državami članicami v skladu s priporočilom Komisije št. 2007/425/ES, da se držav članic, v katerih so kazni najbolj blage, ne bi prednostno izkoriščalo kot vstopne točke; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj z ozaveščanjem ter povečanjem zmogljivosti in virov okrepijo sodstvo v EU, da bi zagotovili učinkovit in obsežen pregon nezakonite trgovine s prostoživečimi živalmi in rastlinami in da bodo osebe, ki se ukvarjajo s kriminalom na področju prostoživečih živali in rastlin, kaznovane sorazmerno z resnostjo kaznivega dejanja; zato poziva Komisijo, naj poenoti usklajevanje med državami članicami v skladu s priporočilom Komisije št. 2007/425/ES, da se držav članic, v katerih so kazni najbolj blage, ne bi prednostno izkoriščalo kot vstopne točke;

| 16. | poziva Komisijo, naj podrobno spremlja in nadzoruje uporabo Direktive 2008/99/ES o kazenskopravnem varstvu okolja, saj v nekaterih državah članicah še dandanes niso predvidene učinkovite kazni, ki bi morale biti na podlagi direktive predvidene tudi za osebe, ki usmrtijo, uničijo, posedujejo ali zajamejo zaščitene živalske ali rastlinske vrste; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj podrobno spremlja in nadzoruje uporabo Direktive 2008/99/ES o kazenskopravnem varstvu okolja, saj v nekaterih državah članicah še dandanes niso predvidene učinkovite kazni, ki bi morale biti na podlagi direktive predvidene tudi za osebe, ki usmrtijo, uničijo, posedujejo ali zajamejo zaščitene živalske ali rastlinske vrste;

| 17. | zahteva, da se na podlagi pomislekov, podobnih tistim, ki so bili izraženi v resoluciji ZN iz maja 2013, ki vključuje kazniva dejanja zoper gozdove, pregledajo sedanji instrumenti EU v zvezi z nezakonito trgovino z lesom in drugi akti v zvezi z gozdovi, da bi ugotovili, ali so ti instrumenti zadostni in učinkoviti v boju proti obsežni nezakoniti trgovini, ki se trenutno beleži v Uniji; |
| --- | --- |

17.

zahteva, da se na podlagi pomislekov, podobnih tistim, ki so bili izraženi v resoluciji ZN iz maja 2013, ki vključuje kazniva dejanja zoper gozdove, pregledajo sedanji instrumenti EU v zvezi z nezakonito trgovino z lesom in drugi akti v zvezi z gozdovi, da bi ugotovili, ali so ti instrumenti zadostni in učinkoviti v boju proti obsežni nezakoniti trgovini, ki se trenutno beleži v Uniji;

| 18. | opozarja, da imajo trenutno države članice EU še zmeraj zelo različne sisteme kaznovanja oseb, ki trgujejo s prostoživečimi živalmi ali rastlinami oziroma jih zajamejo, ulovijo ali posedujejo; poudarja, da različna obravnava med državami članicami, ko gre za kazni, pogosto negativno vpliva na učinkovitost sistemov nadzora in učinkovitost pristojnih za nadzor v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da imajo trenutno države članice EU še zmeraj zelo različne sisteme kaznovanja oseb, ki trgujejo s prostoživečimi živalmi ali rastlinami oziroma jih zajamejo, ulovijo ali posedujejo; poudarja, da različna obravnava med državami članicami, ko gre za kazni, pogosto negativno vpliva na učinkovitost sistemov nadzora in učinkovitost pristojnih za nadzor v posameznih državah članicah;

| 19. | poziva k ustreznim kaznim za kršitve Uredbe (ES) št. 338/97, da bi preprečili kriminal, povezan s prostoživečimi živalmi in rastlinami, in upoštevali tudi tržno vrednost vrst, ohranitveno vrednost vrst v kaznivem dejanju ter nastale stroške; poziva k oblikovanju sistema, ki bi predvideval redno posodabljanje in prilagajanje višine kazni; |
| --- | --- |

19.

poziva k ustreznim kaznim za kršitve Uredbe (ES) št. 338/97, da bi preprečili kriminal, povezan s prostoživečimi živalmi in rastlinami, in upoštevali tudi tržno vrednost vrst, ohranitveno vrednost vrst v kaznivem dejanju ter nastale stroške; poziva k oblikovanju sistema, ki bi predvideval redno posodabljanje in prilagajanje višine kazni;

| 20. | poudarja, da Direktiva 2008/99/ES o kazenskopravnem varstvu okolja usklajuje opredelitve kaznivih dejanj, povezanih s prostoživečimi živalmi in rastlinami po vsej Uniji; prav tako poudarja, da direktiva od držav članic zahteva, da uvedejo učinkovite, odvračilne in sorazmerne kazni, zato jih poziva, naj brez odlašanja določijo ustrezne ravni kazni za kazniva dejanja, povezana s prostoživečimi živalmi in rastlinami; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da Direktiva 2008/99/ES o kazenskopravnem varstvu okolja usklajuje opredelitve kaznivih dejanj, povezanih s prostoživečimi živalmi in rastlinami po vsej Uniji; prav tako poudarja, da direktiva od držav članic zahteva, da uvedejo učinkovite, odvračilne in sorazmerne kazni, zato jih poziva, naj brez odlašanja določijo ustrezne ravni kazni za kazniva dejanja, povezana s prostoživečimi živalmi in rastlinami;

| 21. | poziva Komisijo in Svet, naj podpreta namensko usposabljanje celotne verige izvrševanja v okviru ustreznih obstoječih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in Svet, naj podpreta namensko usposabljanje celotne verige izvrševanja v okviru ustreznih obstoječih finančnih instrumentov;

| 22. | poziva države članice, naj se z vsemi ustreznimi evropskimi in nacionalnimi instrumenti borijo proti organiziranemu kriminalu, korupciji in pranju denarja ter naj pri boju zoper kriminal, povezan s prostoživečimi živalmi in rastlinami, omogočijo zaplembo imetja; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj se z vsemi ustreznimi evropskimi in nacionalnimi instrumenti borijo proti organiziranemu kriminalu, korupciji in pranju denarja ter naj pri boju zoper kriminal, povezan s prostoživečimi živalmi in rastlinami, omogočijo zaplembo imetja;

| 23. | poziva vse države članice, naj upoštevajo resolucijo Komisije ZN za preprečevanje kriminala in kazensko pravosodje iz aprila 2013, tako da posodobijo zakonodajo in zagotovijo, da bo nezakonita trgovina s prostoživečimi živalmi in rastlinami, pri kateri sodelujejo organizirane kriminalne združbe, opredeljena kot kaznivo dejanje, ki se kaznuje z zaporno kaznijo do štirih let ali več, tako da bo mogoče Konvencijo ZN o mednarodnem organiziranem kriminalu uporabiti kot podlago za mednarodno sodelovanje in medsebojno pravno pomoč; |
| --- | --- |

23.

poziva vse države članice, naj upoštevajo resolucijo Komisije ZN za preprečevanje kriminala in kazensko pravosodje iz aprila 2013, tako da posodobijo zakonodajo in zagotovijo, da bo nezakonita trgovina s prostoživečimi živalmi in rastlinami, pri kateri sodelujejo organizirane kriminalne združbe, opredeljena kot kaznivo dejanje, ki se kaznuje z zaporno kaznijo do štirih let ali več, tako da bo mogoče Konvencijo ZN o mednarodnem organiziranem kriminalu uporabiti kot podlago za mednarodno sodelovanje in medsebojno pravno pomoč;

| 24. | poziva EU in države članice, naj v celoti izvajajo priporočila iz projekta „WEB“, preiskave Interpola/IFAW o spletni trgovini s slonovino v EU; |
| --- | --- |

24.

poziva EU in države članice, naj v celoti izvajajo priporočila iz projekta „WEB“, preiskave Interpola/IFAW o spletni trgovini s slonovino v EU;

| 25. | se zaveda, da netrajnosten in neetičen lov na trofeje povzroča obsežen upad ogroženih vrst, navedenih v dodatkih I in II konvencije CITES, ter poziva države članice, naj podprejo morebitno revizijo pravnih določb Evropske unije o uvozu lovskih trofej v države članice in naj zahtevajo dovoljenja za uvoz trofej vseh vrst, navedenih v prilogi B k ustreznemu besedilu; |
| --- | --- |

25.

se zaveda, da netrajnosten in neetičen lov na trofeje povzroča obsežen upad ogroženih vrst, navedenih v dodatkih I in II konvencije CITES, ter poziva države članice, naj podprejo morebitno revizijo pravnih določb Evropske unije o uvozu lovskih trofej v države članice in naj zahtevajo dovoljenja za uvoz trofej vseh vrst, navedenih v prilogi B k ustreznemu besedilu;

| 26. | je seznanjen z dokumentiranimi primeri živali, ki se potem, ko so bile ujete v divjini, „perejo“ z izkoriščanjem manj strogih določb o vzreji v ujetništvu; poziva Komisijo, naj podpre sklepe 16.63–16.66 CoP 16 o vzreji živali v ujetništvu in na farmah ter zagotovi finančno podporo za študijo, ki bo ocenila težave glede vrst, ki naj bi bile vzrejene v ujetništvu, ter za razvoj smernic za pregledovanje objektov; |
| --- | --- |

26.

je seznanjen z dokumentiranimi primeri živali, ki se potem, ko so bile ujete v divjini, „perejo“ z izkoriščanjem manj strogih določb o vzreji v ujetništvu; poziva Komisijo, naj podpre sklepe 16.63–16.66 CoP 16 o vzreji živali v ujetništvu in na farmah ter zagotovi finančno podporo za študijo, ki bo ocenila težave glede vrst, ki naj bi bile vzrejene v ujetništvu, ter za razvoj smernic za pregledovanje objektov;

| 27. | zahteva, da se v sklopu Europola ustanovi specializirana enota za kriminal, povezan s prostoživečimi živalmi in rastlinami, ki bi imela vsa nadnacionalna pooblastila in pristojnosti, pa tudi zadostne in ustrezno usposobljene človeške vire in primerna finančna sredstva, da bi na enem mestu zbirali informacije in analize ter usklajevali preiskave, s čimer bi povečali število skupnih preiskav in bolje usklajevali strateški pristop; poziva k optimizaciji in spodbujanju povezovanja lokalnih pristojnih organov za nadzor v državah članicah z mednarodnimi organi, da se izboljša izmenjava informacij in posledično poveča učinkovitost in uspešnost lokalnih nadzornikov; |
| --- | --- |

27.

zahteva, da se v sklopu Europola ustanovi specializirana enota za kriminal, povezan s prostoživečimi živalmi in rastlinami, ki bi imela vsa nadnacionalna pooblastila in pristojnosti, pa tudi zadostne in ustrezno usposobljene človeške vire in primerna finančna sredstva, da bi na enem mestu zbirali informacije in analize ter usklajevali preiskave, s čimer bi povečali število skupnih preiskav in bolje usklajevali strateški pristop; poziva k optimizaciji in spodbujanju povezovanja lokalnih pristojnih organov za nadzor v državah članicah z mednarodnimi organi, da se izboljša izmenjava informacij in posledično poveča učinkovitost in uspešnost lokalnih nadzornikov;

| 28. | v zvezi s tem poziva države članice, naj v skladu s priporočilom Interpola ustanovijo delovno skupino za nacionalno okoljsko varnost (NEST) in sodelujejo v usklajenih operacijah s predlagano specializirano enoto Europola za kriminal, povezan s prostoživečimi živalmi in rastlinami; |
| --- | --- |

28.

v zvezi s tem poziva države članice, naj v skladu s priporočilom Interpola ustanovijo delovno skupino za nacionalno okoljsko varnost (NEST) in sodelujejo v usklajenih operacijah s predlagano specializirano enoto Europola za kriminal, povezan s prostoživečimi živalmi in rastlinami;

| 29. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo sredstva, ki so v okviru njenih služb namenjena konvenciji CITES, zadoščala, da bo imela EU ob upoštevanju začetka veljavnosti gaboronske spremembe konvencije CITES vodilno vlogo; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo sredstva, ki so v okviru njenih služb namenjena konvenciji CITES, zadoščala, da bo imela EU ob upoštevanju začetka veljavnosti gaboronske spremembe konvencije CITES vodilno vlogo;

| 30. | poziva Komisijo in Svet, naj svoje instrumente za trgovino in razvoj uporabita za oblikovanje posebnih programov, da bi okrepili izvajanje Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami ter zagotovili sredstva za krepitev zmogljivosti proti divjemu lovu in nezakoniti trgovini, zlasti s podporo, krepitvijo in širjenjem pobud za ukrepe pregona, kot so pobude ASEAN-WEN (ASEAN Wildlife Enforcement Network), HA-WEN (Horn of Africa Wildlife Enforcement Network), LATF (Lusaka Agreement Task Force) in PAPECALF (Plan d’Action sous-régional des pays de l’espace COMIFAC pour le renforcement de l’application des législations nationales sur la faune sauvage 2012 – 2017), katerih cilj je ustanovitev regionalnih strokovnih centrov ter zagotavljanje modelov sodelovanja v boju proti kriminalu, povezanem s prostoživečimi živalmi in rastlinami; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in Svet, naj svoje instrumente za trgovino in razvoj uporabita za oblikovanje posebnih programov, da bi okrepili izvajanje Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami ter zagotovili sredstva za krepitev zmogljivosti proti divjemu lovu in nezakoniti trgovini, zlasti s podporo, krepitvijo in širjenjem pobud za ukrepe pregona, kot so pobude ASEAN-WEN (ASEAN Wildlife Enforcement Network), HA-WEN (Horn of Africa Wildlife Enforcement Network), LATF (Lusaka Agreement Task Force) in PAPECALF (Plan d’Action sous-régional des pays de l’espace COMIFAC pour le renforcement de l’application des législations nationales sur la faune sauvage 2012 – 2017), katerih cilj je ustanovitev regionalnih strokovnih centrov ter zagotavljanje modelov sodelovanja v boju proti kriminalu, povezanem s prostoživečimi živalmi in rastlinami;

| 31. | spodbuja EU in države članice, naj proaktivno ukrepajo in ozaveščajo Evropejce, da vprašanje kriminala, povezanega s prostoživečimi živalmi in rastlinami, ne zadeva le drugih celin, temveč je pereče vprašanje, ki zadeva celoten planet in ekosistem ter ima politične, gospodarske in socialne posledice za skupnosti po vsem svetu; |
| --- | --- |

31.

spodbuja EU in države članice, naj proaktivno ukrepajo in ozaveščajo Evropejce, da vprašanje kriminala, povezanega s prostoživečimi živalmi in rastlinami, ne zadeva le drugih celin, temveč je pereče vprašanje, ki zadeva celoten planet in ekosistem ter ima politične, gospodarske in socialne posledice za skupnosti po vsem svetu;

Mednarodni ukrepi

| 32. | poziva Komisijo in Svet, naj boj proti kriminalu, povezanemu s prostoživečimi živalmi in rastlinami, vključita med prednostne naloge pri načrtovanju finančnih instrumentov za razvojno pomoč, tako na področju tematskega kot regionalnega načrtovanja; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo in Svet, naj boj proti kriminalu, povezanemu s prostoživečimi živalmi in rastlinami, vključita med prednostne naloge pri načrtovanju finančnih instrumentov za razvojno pomoč, tako na področju tematskega kot regionalnega načrtovanja;

| 33. | pozdravlja dejstvo, da je bil kriminal, povezan s prostoživečimi živalmi in rastlinami, po sprejetju resolucije Komisije Združenih narodov za preprečevanje kriminala in kazensko pravosodje dne 26. aprila 2013 uvrščen na isto raven hudega mednarodnega organiziranega kriminala kot trgovina z ljudmi in trgovina z drogami, ter poziva Komisijo in države članice, naj svojo trgovinsko in razvojno politiko uporabijo za celovito izvajanje mednarodnega sporazuma; ugotavlja, da je med prednostnimi nalogami EU za 68. zasedanje Generalne skupščine ZN, kakor so bile sprejete v Svetu junija 2013, še vedno zamisel o okrepitvi prizadevanj za boj proti kriminalu, povezanem s prostoživečimi živalmi in rastlinami, nezakoniti sečnji gozdov ter spodbujanje boljšega upravljanja; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja dejstvo, da je bil kriminal, povezan s prostoživečimi živalmi in rastlinami, po sprejetju resolucije Komisije Združenih narodov za preprečevanje kriminala in kazensko pravosodje dne 26. aprila 2013 uvrščen na isto raven hudega mednarodnega organiziranega kriminala kot trgovina z ljudmi in trgovina z drogami, ter poziva Komisijo in države članice, naj svojo trgovinsko in razvojno politiko uporabijo za celovito izvajanje mednarodnega sporazuma; ugotavlja, da je med prednostnimi nalogami EU za 68. zasedanje Generalne skupščine ZN, kakor so bile sprejete v Svetu junija 2013, še vedno zamisel o okrepitvi prizadevanj za boj proti kriminalu, povezanem s prostoživečimi živalmi in rastlinami, nezakoniti sečnji gozdov ter spodbujanje boljšega upravljanja;

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj si v okviru konvencije CITES in v dvostranskih dialogih z državami potrošnicami po svojih najboljših močeh prizadevajo zagotoviti zaprtje vzporednih zakonitih mednarodnih in domačih trgov, ki spodbujajo povpraševanje po zelo ogroženih vrstah, kot so sloni, nosorogi in tigri; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in države članice, naj si v okviru konvencije CITES in v dvostranskih dialogih z državami potrošnicami po svojih najboljših močeh prizadevajo zagotoviti zaprtje vzporednih zakonitih mednarodnih in domačih trgov, ki spodbujajo povpraševanje po zelo ogroženih vrstah, kot so sloni, nosorogi in tigri;

| 35. | poudarja, da so v okviru konvencije CITES na voljo mehanizmi za pogodbenice, ki kršijo pravila; zato poziva Komisijo in države članice, naj jih po potrebi v celoti uporabijo; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da so v okviru konvencije CITES na voljo mehanizmi za pogodbenice, ki kršijo pravila; zato poziva Komisijo in države članice, naj jih po potrebi v celoti uporabijo;

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo skrbniški sklad ali podoben instrument v skladu s členom 187 revidirane finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije, da bi v okviru akcijskega načrta za boj proti trgovini s prostoživečimi živalmi in rastlinami obvarovali zaščitena območja in se borili proti trgovini s prostoživečimi živalmi in rastlinami ter divjemu lovu; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo skrbniški sklad ali podoben instrument v skladu s členom 187 revidirane finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije, da bi v okviru akcijskega načrta za boj proti trgovini s prostoživečimi živalmi in rastlinami obvarovali zaščitena območja in se borili proti trgovini s prostoživečimi živalmi in rastlinami ter divjemu lovu;

| 37. | poziva EU in države članice, naj odločno podprejo mednarodni konzorcij za boj proti kriminalu (ICCWC), povezanemu s prostoživečimi živalmi in rastlinami, ki združuje konvencijo CITES, Interpol, Urad ZN za droge in kriminal, Svetovno banko in Svetovno carinsko organizacijo, tudi prek zagotavljanja finančnih sredstev ter strokovnega znanja in izkušenj, da bi olajšali krepitev zmogljivosti vlad, izmenjavo informacij in zaupnih podatkov ter podprli pregon in spoštovanje predpisov med članicami ICCWC; |
| --- | --- |

37.

poziva EU in države članice, naj odločno podprejo mednarodni konzorcij za boj proti kriminalu (ICCWC), povezanemu s prostoživečimi živalmi in rastlinami, ki združuje konvencijo CITES, Interpol, Urad ZN za droge in kriminal, Svetovno banko in Svetovno carinsko organizacijo, tudi prek zagotavljanja finančnih sredstev ter strokovnega znanja in izkušenj, da bi olajšali krepitev zmogljivosti vlad, izmenjavo informacij in zaupnih podatkov ter podprli pregon in spoštovanje predpisov med članicami ICCWC;

| 38. | pozdravlja dejstvo, da so na zadnjem vrhunskem srečanju G-8 (ki je potekalo junija 2013 v Lough Erne na Severnem Irskem) sklenili ukrepati zoper nezakonito trgovino z zaščitenimi ali ogroženimi prostoživečimi živalskimi ali rastlinskimi vrstami ter ponuditi politično in praktično podporo regionalnim in mednarodnim organizacijam, ki so na čelu prizadevanj za izboljšanje sposobnosti držav za spremljanje in nadzor meja, prav tako pa se spoprijeti z dejavniki, ki olajšujejo te nezakonite dejavnosti, na primer korupcijo, nadnacionalnim organiziranim kriminalom in nezakonito trgovino, ki spodkopavajo dobro upravljanje in pravno državo, v nekaterih primerih pa so tudi pomemben vir financiranja za teroriste; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja dejstvo, da so na zadnjem vrhunskem srečanju G-8 (ki je potekalo junija 2013 v Lough Erne na Severnem Irskem) sklenili ukrepati zoper nezakonito trgovino z zaščitenimi ali ogroženimi prostoživečimi živalskimi ali rastlinskimi vrstami ter ponuditi politično in praktično podporo regionalnim in mednarodnim organizacijam, ki so na čelu prizadevanj za izboljšanje sposobnosti držav za spremljanje in nadzor meja, prav tako pa se spoprijeti z dejavniki, ki olajšujejo te nezakonite dejavnosti, na primer korupcijo, nadnacionalnim organiziranim kriminalom in nezakonito trgovino, ki spodkopavajo dobro upravljanje in pravno državo, v nekaterih primerih pa so tudi pomemben vir financiranja za teroriste;

| 39. | poziva Komisijo, naj z delom v afriških in azijskih državah pomaga tem državam okrepiti politiko in pravne okvire, povečati zmogljivosti kazenskega pregona, razviti učinkovite sodne sisteme in okrepiti mehanizme za preprečevanje korupcije, da bi se učinkoviteje bojevale proti kriminalu, povezanemu s prostoživečimi živalmi in rastlinami, na lokalni, nacionalni in regionalni ravni, med drugim s podporo in financiranjem izvajanja pobud, kot je priročnik ICCWC; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj z delom v afriških in azijskih državah pomaga tem državam okrepiti politiko in pravne okvire, povečati zmogljivosti kazenskega pregona, razviti učinkovite sodne sisteme in okrepiti mehanizme za preprečevanje korupcije, da bi se učinkoviteje bojevale proti kriminalu, povezanemu s prostoživečimi živalmi in rastlinami, na lokalni, nacionalni in regionalni ravni, med drugim s podporo in financiranjem izvajanja pobud, kot je priročnik ICCWC;

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo politiko in pravne okvire, povečajo zmogljivosti kazenskega pregona, obravnavajo potrebe obveščevalne tehnologije ter razvijejo učinkovite sodne sisteme, da bi se učinkoviteje bojevali proti kriminalu, povezanemu s prostoživečimi živalmi in rastlinami, na lokalni, nacionalni in regionalni ravni, med drugim s podporo izvajanja pobud, kot sta priročnik ICCWC in usposabljanje specializiranih tožilcev na področju kriminala, povezanega s prostoživečimi živalmi in rastlinami; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo politiko in pravne okvire, povečajo zmogljivosti kazenskega pregona, obravnavajo potrebe obveščevalne tehnologije ter razvijejo učinkovite sodne sisteme, da bi se učinkoviteje bojevali proti kriminalu, povezanemu s prostoživečimi živalmi in rastlinami, na lokalni, nacionalni in regionalni ravni, med drugim s podporo izvajanja pobud, kot sta priročnik ICCWC in usposabljanje specializiranih tožilcev na področju kriminala, povezanega s prostoživečimi živalmi in rastlinami;

| 41. | poziva Komisijo, naj pripravi in začne izvajati regionalne strategije in mreže za pregon na področju prostoživečih rastlin in živali, ki bodo med seboj povezane z globalnim usklajevalnim mehanizmom, med drugim s podporo Interpolovemu programu za kazniva dejanja zoper okolje in vzpostavitvijo delovnih skupin za nacionalno okoljsko varnost ter njihovo vključitvijo v regionalne organe pregona, kot so LATF (Lusaka Agreement Task Force), HA-WEN, SAWEN (South Africa Wildlife Enforcement Network) in ASEAN-WEN; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj pripravi in začne izvajati regionalne strategije in mreže za pregon na področju prostoživečih rastlin in živali, ki bodo med seboj povezane z globalnim usklajevalnim mehanizmom, med drugim s podporo Interpolovemu programu za kazniva dejanja zoper okolje in vzpostavitvijo delovnih skupin za nacionalno okoljsko varnost ter njihovo vključitvijo v regionalne organe pregona, kot so LATF (Lusaka Agreement Task Force), HA-WEN, SAWEN (South Africa Wildlife Enforcement Network) in ASEAN-WEN;

| 42. | je seznanjen z velikim in vse večjim povpraševanjem po nezakonitih izdelkih iz prostoživečih živali in rastlin na Kitajskem in v jugovzhodni Aziji ter poudarja, da je treba to vprašanje uvrstiti na dnevni red dialoga med Evropsko unijo in Azijo na najvišji politični ravni; v zvezi s tem kot pomemben korak podpira sporazum o skupnih prizadevanjih v boju proti trgovini s prostoživečimi živalmi in rastlinami, ki sta ga julija 2013 podpisala komisar Potočnik in namestnik kitajskega ministra državne uprave za gozdarstvo Zhang Jianlong, in želi, da se bo začel izvajati v celoti; |
| --- | --- |

42.

je seznanjen z velikim in vse večjim povpraševanjem po nezakonitih izdelkih iz prostoživečih živali in rastlin na Kitajskem in v jugovzhodni Aziji ter poudarja, da je treba to vprašanje uvrstiti na dnevni red dialoga med Evropsko unijo in Azijo na najvišji politični ravni; v zvezi s tem kot pomemben korak podpira sporazum o skupnih prizadevanjih v boju proti trgovini s prostoživečimi živalmi in rastlinami, ki sta ga julija 2013 podpisala komisar Potočnik in namestnik kitajskega ministra državne uprave za gozdarstvo Zhang Jianlong, in želi, da se bo začel izvajati v celoti;

| 43. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru prihajajočega vrhunskega srečanja med Afriko in EU 2014 z Afriško unijo, Novim partnerstvom za razvoj Afrike (NEPAD), Afriško ministrsko konferenco za okolje (AMCEN) in Komisijo Afriške unije preučijo pereča vprašanja, da bi za prihodnjo skupno strategijo EU-Afrika 2014–2020 opredelili območja, na katerih je mogoče sprejeti sodelovalne ukrepe; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo in države članice, naj v okviru prihajajočega vrhunskega srečanja med Afriko in EU 2014 z Afriško unijo, Novim partnerstvom za razvoj Afrike (NEPAD), Afriško ministrsko konferenco za okolje (AMCEN) in Komisijo Afriške unije preučijo pereča vprašanja, da bi za prihodnjo skupno strategijo EU-Afrika 2014–2020 opredelili območja, na katerih je mogoče sprejeti sodelovalne ukrepe;

| 44. | spodbuja Komisijo, naj vprašanje trgovine s prostoživečimi živalmi in rastlinami vključi v čezatlantsko sodelovanje, da bi oblikovali skupni pristop, s katerim bi zagotovili učinkovite pravne strukture, ki bi preprečevali vstop nezakonitih izdelkov na evropske in ameriške trge, ter izboljšali načine komuniciranja za souporabo informacij o upravljanju prostoživečih živali in rastlin ter trgovinskih predpisih; |
| --- | --- |

44.

spodbuja Komisijo, naj vprašanje trgovine s prostoživečimi živalmi in rastlinami vključi v čezatlantsko sodelovanje, da bi oblikovali skupni pristop, s katerim bi zagotovili učinkovite pravne strukture, ki bi preprečevali vstop nezakonitih izdelkov na evropske in ameriške trge, ter izboljšali načine komuniciranja za souporabo informacij o upravljanju prostoživečih živali in rastlin ter trgovinskih predpisih;

| 45. | spodbuja Komisijo in države članice, naj podprejo prizadevanja v ključnih državah za sodelovanje med ministrstvi, da bi zasnovali in začeli izvajati dobro proučene kampanje za zmanjševanje povpraševanja ter zagotovili primerne dolgoročne naložbe za izvajanje teh strategij; |
| --- | --- |

45.

spodbuja Komisijo in države članice, naj podprejo prizadevanja v ključnih državah za sodelovanje med ministrstvi, da bi zasnovali in začeli izvajati dobro proučene kampanje za zmanjševanje povpraševanja ter zagotovili primerne dolgoročne naložbe za izvajanje teh strategij;

| 46. | poziva Komisijo, naj podpre razvoj nadomestnih virov dohodka za lokalne skupnosti, ki so najbliže prostoživečim živalim in rastlinam in dokazano prispevajo k reševanju in ohranjanju prostoživečih živali in rastlin, ter jih vključi v operacije za preprečevanje divjega lova; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj podpre razvoj nadomestnih virov dohodka za lokalne skupnosti, ki so najbliže prostoživečim živalim in rastlinam in dokazano prispevajo k reševanju in ohranjanju prostoživečih živali in rastlin, ter jih vključi v operacije za preprečevanje divjega lova;

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ter začnejo izvajati jasne in učinkovite zakone in politike, ki bodo odvračali od potrošnje izdelkov iz občutljivih prostoživečih vrst, izobražujejo potrošnike o učinkih njihove potrošnje teh vrst ter zagotovijo ustrezne informacije o posledicah in nevarnostih, ki jih lahko povzroči nenadzorovano širjenje določenih eksotičnih vrst v avtohtonih ekosistemih; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ter začnejo izvajati jasne in učinkovite zakone in politike, ki bodo odvračali od potrošnje izdelkov iz občutljivih prostoživečih vrst, izobražujejo potrošnike o učinkih njihove potrošnje teh vrst ter zagotovijo ustrezne informacije o posledicah in nevarnostih, ki jih lahko povzroči nenadzorovano širjenje določenih eksotičnih vrst v avtohtonih ekosistemih;

o

o o

| 48. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, sekretariatu CITES, Interpolu, Europolu, Uradu ZN za droge in kriminal, Svetovni banki in Svetovni carinski organizaciji. |
| --- | --- |

48.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, sekretariatu CITES, Interpolu, Europolu, Uradu ZN za droge in kriminal, Svetovni banki in Svetovni carinski organizaciji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0047.

(2)  UL L 61, 3.3.1997, str. 1.

(3)  UL L 166, 19.6.2006, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0444.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0245.

(6)  http://ec.europa.eu./environment/cites/pdf/Overview%20significant%20seizures.pdf

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/89 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/89

---

P7_TA(2014)0032

Ponovna industrializacija Evrope za spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o ponovni industrializaciji Evrope za spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti (2013/2006(INI))

(2016/C 482/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 173 iz naslova XVII Pogodbe o delovanju Evropske unije (prejšnji člen 157 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti), ki zajema industrijsko politiko EU in se med drugim nanaša na konkurenčnost industrije Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 173 iz naslova XVII Pogodbe o delovanju Evropske unije (prejšnji člen 157 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti), ki zajema industrijsko politiko EU in se med drugim nanaša na konkurenčnost industrije Unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva – Posodobitev sporočila o industrijski politiki“ (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva – Posodobitev sporočila o industrijski politiki“ (COM(2012)0582),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti (1),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 29. novembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (COM(2012)0710), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 29. novembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (COM(2012)0710),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 30. novembra 2011 za uredbo o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (2014–2020) (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 30. novembra 2011 za uredbo o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (2014–2020) (COM(2011)0834),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. julija 2012 z naslovom „Strategija za trajnostno konkurenčnost gradbenega sektorja in gradbenih podjetij“ (COM(2012)0433), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. julija 2012 z naslovom „Strategija za trajnostno konkurenčnost gradbenega sektorja in gradbenih podjetij“ (COM(2012)0433),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male: Akt za mala podjetja za Evropo“ (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male: Akt za mala podjetja za Evropo“ (COM(2008)0394),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. novembra 2008 z naslovom „Pobuda za surovine: zagotavljanje preskrbe z nujno potrebnimi surovinami za rast in delovna mesta v Evropi“ (COM(2008)0699), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. novembra 2008 z naslovom „Pobuda za surovine: zagotavljanje preskrbe z nujno potrebnimi surovinami za rast in delovna mesta v Evropi“ (COM(2008)0699),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020: Unija inovacij“ (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020: Unija inovacij“ (COM(2010)0546),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom „Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri“ (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom „Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri“ (COM(2011)0571),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2011 z naslovom „Industrijska politika: krepitev konkurenčnosti“ (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2011 z naslovom „Industrijska politika: krepitev konkurenčnosti“ (COM(2011)0642),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. decembra 2011 z naslovom „Energetski načrt za leto 2050“ (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. decembra 2011 z naslovom „Energetski načrt za leto 2050“ (COM(2011)0885),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. februarja 2012 z naslovom „Modra rast: biogospodarstvo za Evropo“ (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. februarja 2012 z naslovom „Modra rast: biogospodarstvo za Evropo“ (COM(2012)0060),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. maja 2012 z naslovom „Ukrepi za stabilnost, rast in delovna mesta“ (COM(2012)0299), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. maja 2012 z naslovom „Ukrepi za stabilnost, rast in delovna mesta“ (COM(2012)0299),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. junija 2012 z naslovom „Evropska strategija za ključne omogočitvene tehnologije – pot do rasti in delovnih mest“ (COM(2012)0341), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. junija 2012 z naslovom „Evropska strategija za ključne omogočitvene tehnologije – pot do rasti in delovnih mest“ (COM(2012)0341),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2013 z naslovom „Zelena knjiga – Dolgoročno financiranje evropskega gospodarstva“ (COM(2013)0150), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2013 z naslovom „Zelena knjiga – Dolgoročno financiranje evropskega gospodarstva“ (COM(2013)0150),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. marca 2013 z naslovom „Zelena knjiga – Okvir podnebne in energetske politike do 2030“ (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. marca 2013 z naslovom „Zelena knjiga – Okvir podnebne in energetske politike do 2030“ (COM(2013)0169),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije, priloženega sporočilu Komisije z dne 4. novembra 2008 z naslovom „Pobuda za surovine: zagotavljanje preskrbe z nujno potrebnimi surovinami za rast in delovna mesta v Evropi“ (COM(2008)0699 – SEC(2008)2741), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije, priloženega sporočilu Komisije z dne 4. novembra 2008 z naslovom „Pobuda za surovine: zagotavljanje preskrbe z nujno potrebnimi surovinami za rast in delovna mesta v Evropi“ (COM(2008)0699 – SEC(2008)2741),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 26. septembra 2012 z naslovom „Konkurenčnost evropskega sektorja luksuznih izdelkov“ (SWD(2012)0286), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 26. septembra 2012 z naslovom „Konkurenčnost evropskega sektorja luksuznih izdelkov“ (SWD(2012)0286),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 10. oktobra 2012, priloženega sporočilu z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva Posodobitev sporočila o industrijski politiki“ (SWD(2012)0297), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 10. oktobra 2012, priloženega sporočilu z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva Posodobitev sporočila o industrijski politiki“ (SWD(2012)0297),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Evropsko poročilo o konkurenčnosti za leto 2012 – Izkoriščanje prednosti globalizacije“ (SWD(2012)0299), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Evropsko poročilo o konkurenčnosti za leto 2012 – Izkoriščanje prednosti globalizacije“ (SWD(2012)0299),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 11. aprila 2013 z naslovom „Odnosi med delodajalci in delojemalci v Evropi za leto 2012“ (SWD(2013)0126), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 11. aprila 2013 z naslovom „Odnosi med delodajalci in delojemalci v Evropi za leto 2012“ (SWD(2013)0126),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. junija 2013 z naslovom „Nadaljnji ukrepi Komisije na podlagi posvetovanja ‚Top-10‘ z MSP o pravni ureditvi EU“ (COM(2013)0446), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. junija 2013 z naslovom „Nadaljnji ukrepi Komisije na podlagi posvetovanja ‚Top-10‘ z MSP o pravni ureditvi EU“ (COM(2013)0446),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. aprila 2013 z naslovom „Trajnostna konkurenčnost gradbenega sektorja“ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. aprila 2013 z naslovom „Trajnostna konkurenčnost gradbenega sektorja“ (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. marca 2013 z naslovom „Vključevanje in udeležba delavcev kot temelj dobrega upravljanja podjetij in uravnoteženih pristopov za izhod iz krize“ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. marca 2013 z naslovom „Vključevanje in udeležba delavcev kot temelj dobrega upravljanja podjetij in uravnoteženih pristopov za izhod iz krize“ (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2010 o vlaganju v razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika (Načrt SET) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2010 o vlaganju v razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika (Načrt SET) (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o razvijanju zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstva (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o razvijanju zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstva (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o industrijski politiki za dobo globalizacije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o industrijski politiki za dobo globalizacije (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 o Evropi, gospodarni z viri (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 o Evropi, gospodarni z viri (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o „Aktu za enotni trg – naslednji koraki za gospodarsko rast“ (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o „Aktu za enotni trg – naslednji koraki za gospodarsko rast“ (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 o malih in srednjih podjetjih (MSP): konkurenčnost in poslovne priložnosti (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 o malih in srednjih podjetjih (MSP): konkurenčnost in poslovne priložnosti (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. novembra 2012 o vplivih črpanja plina in nafte iz skrilavca na okolje (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. novembra 2012 o vplivih črpanja plina in nafte iz skrilavca na okolje (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. novembra 2012 o industrijskih, energetskih in drugih vidikih v zvezi s plinom in nafto iz skrilavca (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. novembra 2012 o industrijskih, energetskih in drugih vidikih v zvezi s plinom in nafto iz skrilavca (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o energetskem načrtu za leto 2050, prihodnosti z energijo (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o energetskem načrtu za leto 2050, prihodnosti z energijo (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o sedanjih izzivih in priložnostih za energijo iz obnovljivih virov na notranjem evropskem energetskem trgu (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o sedanjih izzivih in priložnostih za energijo iz obnovljivih virov na notranjem evropskem energetskem trgu (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o regionalnih strategijah za industrijska območja v Evropski uniji (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o regionalnih strategijah za industrijska območja v Evropski uniji (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2013 o socialnih stanovanjih v Evropski uniji (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2013 o socialnih stanovanjih v Evropski uniji (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2013 o prispevku zadrug k izhodu iz krize (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2013 o prispevku zadrug k izhodu iz krize (19),

| — | ob upoštevanju svoje razprave z dne 4. februarja 2013, ki je sledila izjavi Komisije o oživitvi evropske industrije zaradi trenutnih težav (2013/2538(RSP)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje razprave z dne 4. februarja 2013, ki je sledila izjavi Komisije o oživitvi evropske industrije zaradi trenutnih težav (2013/2538(RSP)),

| — | ob upoštevanju sklepov 3208. zasedanja Sveta za konkurenčnost z dne 10. in 11. decembra 2012 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov 3208. zasedanja Sveta za konkurenčnost z dne 10. in 11. decembra 2012 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“,

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom „Industrijska struktura EU – Trendi in uspešnost“ iz leta 2011, pripravljenega v imenu Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom „Industrijska struktura EU – Trendi in uspešnost“ iz leta 2011, pripravljenega v imenu Komisije,

| — | ob upoštevanju poročila, izhajajočega iz raziskave o pobudah EU 2020, z naslovom „Industrijska politika za dobo globalizacije“, izvedene aprila 2013 v imenu Odbora regij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, izhajajočega iz raziskave o pobudah EU 2020, z naslovom „Industrijska politika za dobo globalizacije“, izvedene aprila 2013 v imenu Odbora regij,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. junija 2013 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva – Posodobitev sporočila o industrijski politiki“ (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. junija 2013 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva – Posodobitev sporočila o industrijski politiki“ (20),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 11. aprila 2013 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“ (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 11. aprila 2013 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“ (21),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0464/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0464/2013),

| A. | ker evropska industrija prestaja neprimerljivo krizo, srečuje pa se tudi z vrsto pomanjkljivosti, ki škodijo njeni konkurenčnosti; |
| --- | --- |

A.

ker evropska industrija prestaja neprimerljivo krizo, srečuje pa se tudi z vrsto pomanjkljivosti, ki škodijo njeni konkurenčnosti;

| B. | ker so podatki, ki jih je predložila Komisija, ambiciozni, vendar pogojni, saj so povezani z več dejavniki, ki še niso bili ustrezno opredeljeni; |
| --- | --- |

B.

ker so podatki, ki jih je predložila Komisija, ambiciozni, vendar pogojni, saj so povezani z več dejavniki, ki še niso bili ustrezno opredeljeni;

| C. | ker ima evropska industrija ključno vlogo pri rešitvi iz krize in je pomemben del te rešitve; |
| --- | --- |

C.

ker ima evropska industrija ključno vlogo pri rešitvi iz krize in je pomemben del te rešitve;

| D. | ker industrijski tekmeci Evrope že leta razvijajo trdne industrijske strategije; |
| --- | --- |

D.

ker industrijski tekmeci Evrope že leta razvijajo trdne industrijske strategije;

| E. | ker EU potrebuje strategijo za reševanje gospodarske in finančne krize ter za nov zagon gospodarske dinamike; |
| --- | --- |

E.

ker EU potrebuje strategijo za reševanje gospodarske in finančne krize ter za nov zagon gospodarske dinamike;

| F. | ker je Evropsko komisijo treba pohvaliti, ker se je s svojim sporočilom, katerega namen je organizacija industrijskega preobrata, lotila industrijske politike; |
| --- | --- |

F.

ker je Evropsko komisijo treba pohvaliti, ker se je s svojim sporočilom, katerega namen je organizacija industrijskega preobrata, lotila industrijske politike;

| G. | ker skupna prihodnost Evrope kot industrijske lokacije temelji na kampanji za modernizacijo, ki krepi inovacijska središča in odpravlja razvojne primanjkljaje industrijsko in strukturno šibkih regij; |
| --- | --- |

G.

ker skupna prihodnost Evrope kot industrijske lokacije temelji na kampanji za modernizacijo, ki krepi inovacijska središča in odpravlja razvojne primanjkljaje industrijsko in strukturno šibkih regij;

| H. | ker zmanjšana razpoložljivost posojil omejuje naložbe, kar ovira inovacije in sprejemanje novih učinkovitih tehnologij; ker industrijska politika v Evropi zato potrebuje trdno finančno zgradbo, ki spodbuja naložbe; |
| --- | --- |

H.

ker zmanjšana razpoložljivost posojil omejuje naložbe, kar ovira inovacije in sprejemanje novih učinkovitih tehnologij; ker industrijska politika v Evropi zato potrebuje trdno finančno zgradbo, ki spodbuja naložbe;

| I. | ker so v južni Evropi pogoji financiranja težji in zahtevajo rešitve financiranja po meri; |
| --- | --- |

I.

ker so v južni Evropi pogoji financiranja težji in zahtevajo rešitve financiranja po meri;

| J. | ker bi morale države članice uporabljati metode prestrukturiranja industrije, ki so se izkazale za uspešne v Evropi in drugod po svetu; |
| --- | --- |

J.

ker bi morale države članice uporabljati metode prestrukturiranja industrije, ki so se izkazale za uspešne v Evropi in drugod po svetu;

| K. | ker je Komisija poudarila, da lahko industrije EU znova postanejo privlačne zaradi pričakovanega zmanjšanja plačnih razlik v svetu; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija poudarila, da lahko industrije EU znova postanejo privlačne zaradi pričakovanega zmanjšanja plačnih razlik v svetu;

| L. | ker vzpostavljanje boljših splošnih pogojev za evropsko industrijsko politiko vključuje oblikovanje in pravilno delovanje notranjega trga EU v socialnem tržnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

L.

ker vzpostavljanje boljših splošnih pogojev za evropsko industrijsko politiko vključuje oblikovanje in pravilno delovanje notranjega trga EU v socialnem tržnem gospodarstvu;

| M. | ker mora biti prva prednostna naloga Evrope varstvo proizvodnih sektorjev in strokovnega znanja, pri tem pa je treba omogočiti industriji, da ponovno pridobi konkurenčnost na svetovni ravni; |
| --- | --- |

M.

ker mora biti prva prednostna naloga Evrope varstvo proizvodnih sektorjev in strokovnega znanja, pri tem pa je treba omogočiti industriji, da ponovno pridobi konkurenčnost na svetovni ravni;

| N. | ker bodo imeli stroški energije za industrijo in naraščajoče razlike v cenah energije med Evropo in drugimi industrializiranimi državami (zlasti ZDA) čedalje večjo vlogo, če sedanje stanje ne bo ustrezno obravnavano; |
| --- | --- |

N.

ker bodo imeli stroški energije za industrijo in naraščajoče razlike v cenah energije med Evropo in drugimi industrializiranimi državami (zlasti ZDA) čedalje večjo vlogo, če sedanje stanje ne bo ustrezno obravnavano;

| O. | ker je glede na globalne izzive bistveno, da je učinkovitost rabe energije in virov podlaga za preoblikovanje evropske industrije, če želi ta v prihodnje ohraniti svojo konkurenčnost; |
| --- | --- |

O.

ker je glede na globalne izzive bistveno, da je učinkovitost rabe energije in virov podlaga za preoblikovanje evropske industrije, če želi ta v prihodnje ohraniti svojo konkurenčnost;

| P. | ker mora pristop EU k industrijski politiki združevati konkurenčnost, trajnost in dostojno delo, da se bo mogoče spopasti z velikimi družbenimi izzivi; |
| --- | --- |

P.

ker mora pristop EU k industrijski politiki združevati konkurenčnost, trajnost in dostojno delo, da se bo mogoče spopasti z velikimi družbenimi izzivi;

| Q. | ker je treba nujno zagotoviti usklajenost energetske, podnebne, okoljske, industrijske in trgovinske politike EU, da bi lahko vzpostavili ravnovesje med cilji podnebne in okoljevarstvene politike ter cilji strategije RISE; |
| --- | --- |

Q.

ker je treba nujno zagotoviti usklajenost energetske, podnebne, okoljske, industrijske in trgovinske politike EU, da bi lahko vzpostavili ravnovesje med cilji podnebne in okoljevarstvene politike ter cilji strategije RISE;

| R. | ker se je produktivnost dela v zadnjih desetletjih razvijala veliko hitreje od produktivnosti virov, pri čemer ocene kažejo, da stroški dela zajemajo manj kot 20 %, stroški virov pa 40 % proizvodnih stroškov, |
| --- | --- |

R.

ker se je produktivnost dela v zadnjih desetletjih razvijala veliko hitreje od produktivnosti virov, pri čemer ocene kažejo, da stroški dela zajemajo manj kot 20 %, stroški virov pa 40 % proizvodnih stroškov,

| S. | ker se Evropska unija ponaša tudi z izjemno inovacijsko zmogljivostjo, saj je 6 držav članic med prvimi 10 od 50 najbolj inovativnih držav na svetu; |
| --- | --- |

S.

ker se Evropska unija ponaša tudi z izjemno inovacijsko zmogljivostjo, saj je 6 držav članic med prvimi 10 od 50 najbolj inovativnih držav na svetu;

| T. | ker ima industrijska politika močno socialno razsežnost, ki se dotika vseh ravni družbe; |
| --- | --- |

T.

ker ima industrijska politika močno socialno razsežnost, ki se dotika vseh ravni družbe;

| U. | ker evropska industrijska politika potrebuje močno delovno silo, usposabljanja pa je bilo v povprečju deležnih le 7 % nizko usposobljene delovne sile; |
| --- | --- |

U.

ker evropska industrijska politika potrebuje močno delovno silo, usposabljanja pa je bilo v povprečju deležnih le 7 % nizko usposobljene delovne sile;

Strategija „Industrijski preporod za trajnostno Evropo“ (RISE): načela, cilji in upravljanje

| 1. | pozdravlja osredotočenje Komisije na industrijsko politiko (IP), saj je tako osredotočenje glede na dejstvo, da industrija ustvari vsako četrto delovno mesto in zagotavlja zaposlitev približno 34 milijonom ljudi, bistvenega pomena za gospodarski razvoj in konkurenčnost ter zagotavlja dolgoročno blaginjo in rešuje vprašanje brezposelnosti; poudarja, da mora industrijska politika obravnavati primerjalne slabosti gospodarstva EU, naj gre za pomanjkanje vlaganj v raziskave in razvoj, gibanje cen energije, birokratske postopke ali težave pri dostopu do financiranja; ugotavlja, da na industrijo odpade 80 % izdatkov na področju raziskav in razvoja ter da skoraj 75 % evropskega izvoza predstavlja industrijsko blago; poudarja, da industrija prispeva k večini ustvarjene vrednosti v gospodarstvu in da vsako delovno mesto v industriji ustvari približno dve dodatni delovni mesti v dobavnih in storitvenih sektorjih; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja osredotočenje Komisije na industrijsko politiko (IP), saj je tako osredotočenje glede na dejstvo, da industrija ustvari vsako četrto delovno mesto in zagotavlja zaposlitev približno 34 milijonom ljudi, bistvenega pomena za gospodarski razvoj in konkurenčnost ter zagotavlja dolgoročno blaginjo in rešuje vprašanje brezposelnosti; poudarja, da mora industrijska politika obravnavati primerjalne slabosti gospodarstva EU, naj gre za pomanjkanje vlaganj v raziskave in razvoj, gibanje cen energije, birokratske postopke ali težave pri dostopu do financiranja; ugotavlja, da na industrijo odpade 80 % izdatkov na področju raziskav in razvoja ter da skoraj 75 % evropskega izvoza predstavlja industrijsko blago; poudarja, da industrija prispeva k večini ustvarjene vrednosti v gospodarstvu in da vsako delovno mesto v industriji ustvari približno dve dodatni delovni mesti v dobavnih in storitvenih sektorjih;

| 2. | poudarja, da sta prihodnja industrijska moč in pomen Evropske unije odvisna od strategije industrijskega preporoda za trajnostno Evropo (RISE), ki si prizadeva za tehnološke, poslovne, finančne, okoljske in družbene inovacije na poti k tretji industrijski revoluciji in vključuje strategijo učinkovitosti, ki spodbuja ponovno industrializacijo Evrope, krepi celotno evropsko industrijo ter se odziva na vse večje družbene izzive; meni, da bi strategija RISE lahko ustvarila nove trge, med drugim za nove in inovativne proizvode in storitve, poslovne modele in ustvarjalne podjetnike in podjetja, nova delovna mesta in dostojno delo ter z gospodarsko dinamiko, zaupanjem in konkurenčnostjo pripomogla k industrijski prenovi; meni, da je ena glavnih prednostnih nalog ohranjanje močnega proizvodnega sektorja in strokovnega znanja ter da so odprti trgi, razpoložljivost energije in surovin ter inovacije, energetska učinkovitost in učinkovita raba virov ključni stebri takšne strategije; poudarja, da so izrednega pomena tudi zanesljiva prometna infrastruktura, usmerjena v prihodnost, proizvodnja in distribucija energije ter telekomunikacije; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da sta prihodnja industrijska moč in pomen Evropske unije odvisna od strategije industrijskega preporoda za trajnostno Evropo (RISE), ki si prizadeva za tehnološke, poslovne, finančne, okoljske in družbene inovacije na poti k tretji industrijski revoluciji in vključuje strategijo učinkovitosti, ki spodbuja ponovno industrializacijo Evrope, krepi celotno evropsko industrijo ter se odziva na vse večje družbene izzive; meni, da bi strategija RISE lahko ustvarila nove trge, med drugim za nove in inovativne proizvode in storitve, poslovne modele in ustvarjalne podjetnike in podjetja, nova delovna mesta in dostojno delo ter z gospodarsko dinamiko, zaupanjem in konkurenčnostjo pripomogla k industrijski prenovi; meni, da je ena glavnih prednostnih nalog ohranjanje močnega proizvodnega sektorja in strokovnega znanja ter da so odprti trgi, razpoložljivost energije in surovin ter inovacije, energetska učinkovitost in učinkovita raba virov ključni stebri takšne strategije; poudarja, da so izrednega pomena tudi zanesljiva prometna infrastruktura, usmerjena v prihodnost, proizvodnja in distribucija energije ter telekomunikacije;

| 3. | meni, da je treba strategijo RISE izvajati v ekološkem in socialnem tržnem gospodarstvu v skladu z načeli podjetništva, poštene konkurence, dolgoročnim ciljem internalizacije zunanjih stroškov, neoporečnimi finančnimi politikami ter okoljsko ozaveščenimi pravili gospodarskega okvira; izjavlja, da mora industrijska politika Evropske unije slediti viziji inovativnosti, trajnosti in konkurenčnosti, ki krepi proizvodni sektor in strokovno znanje, ter biti skladna s krožnim gospodarstvom; poudarja ključno vlogo industrije in podjetij kot spodbujevalcev trajnosti ter preglednosti v dobavnih verigah; |
| --- | --- |

3.

meni, da je treba strategijo RISE izvajati v ekološkem in socialnem tržnem gospodarstvu v skladu z načeli podjetništva, poštene konkurence, dolgoročnim ciljem internalizacije zunanjih stroškov, neoporečnimi finančnimi politikami ter okoljsko ozaveščenimi pravili gospodarskega okvira; izjavlja, da mora industrijska politika Evropske unije slediti viziji inovativnosti, trajnosti in konkurenčnosti, ki krepi proizvodni sektor in strokovno znanje, ter biti skladna s krožnim gospodarstvom; poudarja ključno vlogo industrije in podjetij kot spodbujevalcev trajnosti ter preglednosti v dobavnih verigah;

| 4. | poudarja, da strategija RISE terja tako kratkoročen program za zaščito proizvodne osnove in strokovnega znanja, da bi lahko obvladali pereče izzive v nekaterih sektorjih (kot so presežna proizvodna zmogljivost, prestrukturiranje in nelojalna konkurenca), kakor tudi načrt in časovni razpored znotraj dolgoročnega okvira, ki temelji na pristopu z jasnimi in stalnimi cilji, znanstveno utemeljenih kazalnikih ter pristopu življenjskega cikla in krožnega gospodarstva, ki omogoča in zagotavlja spodbude za usmerjanje naložb v ustvarjalnost, znanja, inovacije in nove tehnologije ter spodbuja modernizacijo, trajnostnost in konkurenčnost evropske industrijske osnove s politiko, ki upošteva vrednostno verigo in obravnava podjetja vseh velikosti, ustrezno upošteva osnovne industrijske dejavnosti ter prispeva k ohranitvi proizvodne verige v Evropi; meni, da mora taka modernizacija temeljiti tako na ključnih panogah kot novih industrijskih sektorjih ter da mora biti usmerjena v rast, skladno z načeli trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da strategija RISE terja tako kratkoročen program za zaščito proizvodne osnove in strokovnega znanja, da bi lahko obvladali pereče izzive v nekaterih sektorjih (kot so presežna proizvodna zmogljivost, prestrukturiranje in nelojalna konkurenca), kakor tudi načrt in časovni razpored znotraj dolgoročnega okvira, ki temelji na pristopu z jasnimi in stalnimi cilji, znanstveno utemeljenih kazalnikih ter pristopu življenjskega cikla in krožnega gospodarstva, ki omogoča in zagotavlja spodbude za usmerjanje naložb v ustvarjalnost, znanja, inovacije in nove tehnologije ter spodbuja modernizacijo, trajnostnost in konkurenčnost evropske industrijske osnove s politiko, ki upošteva vrednostno verigo in obravnava podjetja vseh velikosti, ustrezno upošteva osnovne industrijske dejavnosti ter prispeva k ohranitvi proizvodne verige v Evropi; meni, da mora taka modernizacija temeljiti tako na ključnih panogah kot novih industrijskih sektorjih ter da mora biti usmerjena v rast, skladno z načeli trajnostnega razvoja;

| 5. | poudarja, da industrijska politika zajema vsa področja politike, ki vplivajo na industrijo; priznava, da mora industrijska politika obravnavati velike družbene in okoljske izzive, opredeljene v strategiji Evropa 2020, in cilje te strategije, vključno s prihodnjimi cilji glede energije, virov, zaposlovanja, industrije in podnebja, ter da mora biti učinkovito vključena v proces evropskega semestra in nacionalne programe reform, da bi vzpostavila nujne predpogoje za naložbe in ustvarila kakovostna delovna mesta, zlasti za mlade; poziva Komisijo, naj izboljša svoje sporočilo glede svojih zavez v podporo industrijski politiki, da bi ponovno vzpostavila zaupanje vlagateljev, delavcev in državljanov v ukrepe EU; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da industrijska politika zajema vsa področja politike, ki vplivajo na industrijo; priznava, da mora industrijska politika obravnavati velike družbene in okoljske izzive, opredeljene v strategiji Evropa 2020, in cilje te strategije, vključno s prihodnjimi cilji glede energije, virov, zaposlovanja, industrije in podnebja, ter da mora biti učinkovito vključena v proces evropskega semestra in nacionalne programe reform, da bi vzpostavila nujne predpogoje za naložbe in ustvarila kakovostna delovna mesta, zlasti za mlade; poziva Komisijo, naj izboljša svoje sporočilo glede svojih zavez v podporo industrijski politiki, da bi ponovno vzpostavila zaupanje vlagateljev, delavcev in državljanov v ukrepe EU;

| 6. | ugotavlja, da se je delež evropske industrije v skupnem evropskem bruto družbenemu dohodku (BDP) v 15 letih zmanjšal z 20 % na 15 %; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da se je delež evropske industrije v skupnem evropskem bruto družbenemu dohodku (BDP) v 15 letih zmanjšal z 20 % na 15 %;

| 7. | meni, da mora strategija RISE slediti velikopoteznim in uresničljivim industrijskim ciljem; ugotavlja, da bi bilo treba za dosego krovnega cilja najmanj 20-odstotne zaposlenosti v industriji letno ustvariti vsaj 400 000 novih industrijskih delovnih mest; odločno podpira cilj 20 % in predlaga, da bi ga bilo treba obravnavati kot usmerjevalni cilj, usklajen s cilji 20/20/20 EU; |
| --- | --- |

7.

meni, da mora strategija RISE slediti velikopoteznim in uresničljivim industrijskim ciljem; ugotavlja, da bi bilo treba za dosego krovnega cilja najmanj 20-odstotne zaposlenosti v industriji letno ustvariti vsaj 400 000 novih industrijskih delovnih mest; odločno podpira cilj 20 % in predlaga, da bi ga bilo treba obravnavati kot usmerjevalni cilj, usklajen s cilji 20/20/20 EU;

| 8. | meni, da bi morali ti cilji odražati nove okoliščine v industriji, kot sta povezovanje proizvodnje in storitev (proizvodne storitve) ter prehod na gospodarstvo, ki ga vodijo podatki, in na proizvodnjo z dodano vrednostjo; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj oceni in okrepi svoja prizadevanja za uresničevanje ciljev in ponovno preuči klasifikacijo industrijskih sektorjev; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi morali ti cilji odražati nove okoliščine v industriji, kot sta povezovanje proizvodnje in storitev (proizvodne storitve) ter prehod na gospodarstvo, ki ga vodijo podatki, in na proizvodnjo z dodano vrednostjo; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj oceni in okrepi svoja prizadevanja za uresničevanje ciljev in ponovno preuči klasifikacijo industrijskih sektorjev;

| 9. | poudarja, da dejavnosti industrijskih sektorjev omogočajo, da prebrodimo krize, tudi s storitvenim gospodarstvom, ki nastaja v povezavi s proizvodnjo; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da dejavnosti industrijskih sektorjev omogočajo, da prebrodimo krize, tudi s storitvenim gospodarstvom, ki nastaja v povezavi s proizvodnjo;

| 10. | poziva Komisijo, naj spoštuje svojo zavezo v zvezi z oblikovanjem kazalnikov, na podlagi katerih bo mogoče spremljati in ocenjevati proces ponovne industrializacije; poudarja, da morajo biti taki kazalniki ne le kvantitativni, temveč tudi kvalitativni, s čimer bi zagotovili trajnost in združljivost tega procesa z varstvom okolja; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj spoštuje svojo zavezo v zvezi z oblikovanjem kazalnikov, na podlagi katerih bo mogoče spremljati in ocenjevati proces ponovne industrializacije; poudarja, da morajo biti taki kazalniki ne le kvantitativni, temveč tudi kvalitativni, s čimer bi zagotovili trajnost in združljivost tega procesa z varstvom okolja;

| 11. | pričakuje, da bi strategija RISE ob ustreznem izvajanju lahko poživila industrijo in proizvodnjo vrnila v EU, pri čemer bi bilo treba pozornost nameniti upravljanju dobavne verige ter upoštevati posebne regionalne in lokalne proizvodne kulture in potrebe, prav tako pa bi bilo treba spodbujati sektorje v vzponu, ki so nujni za trajnostno gospodarstvo in družbo; |
| --- | --- |

11.

pričakuje, da bi strategija RISE ob ustreznem izvajanju lahko poživila industrijo in proizvodnjo vrnila v EU, pri čemer bi bilo treba pozornost nameniti upravljanju dobavne verige ter upoštevati posebne regionalne in lokalne proizvodne kulture in potrebe, prav tako pa bi bilo treba spodbujati sektorje v vzponu, ki so nujni za trajnostno gospodarstvo in družbo;

| 12. | poudarja, da bo strategija RISE uspešna le, če bo podprta z ustreznim, jasnim in predvidljivim makroekonomskim okvirom, ki se bo izognil nasprotujočim si politikam, ter potrebnimi proračunskimi viri za pritegnitev javnih in zasebnih naložb ter spodbujanje globalne konkurenčnosti EU; obžaluje, da trenutno prevladujoča makroekonomska politika EU ne zagotavlja ustreznega dostopa do kapitala za naložbe in inovacije, zlasti ne malim in srednjim podjetjem, in zato nasprotuje industrijski politiki; v zvezi s tem poziva k pripravi pametne, trajnostne in vključujoče evropske strategije rasti ter izraža obžalovanje, ker je Svet zmanjšal sredstva za razdelek 1A večletnega finančnega okvira, zlasti za program Obzorje 2020, COSME in instrument za povezovanje Evrope; poziva države članice, naj bistveno okrepijo finančno moč teh programov; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bo strategija RISE uspešna le, če bo podprta z ustreznim, jasnim in predvidljivim makroekonomskim okvirom, ki se bo izognil nasprotujočim si politikam, ter potrebnimi proračunskimi viri za pritegnitev javnih in zasebnih naložb ter spodbujanje globalne konkurenčnosti EU; obžaluje, da trenutno prevladujoča makroekonomska politika EU ne zagotavlja ustreznega dostopa do kapitala za naložbe in inovacije, zlasti ne malim in srednjim podjetjem, in zato nasprotuje industrijski politiki; v zvezi s tem poziva k pripravi pametne, trajnostne in vključujoče evropske strategije rasti ter izraža obžalovanje, ker je Svet zmanjšal sredstva za razdelek 1A večletnega finančnega okvira, zlasti za program Obzorje 2020, COSME in instrument za povezovanje Evrope; poziva države članice, naj bistveno okrepijo finančno moč teh programov;

| 13. | poudarja, da bi lahko z oblikovanjem lastnih sredstev v evropskem proračunu spodbudili ponovno industrializacijo Evrope; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi lahko z oblikovanjem lastnih sredstev v evropskem proračunu spodbudili ponovno industrializacijo Evrope;

| 14. | poudarja, da je treba industrijsko politiko EU jasno opredeliti, saj v EU in državah članicah na področju industrijske politike trenutno prevladuje več različnih praks in trendov; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba industrijsko politiko EU jasno opredeliti, saj v EU in državah članicah na področju industrijske politike trenutno prevladuje več različnih praks in trendov;

| 15. | pozdravlja prečni pristop Komisije k industrijski politiki ter poudarja pomembnost celostnega pristopa, ki je skladen in usklajen na področjih, kjer vse druge politike (kot so konkurenčna, trgovinska, energetska, okoljska, inovacijska, strukturnih skladov, enotnega trga itd.) upoštevajo smotre strategije RISE; v zvezi s tem opozarja na Evropsko skupnost za premog in jeklo, ki dokazuje, da je možno uspešno, enotno in inovativno ukrepanje na področju industrijske politike ter da ustvarja rast in delovna mesta, spodbuja povezovanje in je socialnopartnerske narave; meni, da bi strategija RISE morala temeljiti na horizontalnem konceptu industrijske politike in ne vertikalnem; meni, da morajo sektorski ukrepi – ob ustreznem upoštevanju osnovnih industrijskih dejavnosti – podpirati vrednostne verige in na posamezne dejavnosti osredotočene grozde z velikimi možnostmi za rast ter biti povezani s sektorsko specializacijo, ki spodbuja visokotehnološke strategije in strategije z visoko dodano vrednostjo ter inovacije, znanja, podjetništvo, zaposlovanje in ustvarjalnost; v zvezi s tem opozarja na sektorske strategije v avtomobilskem (CARS 2020) in jeklarskem sektorju (akcijski načrt za jeklo) ter poziva Komisijo, naj sprejme primerne ukrepe za izvajanje teh strategij; poziva države članice in Komisijo, naj ustrezno pozornost posvetijo tudi sektorjem s trdno bazo strokovnega znanja in visoko stopnjo naložb v raziskave in razvoj ter ustvarjanja dodane vrednosti, vključno s procesnimi inovacijami; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja prečni pristop Komisije k industrijski politiki ter poudarja pomembnost celostnega pristopa, ki je skladen in usklajen na področjih, kjer vse druge politike (kot so konkurenčna, trgovinska, energetska, okoljska, inovacijska, strukturnih skladov, enotnega trga itd.) upoštevajo smotre strategije RISE; v zvezi s tem opozarja na Evropsko skupnost za premog in jeklo, ki dokazuje, da je možno uspešno, enotno in inovativno ukrepanje na področju industrijske politike ter da ustvarja rast in delovna mesta, spodbuja povezovanje in je socialnopartnerske narave; meni, da bi strategija RISE morala temeljiti na horizontalnem konceptu industrijske politike in ne vertikalnem; meni, da morajo sektorski ukrepi – ob ustreznem upoštevanju osnovnih industrijskih dejavnosti – podpirati vrednostne verige in na posamezne dejavnosti osredotočene grozde z velikimi možnostmi za rast ter biti povezani s sektorsko specializacijo, ki spodbuja visokotehnološke strategije in strategije z visoko dodano vrednostjo ter inovacije, znanja, podjetništvo, zaposlovanje in ustvarjalnost; v zvezi s tem opozarja na sektorske strategije v avtomobilskem (CARS 2020) in jeklarskem sektorju (akcijski načrt za jeklo) ter poziva Komisijo, naj sprejme primerne ukrepe za izvajanje teh strategij; poziva države članice in Komisijo, naj ustrezno pozornost posvetijo tudi sektorjem s trdno bazo strokovnega znanja in visoko stopnjo naložb v raziskave in razvoj ter ustvarjanja dodane vrednosti, vključno s procesnimi inovacijami;

| 16. | predlaga, naj Komisija za posamezne sektorje natančno preuči dodano vrednost evropske industrijske proizvodnje v svetovnih proizvodnih verigah, da bi ugotovili, kako trdno so različni industrijski sektorji usidrani v državah članicah, in da bi učinkoviteje oblikovali skupno strategijo za zaščito evropskih industrijskih interesov; |
| --- | --- |

16.

predlaga, naj Komisija za posamezne sektorje natančno preuči dodano vrednost evropske industrijske proizvodnje v svetovnih proizvodnih verigah, da bi ugotovili, kako trdno so različni industrijski sektorji usidrani v državah članicah, in da bi učinkoviteje oblikovali skupno strategijo za zaščito evropskih industrijskih interesov;

| 17. | meni, da Evropska unija potrebuje pametno mešanico zasebne industrije in javnih institucij, da bo lahko pospešila oblikovanje vrednostnih verig v Evropski uniji; |
| --- | --- |

17.

meni, da Evropska unija potrebuje pametno mešanico zasebne industrije in javnih institucij, da bo lahko pospešila oblikovanje vrednostnih verig v Evropski uniji;

| 18. | poudarja, da bo prihodnja kohezijska politika ena od glavnih politik EU za spodbujanje industrijskih inovacij s pametno specializacijo v odgovor na izzive, ki so povezani s trajnostno energijo, podnebnimi spremembami in učinkovito rabo materialnih in človeških virov; zato meni, da je podpora, ki jo bodo nudili prihodnja kohezijska politika ter evropski strukturni in investicijski skladi, osrednjega pomena za ponovno industrializacijo EU in njenih regij z resnično sodobno industrijsko politiko, ki bo vključujoča, trajnostna, energijsko učinkovita in zelo konkurenčna; poziva k boljšemu usklajevanju in sinergijam med kohezijsko politiko in programi Obzorja 2020, da bi vzpostavili regionalne inkubatorje inovacij in čim bolj okrepili inovacije na regionalni ravni; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bo prihodnja kohezijska politika ena od glavnih politik EU za spodbujanje industrijskih inovacij s pametno specializacijo v odgovor na izzive, ki so povezani s trajnostno energijo, podnebnimi spremembami in učinkovito rabo materialnih in človeških virov; zato meni, da je podpora, ki jo bodo nudili prihodnja kohezijska politika ter evropski strukturni in investicijski skladi, osrednjega pomena za ponovno industrializacijo EU in njenih regij z resnično sodobno industrijsko politiko, ki bo vključujoča, trajnostna, energijsko učinkovita in zelo konkurenčna; poziva k boljšemu usklajevanju in sinergijam med kohezijsko politiko in programi Obzorja 2020, da bi vzpostavili regionalne inkubatorje inovacij in čim bolj okrepili inovacije na regionalni ravni;

| 19. | se strinja s Komisijo, da mora industrijska politika imeti učinkovito celostno strukturo upravljanja, ki vključuje spremljanje dejavnosti; opozarja na priporočilo Evropskega parlamenta v Langeovem poročilu o industriji, da bi bilo treba v okviru zadevnih generalnih direktoratov oblikovati stalno delovno skupino Komisije za industrijsko politiko, ki bo upoštevala prispevek deležnikov ter usklajevala in spremljala izvajanje; poudarja, da bi bilo treba Evropski parlament redno obveščati o razvoju industrijske politike, ter poziva Komisijo, naj letno poroča Parlamentu o napredku strategije RISE in obsegu, v katerem se njene ambicije uresničujejo z razpoložljivimi sredstvi; predlaga, da letno poročilo objavijo tudi delovne skupine za prednostna področja ukrepanja; nadalje poziva Komisijo, naj preuči in opredeli izzive v zvezi s presežno zmogljivostjo in prestrukturiranjem, s katerimi se srečuje evropska industrija in posamezni sektorji, da bi tako lahko predložila kratkoročne rešitve, ter poziva Komisijo, naj nadzira izseljevanje evropske proizvodnje; poudarja, da je za izvajanje strategije RISE potrebno zavezništvo in partnerstvo z deležniki iz različnih sektorjev industrije (vključno z MSP), sindikatov, akademskega sveta in civilne družbe, kot so varuhi potrošnikov in nevladne organizacije; poziva Komisijo, naj za pospešitev izvajanja strategije RISE v celoti uporabi člen 173(2) Pogodbe ter naj učinkoviteje zbira sredstva; poudarja, da je treba izboljšati način, kako Unija predstavlja svojo industrijsko politiko javnosti in zlasti mladim, da bi okrepili pomen evropske industrije, njenih delovnih mest in strokovnega znanja; |
| --- | --- |

19.

se strinja s Komisijo, da mora industrijska politika imeti učinkovito celostno strukturo upravljanja, ki vključuje spremljanje dejavnosti; opozarja na priporočilo Evropskega parlamenta v Langeovem poročilu o industriji, da bi bilo treba v okviru zadevnih generalnih direktoratov oblikovati stalno delovno skupino Komisije za industrijsko politiko, ki bo upoštevala prispevek deležnikov ter usklajevala in spremljala izvajanje; poudarja, da bi bilo treba Evropski parlament redno obveščati o razvoju industrijske politike, ter poziva Komisijo, naj letno poroča Parlamentu o napredku strategije RISE in obsegu, v katerem se njene ambicije uresničujejo z razpoložljivimi sredstvi; predlaga, da letno poročilo objavijo tudi delovne skupine za prednostna področja ukrepanja; nadalje poziva Komisijo, naj preuči in opredeli izzive v zvezi s presežno zmogljivostjo in prestrukturiranjem, s katerimi se srečuje evropska industrija in posamezni sektorji, da bi tako lahko predložila kratkoročne rešitve, ter poziva Komisijo, naj nadzira izseljevanje evropske proizvodnje; poudarja, da je za izvajanje strategije RISE potrebno zavezništvo in partnerstvo z deležniki iz različnih sektorjev industrije (vključno z MSP), sindikatov, akademskega sveta in civilne družbe, kot so varuhi potrošnikov in nevladne organizacije; poziva Komisijo, naj za pospešitev izvajanja strategije RISE v celoti uporabi člen 173(2) Pogodbe ter naj učinkoviteje zbira sredstva; poudarja, da je treba izboljšati način, kako Unija predstavlja svojo industrijsko politiko javnosti in zlasti mladim, da bi okrepili pomen evropske industrije, njenih delovnih mest in strokovnega znanja;

| 20. | meni, da je strategijo RISE treba usmerjati k oblikovanju privlačnega in konkurenčnega okolja v Evropi, ki spodbuja zagon naložbenih tokov po vsej Evropski uniji in njenih regijah, zlasti na jugu Evrope, da se ponovno okrepi rast, zlasti s pametno specializacijo ter oblikovanjem grozdov, tudi nadnacionalnih in regionalnih, in poslovnih mrež; |
| --- | --- |

20.

meni, da je strategijo RISE treba usmerjati k oblikovanju privlačnega in konkurenčnega okolja v Evropi, ki spodbuja zagon naložbenih tokov po vsej Evropski uniji in njenih regijah, zlasti na jugu Evrope, da se ponovno okrepi rast, zlasti s pametno specializacijo ter oblikovanjem grozdov, tudi nadnacionalnih in regionalnih, in poslovnih mrež;

| 21. | pozdravlja delo podpredsednika Tajanija na področju tesnejšega usklajevanja industrijske politike s Svetom za konkurenčnost; priznava, da mora biti industrijska politika za strategijo RISE skupna podlaga za EU, vendar poudarja, da mora upoštevati različne nacionalne in regionalne okoliščine, prav tako pa jo je treba usklajevati z industrijskimi politikami držav članic; podpira zamisel močnejšega Sveta za konkurenčnost, ki bi ob usklajevanju s Komisijo prispeval k vertikalnemu usklajevanju politik na evropski ravni, regionalni ravni in ravni držav članic; ugotavlja, da sta med drugim pametna pravna ureditev in zmanjšana birokracija bistvena predpogoja za industrijsko rast; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja delo podpredsednika Tajanija na področju tesnejšega usklajevanja industrijske politike s Svetom za konkurenčnost; priznava, da mora biti industrijska politika za strategijo RISE skupna podlaga za EU, vendar poudarja, da mora upoštevati različne nacionalne in regionalne okoliščine, prav tako pa jo je treba usklajevati z industrijskimi politikami držav članic; podpira zamisel močnejšega Sveta za konkurenčnost, ki bi ob usklajevanju s Komisijo prispeval k vertikalnemu usklajevanju politik na evropski ravni, regionalni ravni in ravni držav članic; ugotavlja, da sta med drugim pametna pravna ureditev in zmanjšana birokracija bistvena predpogoja za industrijsko rast;

| 22. | meni, da bi morale pri opredelitvi prednostnih nalog, potenciala in prednosti za industrijo na svojem ozemlju ter pri spodbujanju razvoja MSP v celoti sodelovati različne ravni ozemeljske enote, ki bi morale v procesu ponovne industrializacije sprejemati usklajene ukrepe; poudarja, da so mala in srednja podjetja prednost, saj jim njihova velikost in odzivnost omogočata, da se prilagodijo spremembam, vendar pa tudi, da jih je kriza najhuje prizadela; poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo posebne programe za podporo in pomoč malim in srednjim podjetjem ter slednjim pomagajo postati industrijski prvaki na svojem področju; pozdravlja delo Odbora regij in delo Komisije v zvezi s strategijami za pametno specializacijo, da se sredstva EU usmerijo k ciljem strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi morale pri opredelitvi prednostnih nalog, potenciala in prednosti za industrijo na svojem ozemlju ter pri spodbujanju razvoja MSP v celoti sodelovati različne ravni ozemeljske enote, ki bi morale v procesu ponovne industrializacije sprejemati usklajene ukrepe; poudarja, da so mala in srednja podjetja prednost, saj jim njihova velikost in odzivnost omogočata, da se prilagodijo spremembam, vendar pa tudi, da jih je kriza najhuje prizadela; poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo posebne programe za podporo in pomoč malim in srednjim podjetjem ter slednjim pomagajo postati industrijski prvaki na svojem področju; pozdravlja delo Odbora regij in delo Komisije v zvezi s strategijami za pametno specializacijo, da se sredstva EU usmerijo k ciljem strategije Evropa 2020;

| 23. | poziva države članice, naj v primeru morebitnih sprememb Pogodb oblikujejo skupno industrijsko politiko, katere cilji in sredstva bodo primerljivi s skupno kmetijsko politiko, kar zajema resnično nadnacionalno posvetovanje za razvoj skupne strategije, podprte s pomembnimi finančnimi sredstvi in instrumenti za ureditev trgov, kot jih imajo druga velika trgovinska območja po svetu, na primer denarnim instrumentom ali pravili o državni pomoči, ki so prilagojenimi potrebam naše industrije in hkrati spoštujejo mednarodno pravo; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj v primeru morebitnih sprememb Pogodb oblikujejo skupno industrijsko politiko, katere cilji in sredstva bodo primerljivi s skupno kmetijsko politiko, kar zajema resnično nadnacionalno posvetovanje za razvoj skupne strategije, podprte s pomembnimi finančnimi sredstvi in instrumenti za ureditev trgov, kot jih imajo druga velika trgovinska območja po svetu, na primer denarnim instrumentom ali pravili o državni pomoči, ki so prilagojenimi potrebam naše industrije in hkrati spoštujejo mednarodno pravo;

| 24. | pozdravlja zanimanje Komisije za proizvajalce, zlasti industrijske, in ne le za potrošnike; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja zanimanje Komisije za proizvajalce, zlasti industrijske, in ne le za potrošnike;

| 25. | obžaluje, da predlog Komisije ne vključuje ukrepov proti plačnemu in socialnemu dampingu ter v zvezi z udeležbo zaposlenih in prestrukturiranjem; |
| --- | --- |

25.

obžaluje, da predlog Komisije ne vključuje ukrepov proti plačnemu in socialnemu dampingu ter v zvezi z udeležbo zaposlenih in prestrukturiranjem;

Kampanja za inovacije, učinkovitost in trajnostno tehnologijo

| 26. | poudarja, da bi strategija za inovacije, učinkovitost in nove tehnologije, tudi tehnologijo za trajnostnost, v povezavi z novimi poslovnimi modeli, ustvarjalnostjo in napredno proizvodnjo, lahko omogočila obnovo in posodobitev industrijske osnove EU ter okrepila njeno regionalno in globalno konkurenčnost; meni, da je treba inovacije spodbujati celovito in ob upoštevanju vseh deležnikov, tj. od inovacij delavcev v proizvodnji in netehničnih inovacij do visokotehnoloških raziskav in razvoja v raziskovalnih laboratorijih; v zvezi s tem opozarja na pomen proaktivnega vključevanja zaposlenih v inovacijski proces in spodbujanja inovativnih podjetij, ki so vodje v ekonomskem, socialnem in okoljskem smislu; poudarja, da je treba ustvariti ugodno okolje, in meni, da je bistveno zagotoviti pogoje, pri katerih lahko podjetja delujejo in konkurirajo; meni, da je treba okrepiti evropsko bazo znanja, zmanjšati razdrobljenost s spodbujanjem odličnosti v znanosti in izobraževanju, vzpostaviti pogoje za preoblikovanje dobrih zamisli v tržne izdelke ter izboljšati dostop inovativnih podjetij do financiranja, oblikovati inovacijam prijazno okolje ter odpraviti socialne in geografske neenakosti z razširjanjem koristi inovacij po vsej Evropi; v zvezi s tem poudarja, da je treba upoštevati predvsem letno poročilo Komisije o inovacijah (sistem kazalnikov uspešnosti Unije inovacij za leto 2013), ki kaže, kako inovacije vplivajo na krepitev trajnostne konkurenčnosti, zagotavlja primerjalno oceno uspešnosti držav članic na področju raziskav in inovacij ter opredeljuje relativne prednosti in slabosti njihovih sistemov za raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da bi strategija za inovacije, učinkovitost in nove tehnologije, tudi tehnologijo za trajnostnost, v povezavi z novimi poslovnimi modeli, ustvarjalnostjo in napredno proizvodnjo, lahko omogočila obnovo in posodobitev industrijske osnove EU ter okrepila njeno regionalno in globalno konkurenčnost; meni, da je treba inovacije spodbujati celovito in ob upoštevanju vseh deležnikov, tj. od inovacij delavcev v proizvodnji in netehničnih inovacij do visokotehnoloških raziskav in razvoja v raziskovalnih laboratorijih; v zvezi s tem opozarja na pomen proaktivnega vključevanja zaposlenih v inovacijski proces in spodbujanja inovativnih podjetij, ki so vodje v ekonomskem, socialnem in okoljskem smislu; poudarja, da je treba ustvariti ugodno okolje, in meni, da je bistveno zagotoviti pogoje, pri katerih lahko podjetja delujejo in konkurirajo; meni, da je treba okrepiti evropsko bazo znanja, zmanjšati razdrobljenost s spodbujanjem odličnosti v znanosti in izobraževanju, vzpostaviti pogoje za preoblikovanje dobrih zamisli v tržne izdelke ter izboljšati dostop inovativnih podjetij do financiranja, oblikovati inovacijam prijazno okolje ter odpraviti socialne in geografske neenakosti z razširjanjem koristi inovacij po vsej Evropi; v zvezi s tem poudarja, da je treba upoštevati predvsem letno poročilo Komisije o inovacijah (sistem kazalnikov uspešnosti Unije inovacij za leto 2013), ki kaže, kako inovacije vplivajo na krepitev trajnostne konkurenčnosti, zagotavlja primerjalno oceno uspešnosti držav članic na področju raziskav in inovacij ter opredeljuje relativne prednosti in slabosti njihovih sistemov za raziskave in inovacije;

| 27. | meni, da bi sredstva EU za raziskave in inovacije morala delovati kot spodbuda in se uporabljati v sinergiji z različnimi evropskimi, nacionalnimi in regionalnimi instrumenti in sredstvi; opozarja na cilj 3 % za raziskave in razvoj, pri čemer dve tretjini prispeva zasebni sektor; izraža podporo vzpostavljanju javno-zasebnih partnerstev v okviru programa Obzorje 2020 in poziva Komisijo, naj zagotovi zadostne spodbude za naložbe zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi sredstva EU za raziskave in inovacije morala delovati kot spodbuda in se uporabljati v sinergiji z različnimi evropskimi, nacionalnimi in regionalnimi instrumenti in sredstvi; opozarja na cilj 3 % za raziskave in razvoj, pri čemer dve tretjini prispeva zasebni sektor; izraža podporo vzpostavljanju javno-zasebnih partnerstev v okviru programa Obzorje 2020 in poziva Komisijo, naj zagotovi zadostne spodbude za naložbe zasebnega sektorja;

| 28. | pozdravlja 4-odstotni delež sredstev, ki se bo porabljal prek namenskega instrumenta za MSP v okviru programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja 4-odstotni delež sredstev, ki se bo porabljal prek namenskega instrumenta za MSP v okviru programa Obzorje 2020;

| 29. | pozdravlja osredotočenje Komisije na okoljsko primerno zasnovo, možnosti recikliranja glede na specifikacije, ki izhajajo iz pristopa od zibelke do zibelke, nova merila trajnosti za gradbene proizvode in postopke ter učinkovito rabo virov v konceptu krožnega gospodarstva; zahteva zakonodajne predloge in raziskave o učinkoviti rabi virov, da bi bilo mogoče upoštevati upravičenost naložbe na podlagi meril učinkovitosti, donosnosti in dolgoročnih učinkov; poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja upoštevanje življenjskega cikla s pomočjo integrirane politike do proizvodov (IPP), ki upošteva celoten življenjski cikel proizvoda (pristop od zibelke do zibelke); |
| --- | --- |

29.

pozdravlja osredotočenje Komisije na okoljsko primerno zasnovo, možnosti recikliranja glede na specifikacije, ki izhajajo iz pristopa od zibelke do zibelke, nova merila trajnosti za gradbene proizvode in postopke ter učinkovito rabo virov v konceptu krožnega gospodarstva; zahteva zakonodajne predloge in raziskave o učinkoviti rabi virov, da bi bilo mogoče upoštevati upravičenost naložbe na podlagi meril učinkovitosti, donosnosti in dolgoročnih učinkov; poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja upoštevanje življenjskega cikla s pomočjo integrirane politike do proizvodov (IPP), ki upošteva celoten življenjski cikel proizvoda (pristop od zibelke do zibelke);

| 30. | pozdravlja področja ukrepanja Komisije in morebitna javno-zasebna partnerstva; kljub temu izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da velike spremembe na področju podatkov ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) niso ustrezno vključene; poziva Komisijo, naj te spremembe ustrezno vključi; meni, da so širokopasovne storitve ključne za razvoj industrije EU in bi lahko prispevale h gospodarski rasti in zaposlovanju v EU, zato bi morala vlaganja v širokopasovno infrastrukturo z namenom vzpostavitve visokozmogljivih širokopasovnih omrežij in optične tehnologije v dostopovnih omrežjih še naprej ostati ena izmed prednostnih nalog EU; poziva Komisijo, naj podpre oblikovanje grozdov na vseh področjih ukrepanja, pri čemer naj spodbuja sinergije in učinke prelivanja med njimi; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja področja ukrepanja Komisije in morebitna javno-zasebna partnerstva; kljub temu izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da velike spremembe na področju podatkov ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) niso ustrezno vključene; poziva Komisijo, naj te spremembe ustrezno vključi; meni, da so širokopasovne storitve ključne za razvoj industrije EU in bi lahko prispevale h gospodarski rasti in zaposlovanju v EU, zato bi morala vlaganja v širokopasovno infrastrukturo z namenom vzpostavitve visokozmogljivih širokopasovnih omrežij in optične tehnologije v dostopovnih omrežjih še naprej ostati ena izmed prednostnih nalog EU; poziva Komisijo, naj podpre oblikovanje grozdov na vseh področjih ukrepanja, pri čemer naj spodbuja sinergije in učinke prelivanja med njimi;

| 31. | poudarja ključno vlogo IKT pri prehodu na trajnostno gospodarstvo, kar vključuje dematerializacijo, ekološko spremljanje, prometno in logistično učinkovitost, e-storitve in zdravstveno varstvo; pozdravlja novo evropsko industrijsko strategijo za elektroniko, katere namen je podvojiti proizvodnjo integriranih vezij v EU, da bo predstavljala 20 % svetovne proizvodnje; vztraja pri nadaljnjem spodbujanju uporabe IKT v tradicionalnih industrijskih sektorjih in pri razvoju novih digitalnih proizvodov in storitev, ki bodo prispevali k uresničevanju cilja trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

31.

poudarja ključno vlogo IKT pri prehodu na trajnostno gospodarstvo, kar vključuje dematerializacijo, ekološko spremljanje, prometno in logistično učinkovitost, e-storitve in zdravstveno varstvo; pozdravlja novo evropsko industrijsko strategijo za elektroniko, katere namen je podvojiti proizvodnjo integriranih vezij v EU, da bo predstavljala 20 % svetovne proizvodnje; vztraja pri nadaljnjem spodbujanju uporabe IKT v tradicionalnih industrijskih sektorjih in pri razvoju novih digitalnih proizvodov in storitev, ki bodo prispevali k uresničevanju cilja trajnostnega razvoja;

| 32. | pozdravlja področje ukrepanja, ki se nanaša na napredno proizvodnjo; meni, da bi mu koristila javno-zasebna partnerstva, kakršno je SPIRE; meni, da je oblikovanje skupnosti znanja in inovacij na področju proizvodnje z dodano vrednostjo do leta 2016 prednostnega pomena; poziva Komisijo, naj v prihodnja javno-zasebna partnerstva vključi izkušnje Evropskega središča za strokovno znanje na področju javno-zasebnih partnerstev (EPEC) pri EIB; spodbuja Komisijo, naj na področju napredne proizvodnje ustvarja sinergije tudi med državami članicami, industrijo in raziskovalnimi inštituti; poziva Komisijo, naj preuči, do kakšne mere bi lahko za zgled služila ameriška Nacionalna mreža za inovacije v proizvodnji; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja področje ukrepanja, ki se nanaša na napredno proizvodnjo; meni, da bi mu koristila javno-zasebna partnerstva, kakršno je SPIRE; meni, da je oblikovanje skupnosti znanja in inovacij na področju proizvodnje z dodano vrednostjo do leta 2016 prednostnega pomena; poziva Komisijo, naj v prihodnja javno-zasebna partnerstva vključi izkušnje Evropskega središča za strokovno znanje na področju javno-zasebnih partnerstev (EPEC) pri EIB; spodbuja Komisijo, naj na področju napredne proizvodnje ustvarja sinergije tudi med državami članicami, industrijo in raziskovalnimi inštituti; poziva Komisijo, naj preuči, do kakšne mere bi lahko za zgled služila ameriška Nacionalna mreža za inovacije v proizvodnji;

| 33. | pozdravlja področje ukrepanja v zvezi s pametnimi omrežji in meni, da bi mu koristila razširitev obsega in vključitev nadaljnjih predlogov; priporoča, da bi moralo delo na tem področju vključevati tudi vidike, povezane z ustrezno energetsko infrastrukturo, shranjevanjem energije in rezervnimi zmogljivostmi, ki jih omenja Komisija, kot so na primer visokoučinkovito električno omrežje s povezovalnimi daljnovodi, ki bi pripomoglo k dopolnitvi notranjega trga električne energije in omogočalo uporabo obnovljivih virov energije, na primer energije vetra na morju, pa tudi visokotehnološka digitalna infrastruktura; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja področje ukrepanja v zvezi s pametnimi omrežji in meni, da bi mu koristila razširitev obsega in vključitev nadaljnjih predlogov; priporoča, da bi moralo delo na tem področju vključevati tudi vidike, povezane z ustrezno energetsko infrastrukturo, shranjevanjem energije in rezervnimi zmogljivostmi, ki jih omenja Komisija, kot so na primer visokoučinkovito električno omrežje s povezovalnimi daljnovodi, ki bi pripomoglo k dopolnitvi notranjega trga električne energije in omogočalo uporabo obnovljivih virov energije, na primer energije vetra na morju, pa tudi visokotehnološka digitalna infrastruktura;

| 34. | poziva Komisijo, naj predlaga politiko grozdov in mrež grozdov v smislu sodelovanja – zlasti v vrednostnih verigah – medsebojno povezanih podjetij, dobaviteljev, ponudnikov storitev, univerz in raziskovalnih središč, kar tudi spodbuja organsko oblikovanje grozdov po načelu „od spodaj navzgor“ v odziv na poslovne in/ali raziskovalne potrebe; poudarja pomen oblikovanja nadnacionalnih grozdov, zlasti z namenom vključitve strukturno šibkejših regij v evropsko industrijsko vrednostno verigo, na osnovi konkurence na ravni celotne Unije, pri čemer je treba spodbujati sodelovanje manj zastopanih držav ali regij in zagotoviti prenos znanja in izkušenj med raziskovalnimi skupnostmi iz vseh držav članic; je prepričan, da je to bistven vidik, ki ga je treba vključiti v regionalne industrijske politike; opozarja, da mora Komisija ustrezno pozornost nameniti tudi podpiranju obstoječih grozdov; spodbuja Komisijo, naj v prihodnjem zelenem akcijskem načrtu za mala in srednja podjetja oblikuje grozde za učinkovito rabo virov; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj predlaga politiko grozdov in mrež grozdov v smislu sodelovanja – zlasti v vrednostnih verigah – medsebojno povezanih podjetij, dobaviteljev, ponudnikov storitev, univerz in raziskovalnih središč, kar tudi spodbuja organsko oblikovanje grozdov po načelu „od spodaj navzgor“ v odziv na poslovne in/ali raziskovalne potrebe; poudarja pomen oblikovanja nadnacionalnih grozdov, zlasti z namenom vključitve strukturno šibkejših regij v evropsko industrijsko vrednostno verigo, na osnovi konkurence na ravni celotne Unije, pri čemer je treba spodbujati sodelovanje manj zastopanih držav ali regij in zagotoviti prenos znanja in izkušenj med raziskovalnimi skupnostmi iz vseh držav članic; je prepričan, da je to bistven vidik, ki ga je treba vključiti v regionalne industrijske politike; opozarja, da mora Komisija ustrezno pozornost nameniti tudi podpiranju obstoječih grozdov; spodbuja Komisijo, naj v prihodnjem zelenem akcijskem načrtu za mala in srednja podjetja oblikuje grozde za učinkovito rabo virov;

| 35. | pozdravlja razvoj strategije za ključne omogočitvene tehnologije, pri katerih ima EU pomembno konkurenčno prednost in potencial, da jo glede na svojo močno raziskovalno bazo še nadgradi, vendar meni, da si je za uresničitev tega potenciala treba bolj prizadevati za izkoriščanje rezultatov; podpira predlagane ukrepe za izboljšanje usklajevanja in sinergij med politikami in instrumenti, vključno s programom Obzorje 2020, EIB, strukturnimi skladi EU ter drugimi javnimi in zasebnimi skladi; pozdravlja pobude za okrepitev posebnih ukrepov za grozde, povezanih s ključnimi omogočitvenimi tehnologijami, in povečano nadregionalno sodelovanje; poziva Komisijo, naj se izogiba ustanavljanju ekskluzivnih klubov za posamezne konzorcije ali podjetja; opozarja, da mora financiranje raziskovalne infrastrukture koristiti in biti na voljo številnim akterjem; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja razvoj strategije za ključne omogočitvene tehnologije, pri katerih ima EU pomembno konkurenčno prednost in potencial, da jo glede na svojo močno raziskovalno bazo še nadgradi, vendar meni, da si je za uresničitev tega potenciala treba bolj prizadevati za izkoriščanje rezultatov; podpira predlagane ukrepe za izboljšanje usklajevanja in sinergij med politikami in instrumenti, vključno s programom Obzorje 2020, EIB, strukturnimi skladi EU ter drugimi javnimi in zasebnimi skladi; pozdravlja pobude za okrepitev posebnih ukrepov za grozde, povezanih s ključnimi omogočitvenimi tehnologijami, in povečano nadregionalno sodelovanje; poziva Komisijo, naj se izogiba ustanavljanju ekskluzivnih klubov za posamezne konzorcije ali podjetja; opozarja, da mora financiranje raziskovalne infrastrukture koristiti in biti na voljo številnim akterjem;

| 36. | poziva Komisijo, naj okrepi komunikacijska omrežja po vzoru projektov pametnih mest s sodelovanjem med regijami, večjimi in manjšimi mesti ter lokalnimi območji, da bi upravljali skupne storitve ter učinkovito proizvajali in porabljali energijo, in sicer s spodbujanjem ukrepov varčevanja z energijo, ki bodo spodbudili na primer gradnjo visokotehnoloških stavb z majhno porabo energije; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj okrepi komunikacijska omrežja po vzoru projektov pametnih mest s sodelovanjem med regijami, večjimi in manjšimi mesti ter lokalnimi območji, da bi upravljali skupne storitve ter učinkovito proizvajali in porabljali energijo, in sicer s spodbujanjem ukrepov varčevanja z energijo, ki bodo spodbudili na primer gradnjo visokotehnoloških stavb z majhno porabo energije;

| 37. | opaža, da so programi Komisije za raziskave in inovacije usmerjeni pretežno tehnološko pogojeno spodbujanje povpraševanja; meni, da je na splošno treba okrepiti ukrepe in dejavnosti, ki izhajajo iz tržnega povpraševanja in lahko rešitve učinkovito pripeljejo na trge; |
| --- | --- |

37.

opaža, da so programi Komisije za raziskave in inovacije usmerjeni pretežno tehnološko pogojeno spodbujanje povpraševanja; meni, da je na splošno treba okrepiti ukrepe in dejavnosti, ki izhajajo iz tržnega povpraševanja in lahko rešitve učinkovito pripeljejo na trge;

| 38. | poziva Komisijo, naj orodja politike na strani ponudbe poveže z orodji na strani povpraševanja z ustanavljanjem partnerstev za inovacijo (kot so partnerstva za pametna mesta, aktivno staranje ali surovine) in z razvojem „vodilnih trgov“, katerih namen je spodbujati tržno uveljavljanje novih proizvodov ali storitev, ki bodo izpolnili potrebe družbe; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj orodja politike na strani ponudbe poveže z orodji na strani povpraševanja z ustanavljanjem partnerstev za inovacijo (kot so partnerstva za pametna mesta, aktivno staranje ali surovine) in z razvojem „vodilnih trgov“, katerih namen je spodbujati tržno uveljavljanje novih proizvodov ali storitev, ki bodo izpolnili potrebe družbe;

| 39. | poziva Komisijo, naj razvije strategijo, s katero bo zagotovila, da bo Evropa pritegnila tuje talente, obenem pa ohranila povezave z vodilnimi evropskimi talenti v tujini; poudarja pomen povezovanja z izseljenimi skupnostmi EU in spodbujanja slednjih k uporabi njihovega znanja in stikov za poslovne priložnosti v EU; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj razvije strategijo, s katero bo zagotovila, da bo Evropa pritegnila tuje talente, obenem pa ohranila povezave z vodilnimi evropskimi talenti v tujini; poudarja pomen povezovanja z izseljenimi skupnostmi EU in spodbujanja slednjih k uporabi njihovega znanja in stikov za poslovne priložnosti v EU;

| 40. | meni, da lahko spodbujanje trajnostnih oblik turizma v povezavi s porabo lokalnih proizvodov pripomore k okrevanju kmetijskih in obrtnih dejavnosti in lokalnemu razširjanju mikropodjetij ter bi lahko bilo pomembna odskočna deska za oživitev gospodarstva, hkrati pa zagotovilo ustrezno ravnanje z okoljem, zaščito kultur in naseljenih območij ter preprečevanje erozije in zemeljskih plazov; |
| --- | --- |

40.

meni, da lahko spodbujanje trajnostnih oblik turizma v povezavi s porabo lokalnih proizvodov pripomore k okrevanju kmetijskih in obrtnih dejavnosti in lokalnemu razširjanju mikropodjetij ter bi lahko bilo pomembna odskočna deska za oživitev gospodarstva, hkrati pa zagotovilo ustrezno ravnanje z okoljem, zaščito kultur in naseljenih območij ter preprečevanje erozije in zemeljskih plazov;

| 41. | meni, da so bioznanosti zaradi svojega inovacijskega potenciala, števila delovnih mest, ki jih ustvarijo neposredno ali posredno, in zaradi izvoznega potenciala strateški sektor za Unijo; |
| --- | --- |

41.

meni, da so bioznanosti zaradi svojega inovacijskega potenciala, števila delovnih mest, ki jih ustvarijo neposredno ali posredno, in zaradi izvoznega potenciala strateški sektor za Unijo;

| 42. | meni, da mora Evropska unija, da bi razvila industrijsko politiko, sprejeti politične odločitve in osredotočiti prizadevanja na strateške sektorje, ki se odzivajo na družbene izzive, hkrati pa krepiti evropsko strokovno znanje; zato spodbuja Komisijo, naj oblikuje strateški program za evropsko bioznanstveno industrijo, kot ga določa sporočilo Komisije z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva – Posodobitev sporočila o industrijski politiki“; |
| --- | --- |

42.

meni, da mora Evropska unija, da bi razvila industrijsko politiko, sprejeti politične odločitve in osredotočiti prizadevanja na strateške sektorje, ki se odzivajo na družbene izzive, hkrati pa krepiti evropsko strokovno znanje; zato spodbuja Komisijo, naj oblikuje strateški program za evropsko bioznanstveno industrijo, kot ga določa sporočilo Komisije z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva – Posodobitev sporočila o industrijski politiki“;

Dokončno oblikovanje notranjega trga in odpiranje zunanjih trgov za strategijo RISE

| 43. | poudarja, da gre enotnemu evropskemu trg kotu domačemu trgu evropske industrije osrednja vloga ter da je treba razviti strategijo notranjega trga, ki bo pospeševala inovacije, izhajajoče iz povpraševanja, da bi tako spodbudili uveljavitev novih tehnologij in s tem pomagali ustvarjati nove trge, poslovne modele in industrijske sektorje; poudarja, da to še posebej velja za širjenje rezultatov raziskav in razvoja na trgu; poudarja, da predvidljiva pravila in standardi na notranjem trgu, če se dejansko uporabljajo v državah članicah, pripomorejo k stabilnim obetom za podjetja; poziva Komisijo in države članice, naj čim prej vzpostavijo enotni trg za blago, energijo, telekomunikacije, promet, okolju prijazne proizvode (kot je določila Komisija v svoji pobudi) in tvegani kapital ter zagotovijo prosto gibanje raziskovalcev, znanstvenih dognanj in tehnologije; poudarja, da je nedokončan notranji trg ovira za rast, ter poziva Komisijo, naj izvede študijo, v kateri naj oceni vpliv krize na notranji trg in obravnava stroškovne razlike v EU, ki lahko privedejo do slabšega položaja podjetij EU v primerjavi z njihovimi tekmeci iz tretjih držav; svari, da bi razdrobljenost notranjega trga lahko vodila v izkrivljeno konkurenco med državami članicami znotraj EU; poziva Unijo, naj si prizadeva za tesnejše sodelovanje na področjih delovnega prava in davčnih spodbud; poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo oznake „proizvedeno v Evropi“, da bi okrepila enotni trg in proizvode evropskega porekla; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da gre enotnemu evropskemu trg kotu domačemu trgu evropske industrije osrednja vloga ter da je treba razviti strategijo notranjega trga, ki bo pospeševala inovacije, izhajajoče iz povpraševanja, da bi tako spodbudili uveljavitev novih tehnologij in s tem pomagali ustvarjati nove trge, poslovne modele in industrijske sektorje; poudarja, da to še posebej velja za širjenje rezultatov raziskav in razvoja na trgu; poudarja, da predvidljiva pravila in standardi na notranjem trgu, če se dejansko uporabljajo v državah članicah, pripomorejo k stabilnim obetom za podjetja; poziva Komisijo in države članice, naj čim prej vzpostavijo enotni trg za blago, energijo, telekomunikacije, promet, okolju prijazne proizvode (kot je določila Komisija v svoji pobudi) in tvegani kapital ter zagotovijo prosto gibanje raziskovalcev, znanstvenih dognanj in tehnologije; poudarja, da je nedokončan notranji trg ovira za rast, ter poziva Komisijo, naj izvede študijo, v kateri naj oceni vpliv krize na notranji trg in obravnava stroškovne razlike v EU, ki lahko privedejo do slabšega položaja podjetij EU v primerjavi z njihovimi tekmeci iz tretjih držav; svari, da bi razdrobljenost notranjega trga lahko vodila v izkrivljeno konkurenco med državami članicami znotraj EU; poziva Unijo, naj si prizadeva za tesnejše sodelovanje na področjih delovnega prava in davčnih spodbud; poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo oznake „proizvedeno v Evropi“, da bi okrepila enotni trg in proizvode evropskega porekla;

| 44. | pozdravlja namero Komisije, da razvije horizontalni akcijski načrt, da bi spodbudila povpraševanje po inovativnih proizvodih in storitvah; poziva Komisijo, naj še naprej proučuje življenjski cikel proizvodov od stopnje surovine do reciklaže, da bi tako dosegli napredek pri določitvi kazalnikov za učinkovitost proizvodov, ki bodo upoštevali razmerja med stroški in koristmi ter inovacijski potencial; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja namero Komisije, da razvije horizontalni akcijski načrt, da bi spodbudila povpraševanje po inovativnih proizvodih in storitvah; poziva Komisijo, naj še naprej proučuje življenjski cikel proizvodov od stopnje surovine do reciklaže, da bi tako dosegli napredek pri določitvi kazalnikov za učinkovitost proizvodov, ki bodo upoštevali razmerja med stroški in koristmi ter inovacijski potencial;

| 45. | poudarja, da bi morala biti javna naročila gonilna sila inovacij; poudarja, da so javna naročila sestavni del industrijskih politik trgovinskih partnerjev Unije; meni, da bi morale biti smernice za državno pomoč usmerjene v krepitev konkurenčnosti industrije EU – pri čemer je treba upoštevati tudi najboljše prakse in dobre zglede trgovinskih partnerjev EU –, spodbujati evropsko sodelovanje ter biti odprte za politične ukrepe, ki krepijo inovacije; meni, da imata standardizacija in okoljsko označevanje, tudi za uvoženo blago, ter družbena odgovornost podjetij pomembno vlogo pri pospeševanju prevzema novih tehnologij; poziva Komisijo, naj da prednost dejavnostim, ki podpirajo standardizacijo in interoperabilnost novih proizvodov, storitev in tehnologij, kot stebru evropske notranje konkurence in priložnosti v mednarodni trgovini; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da bi morala biti javna naročila gonilna sila inovacij; poudarja, da so javna naročila sestavni del industrijskih politik trgovinskih partnerjev Unije; meni, da bi morale biti smernice za državno pomoč usmerjene v krepitev konkurenčnosti industrije EU – pri čemer je treba upoštevati tudi najboljše prakse in dobre zglede trgovinskih partnerjev EU –, spodbujati evropsko sodelovanje ter biti odprte za politične ukrepe, ki krepijo inovacije; meni, da imata standardizacija in okoljsko označevanje, tudi za uvoženo blago, ter družbena odgovornost podjetij pomembno vlogo pri pospeševanju prevzema novih tehnologij; poziva Komisijo, naj da prednost dejavnostim, ki podpirajo standardizacijo in interoperabilnost novih proizvodov, storitev in tehnologij, kot stebru evropske notranje konkurence in priložnosti v mednarodni trgovini;

| 46. | priznava, da je tržni nadzor pomemben temelj pri zagotavljanju varnosti in kakovosti proizvodov na notranjem trgu; pozdravlja sveženj ukrepov za varnost proizvodov in nadzor trga, ki ga predlaga Komisija, in poudarja pomembno vlogo, ki jo ima lahko oznaka porekla ne le za potrošnike, temveč tudi v smislu bolj pregledne trgovinske politike, tako notranje kot zunanje; poziva Komisijo, naj pri svojem delu na področju tržnega nadzora izkoristi moč in učinkovitost interneta in ljudem omogoči, da sodelujejo s podajanjem kvalificiranih povratnih informacij o proizvodih; v zvezi s tem poudarja pomen dobro delujočega varstva potrošnikov v Evropski uniji; |
| --- | --- |

46.

priznava, da je tržni nadzor pomemben temelj pri zagotavljanju varnosti in kakovosti proizvodov na notranjem trgu; pozdravlja sveženj ukrepov za varnost proizvodov in nadzor trga, ki ga predlaga Komisija, in poudarja pomembno vlogo, ki jo ima lahko oznaka porekla ne le za potrošnike, temveč tudi v smislu bolj pregledne trgovinske politike, tako notranje kot zunanje; poziva Komisijo, naj pri svojem delu na področju tržnega nadzora izkoristi moč in učinkovitost interneta in ljudem omogoči, da sodelujejo s podajanjem kvalificiranih povratnih informacij o proizvodih; v zvezi s tem poudarja pomen dobro delujočega varstva potrošnikov v Evropski uniji;

| 47. | poudarja, da je dokončno oblikovanje digitalnega notranjega trga pomemben sestavni del industrijske strategije EU; ponovno poudarja pomen digitalizacije notranjega trga in razvoja elektronskega poslovanja na notranjem trgu za mala in srednja podjetja; meni, da predstavlja trg digitalnih in novih informacijsko tehnologij priložnost za industrijski razvoj, ki še ni v celoti izkoriščena, Evropa pa ima za to dobre možnosti; poudarja, da je politiko standardizacije informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) EU nujno treba prilagoditi spremembam na trgu in v politiki, kar bo privedlo do uresničevanja evropskih ciljev politike, ki zahtevajo interoperabilnost, na primer e-poslovanja, e-trgovine, e-tovornega prometa, inteligentnih prevoznih sistemov itd.; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je dokončno oblikovanje digitalnega notranjega trga pomemben sestavni del industrijske strategije EU; ponovno poudarja pomen digitalizacije notranjega trga in razvoja elektronskega poslovanja na notranjem trgu za mala in srednja podjetja; meni, da predstavlja trg digitalnih in novih informacijsko tehnologij priložnost za industrijski razvoj, ki še ni v celoti izkoriščena, Evropa pa ima za to dobre možnosti; poudarja, da je politiko standardizacije informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) EU nujno treba prilagoditi spremembam na trgu in v politiki, kar bo privedlo do uresničevanja evropskih ciljev politike, ki zahtevajo interoperabilnost, na primer e-poslovanja, e-trgovine, e-tovornega prometa, inteligentnih prevoznih sistemov itd.;

| 48. | poudarja, da bi dokončno oblikovanje digitalnega notranjega trga moralo biti pomemben sestavni del industrijske strategije EU; poudarja, da bi bilo treba podoben regulativni okvir uvesti tudi za spletne in nespletne trge, da se zagotovi pravična konkurenca in zaščitijo potrošniki; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da bi dokončno oblikovanje digitalnega notranjega trga moralo biti pomemben sestavni del industrijske strategije EU; poudarja, da bi bilo treba podoben regulativni okvir uvesti tudi za spletne in nespletne trge, da se zagotovi pravična konkurenca in zaščitijo potrošniki;

| 49. | pozdravlja dejstvo, da Komisija priznava opredelitev panog luksuznih kulturnih in kreativnih izdelkov kot sektorja gospodarstva, ki zajema luksuzne segmente različnih trgov proizvodov in storitev ter odraža posebne lastnosti, kot so kulturna in ustvarjalna razsežnost proizvoda ali storitve, ugled proizvoda, intelektualna lastnina, kakovost izdelave, oblikovanje in inovacije ter način, kako se izdelki in storitve tržijo in oglašujejo; poziva Komisijo, naj prizna posebno naravo visoko strokovnih poklicev v evropskih panogah, ki predstavljajo pomembno število delovnih mest v Evropi in ki temeljijo na štirih merilih: ustvarjalnosti, odličnosti, znanju in učenju med celotno poklicno potjo; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja dejstvo, da Komisija priznava opredelitev panog luksuznih kulturnih in kreativnih izdelkov kot sektorja gospodarstva, ki zajema luksuzne segmente različnih trgov proizvodov in storitev ter odraža posebne lastnosti, kot so kulturna in ustvarjalna razsežnost proizvoda ali storitve, ugled proizvoda, intelektualna lastnina, kakovost izdelave, oblikovanje in inovacije ter način, kako se izdelki in storitve tržijo in oglašujejo; poziva Komisijo, naj prizna posebno naravo visoko strokovnih poklicev v evropskih panogah, ki predstavljajo pomembno število delovnih mest v Evropi in ki temeljijo na štirih merilih: ustvarjalnosti, odličnosti, znanju in učenju med celotno poklicno potjo;

| 50. | pozdravlja namero Komisije, da podpre konkurenčnost sektorja luksuznih izdelkov, ki v EU predstavlja 3 % BDP in več kot 1,5 milijona neposrednih ali posrednih delovnih mest, ter Komisijo poziva, naj sprejme ukrepe za preprečevanje pomanjkanja strokovnega znanja v tem sektorju, da bi zaščitila načine proizvodnje in znanje, ki so značilno evropski; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja namero Komisije, da podpre konkurenčnost sektorja luksuznih izdelkov, ki v EU predstavlja 3 % BDP in več kot 1,5 milijona neposrednih ali posrednih delovnih mest, ter Komisijo poziva, naj sprejme ukrepe za preprečevanje pomanjkanja strokovnega znanja v tem sektorju, da bi zaščitila načine proizvodnje in znanje, ki so značilno evropski;

| 51. | ugotavlja, da evropska jeklarska industrija deluje s 50-odstotno zmogljivostjo in da se je evropska proizvodnja jekla od leta 2008 zmanjšala za 25 %; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da evropska jeklarska industrija deluje s 50-odstotno zmogljivostjo in da se je evropska proizvodnja jekla od leta 2008 zmanjšala za 25 %;

| 52. | ugotavlja, da evropski avtomobilski sektor, ki je leta 2007 proizvedel 16 milijonov avtomobilov, leta 2013 ne bo zmogel proizvesti niti 12 milijonov avtomobilov; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da evropski avtomobilski sektor, ki je leta 2007 proizvedel 16 milijonov avtomobilov, leta 2013 ne bo zmogel proizvesti niti 12 milijonov avtomobilov;

| 53. | meni, da je glede na trenutno finančno, gospodarsko in socialno krizo pomembno vključiti zasebne in javne naložbe v celovite strategije za trajnostno rast; v zvezi s tem podpira splošno reformo režima državne pomoči z uporabo bolj socialno in gospodarsko utemeljenega pristopa in večjo prožnostjo konkurenčnih pravil, kot je določeno v členih 101 in 102 PDEU; znova opozarja, da je treba bolj upoštevati kakovost in učinkovitost javne porabe; |
| --- | --- |

53.

meni, da je glede na trenutno finančno, gospodarsko in socialno krizo pomembno vključiti zasebne in javne naložbe v celovite strategije za trajnostno rast; v zvezi s tem podpira splošno reformo režima državne pomoči z uporabo bolj socialno in gospodarsko utemeljenega pristopa in večjo prožnostjo konkurenčnih pravil, kot je določeno v členih 101 in 102 PDEU; znova opozarja, da je treba bolj upoštevati kakovost in učinkovitost javne porabe;

| 54. | poudarja, da bi morala industrijska politika v celoti izkoristiti instrumente konkurenčne politike, da bi ustvarila enake pogoje in spodbujala konkurenčne trge; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da bi morala industrijska politika v celoti izkoristiti instrumente konkurenčne politike, da bi ustvarila enake pogoje in spodbujala konkurenčne trge;

| 55. | predlaga, da Komisija oceni, v kolikšni meri je dejstvo, da skupina, ki je med vodilnimi na svetu, noče prepustiti lokacije, za katero se je odločila, da jo bo zaprla, drugi skupini, ki bi jo lahko prevzela, ali drugemu javnemu subjektu za začasno opravljanje javnih dejavnosti, v skladu z evropskim konkurenčnim pravom; |
| --- | --- |

55.

predlaga, da Komisija oceni, v kolikšni meri je dejstvo, da skupina, ki je med vodilnimi na svetu, noče prepustiti lokacije, za katero se je odločila, da jo bo zaprla, drugi skupini, ki bi jo lahko prevzela, ali drugemu javnemu subjektu za začasno opravljanje javnih dejavnosti, v skladu z evropskim konkurenčnim pravom;

| 56. | je seznanjen s preiskavo reforme notranjega trga za industrijske proizvode s strani Komisije; poziva Komisijo, naj zagotovi, da so ustrezni standardi združljivi s trgom; |
| --- | --- |

56.

je seznanjen s preiskavo reforme notranjega trga za industrijske proizvode s strani Komisije; poziva Komisijo, naj zagotovi, da so ustrezni standardi združljivi s trgom;

| 57. | priznava prizadevanja Komisije za pametno pravno ureditev, katerih namen je zmanjšati birokratska bremena za industrijo brez spodkopavanja učinkovitosti zakonodaje, kar vključuje ocene učinka, preverjanje konkurenčnosti, preverjanje ustreznosti predpisov in test MSP, zlasti kar zadeva mikropodjetja in MSP, ter priznava, da je za spodbuditev naložb potrebna regulativna stabilnost; meni, da so birokratsko breme in nasprotujoče si politike pogosto prepreka pri izboljševanju konkurenčnosti industrijskih podjetij, ter meni, da bi morala biti prizadevanja za zmanjšanje tovrstnih bremen visoko na političnem dnevnem redu, in se veseli predlogov Komisije na to temo s konkretnimi cilji; podpira regulativno skladnost, prečni regulativni pristop in opredelitev prednostnih nalog ter izboljšano preverjanje konkurenčnosti, ki bi moralo biti obvezno in bi bilo sestavni del smernic za oceno učinka; poziva države članice, naj test MSP in izboljšano preverjanje konkurenčnosti uporabljajo tudi na nacionalni ravni; pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi ocenila kumulativni učinek zakonodaje s področja jeklarskega sektorja, ter poziva Komisijo, naj nadalje razvija metodologijo in opredeli druge sektorje, ki bi jim lahko koristil takšen pristop; |
| --- | --- |

57.

priznava prizadevanja Komisije za pametno pravno ureditev, katerih namen je zmanjšati birokratska bremena za industrijo brez spodkopavanja učinkovitosti zakonodaje, kar vključuje ocene učinka, preverjanje konkurenčnosti, preverjanje ustreznosti predpisov in test MSP, zlasti kar zadeva mikropodjetja in MSP, ter priznava, da je za spodbuditev naložb potrebna regulativna stabilnost; meni, da so birokratsko breme in nasprotujoče si politike pogosto prepreka pri izboljševanju konkurenčnosti industrijskih podjetij, ter meni, da bi morala biti prizadevanja za zmanjšanje tovrstnih bremen visoko na političnem dnevnem redu, in se veseli predlogov Komisije na to temo s konkretnimi cilji; podpira regulativno skladnost, prečni regulativni pristop in opredelitev prednostnih nalog ter izboljšano preverjanje konkurenčnosti, ki bi moralo biti obvezno in bi bilo sestavni del smernic za oceno učinka; poziva države članice, naj test MSP in izboljšano preverjanje konkurenčnosti uporabljajo tudi na nacionalni ravni; pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi ocenila kumulativni učinek zakonodaje s področja jeklarskega sektorja, ter poziva Komisijo, naj nadalje razvija metodologijo in opredeli druge sektorje, ki bi jim lahko koristil takšen pristop;

| 58. | spodbuja, da bi bolje izkoristili potencial postopka priglasitve iz Direktive 98/34/ES, in predlaga državam članicam, naj pri oceni učinka, ki se izvaja med pripravo nacionalne zakonodaje, uvedejo preverjanje konkurenčnosti v širšem okviru preizkusa enotnega trga, h kateremu je Evropski parlament pozval v resoluciji z dne 7. februarja 2013, ki vsebuje priporočila za Komisijo glede upravljanja enotnega trga; |
| --- | --- |

58.

spodbuja, da bi bolje izkoristili potencial postopka priglasitve iz Direktive 98/34/ES, in predlaga državam članicam, naj pri oceni učinka, ki se izvaja med pripravo nacionalne zakonodaje, uvedejo preverjanje konkurenčnosti v širšem okviru preizkusa enotnega trga, h kateremu je Evropski parlament pozval v resoluciji z dne 7. februarja 2013, ki vsebuje priporočila za Komisijo glede upravljanja enotnega trga;

| 59. | poziva k hitri uveljavitvi Akta za mala podjetja, da se podprejo evropska mala in srednja podjetja; priznava pomen Evropske podjetniške mreže pri podpiranju malih in srednjih podjetij v okviru čezmejne trgovine v EU; poudarja, da je pomembno podpirati mala podjetja in jim pomagati, da bi dosegla srednjo velikost oziroma v primeru MSP postala veliki akterji, da bi tako pospeševali tudi njihovo globalno konkurenčnost; opozarja na gospodarsko korist oblikovanja vezi med podjetji v nekaterih sektorjih, kot je obrambna industrija, za doseganje ekonomij obsega in sodelovanje pri skupnih industrijskih projektih; |
| --- | --- |

59.

poziva k hitri uveljavitvi Akta za mala podjetja, da se podprejo evropska mala in srednja podjetja; priznava pomen Evropske podjetniške mreže pri podpiranju malih in srednjih podjetij v okviru čezmejne trgovine v EU; poudarja, da je pomembno podpirati mala podjetja in jim pomagati, da bi dosegla srednjo velikost oziroma v primeru MSP postala veliki akterji, da bi tako pospeševali tudi njihovo globalno konkurenčnost; opozarja na gospodarsko korist oblikovanja vezi med podjetji v nekaterih sektorjih, kot je obrambna industrija, za doseganje ekonomij obsega in sodelovanje pri skupnih industrijskih projektih;

| 60. | meni, da je boljši, cenejši in hitrejši dostop malih in srednjih podjetij do protidampinških postopkov odločilen za njihovo učinkovitejšo zaščito pred nepoštenimi praksami trgovinskih partnerjev; poziva Evropsko unijo, naj to upošteva pri reformi instrumentov trgovinske zaščite; |
| --- | --- |

60.

meni, da je boljši, cenejši in hitrejši dostop malih in srednjih podjetij do protidampinških postopkov odločilen za njihovo učinkovitejšo zaščito pred nepoštenimi praksami trgovinskih partnerjev; poziva Evropsko unijo, naj to upošteva pri reformi instrumentov trgovinske zaščite;

| 61. | poziva Evropsko unijo, naj okrepi svojo industrijsko proizvodnjo, tako da potrošnikom zagotovi natančnejše informacije, uvede obvezno označevanje izvora izdelkov iz Unije in izdelkov, uvoženih iz tretjih držav, ter uveljavi spoštovanje označb geografskega porekla evropskih živil v tretjih državah; |
| --- | --- |

61.

poziva Evropsko unijo, naj okrepi svojo industrijsko proizvodnjo, tako da potrošnikom zagotovi natančnejše informacije, uvede obvezno označevanje izvora izdelkov iz Unije in izdelkov, uvoženih iz tretjih držav, ter uveljavi spoštovanje označb geografskega porekla evropskih živil v tretjih državah;

| 62. | poudarja, da je tehnološki razvoj občutljiv in ranljiv sektor; meni, da so pravice intelektualne lastnine bistvena sestavina ekonomije znanja in zdrave industrijske politike, ki lahko spodbuja inovacije in raziskave ter krepi evropsko industrijo; v zvezi s tem pozdravlja uvedbo enotnega patenta EU in poziva države članice, naj ga nemudoma uveljavijo; meni, da bi moral postopek, po katerem je prišlo do tega patenta, služiti za zgled dobre prakse v okviru prizadevanj za tesnejše povezovanje v industriji in na notranjem trgu; izraža zaskrbljenost, da sedanja ureditev pravic intelektualne lastnine pogosto ne izpolnjuje svojega poslanstva, ki je voditi k inovacijam; meni, da se z večjo preglednostjo ter inovativnimi praksami upravljanja in licenciranja lahko dosežejo hitrejše tržne rešitve; na tem področju pozdravlja delo, s katerim je začela Komisija; poziva Komisijo in države članice, naj tudi okrepijo varstvo pravic intelektualne lastnine, zlasti v smislu boja proti ponarejanju in industrijskem vohunjenju; poudarja, da so potrebne nove strukture upravljanja in forumi za varstvo pravic intelektualne lastnine na mednarodni ravni; poziva Komisijo, naj pripravi evropsko strategijo za varovanje poslovnih skrivnosti; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je tehnološki razvoj občutljiv in ranljiv sektor; meni, da so pravice intelektualne lastnine bistvena sestavina ekonomije znanja in zdrave industrijske politike, ki lahko spodbuja inovacije in raziskave ter krepi evropsko industrijo; v zvezi s tem pozdravlja uvedbo enotnega patenta EU in poziva države članice, naj ga nemudoma uveljavijo; meni, da bi moral postopek, po katerem je prišlo do tega patenta, služiti za zgled dobre prakse v okviru prizadevanj za tesnejše povezovanje v industriji in na notranjem trgu; izraža zaskrbljenost, da sedanja ureditev pravic intelektualne lastnine pogosto ne izpolnjuje svojega poslanstva, ki je voditi k inovacijam; meni, da se z večjo preglednostjo ter inovativnimi praksami upravljanja in licenciranja lahko dosežejo hitrejše tržne rešitve; na tem področju pozdravlja delo, s katerim je začela Komisija; poziva Komisijo in države članice, naj tudi okrepijo varstvo pravic intelektualne lastnine, zlasti v smislu boja proti ponarejanju in industrijskem vohunjenju; poudarja, da so potrebne nove strukture upravljanja in forumi za varstvo pravic intelektualne lastnine na mednarodni ravni; poziva Komisijo, naj pripravi evropsko strategijo za varovanje poslovnih skrivnosti;

| 63. | poudarja pomen izvrševanja pravic intelektualne lastnine v fizičnem in digitalnem okolju za rast in ustvarjanje delovnih mest v evropski industriji; v zvezi s tem pozdravlja sedanjo reformo sistema evropske blagovne znamke, ki bi lahko okrepila zaščito blagovnih znamk na spletu, zunaj njega in na celotnem notranjem trgu; |
| --- | --- |

63.

poudarja pomen izvrševanja pravic intelektualne lastnine v fizičnem in digitalnem okolju za rast in ustvarjanje delovnih mest v evropski industriji; v zvezi s tem pozdravlja sedanjo reformo sistema evropske blagovne znamke, ki bi lahko okrepila zaščito blagovnih znamk na spletu, zunaj njega in na celotnem notranjem trgu;

| 64. | podpira sedanjo reformo sistema zakonodaje s področja blagovnih znamk, ki bo povečala zaščito blagovnih znamk na spletu, izven njega, na celotnem notranjem trgu ter v mednarodni trgovini; |
| --- | --- |

64.

podpira sedanjo reformo sistema zakonodaje s področja blagovnih znamk, ki bo povečala zaščito blagovnih znamk na spletu, izven njega, na celotnem notranjem trgu ter v mednarodni trgovini;

| 65. | pozdravlja priznanje problema patentnih goščav in patentnih zased; podpira spremembo regulativnega sistema, da se spodbudijo oblike dogovorov o navzkrižnem licenciranju ali o patentnih združenjih, ki spodbujajo konkurenčnost; |
| --- | --- |

65.

pozdravlja priznanje problema patentnih goščav in patentnih zased; podpira spremembo regulativnega sistema, da se spodbudijo oblike dogovorov o navzkrižnem licenciranju ali o patentnih združenjih, ki spodbujajo konkurenčnost;

| 66. | poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo, ki bo evropskim podjetjem omogočila proizvodnjo generičnih in biološko podobnih zdravil v EU v obdobju veljavnosti dodatnega varstvenega certifikata (SPC), ki sledi poteku patentne zaščite, z namenom, da se ta podjetja pripravijo na dajanje na trg takoj po poteku SPC ali da bi izvažala v države, kjer patent ali SPC ne veljata; meni, da bi takšne določbe lahko pripomogle k izogibanju oddajanja proizvodnje zunanjim izvajalcem in k spodbujanju ustvarjanja novih delovnih mest v EU, pa tudi k vzpostavitvi enakih konkurenčnih pogojev za evropska podjetja in njihove konkurente v tretjih državah; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo, ki bo evropskim podjetjem omogočila proizvodnjo generičnih in biološko podobnih zdravil v EU v obdobju veljavnosti dodatnega varstvenega certifikata (SPC), ki sledi poteku patentne zaščite, z namenom, da se ta podjetja pripravijo na dajanje na trg takoj po poteku SPC ali da bi izvažala v države, kjer patent ali SPC ne veljata; meni, da bi takšne določbe lahko pripomogle k izogibanju oddajanja proizvodnje zunanjim izvajalcem in k spodbujanju ustvarjanja novih delovnih mest v EU, pa tudi k vzpostavitvi enakih konkurenčnih pogojev za evropska podjetja in njihove konkurente v tretjih državah;

| 67. | poudarja, da imajo zunanji odnosi razsežnosti, ki presegajo okvire sporazumov, podpisanih pod okriljem Svetovne trgovinske organizacije (STO), in da se morajo EU in države članice pri oblikovanju zunanje razsežnosti industrijske politike dogovoriti o skupnih stališčih, da bi zagotovile enake konkurenčne pogoje na svetovni ravni; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da imajo zunanji odnosi razsežnosti, ki presegajo okvire sporazumov, podpisanih pod okriljem Svetovne trgovinske organizacije (STO), in da se morajo EU in države članice pri oblikovanju zunanje razsežnosti industrijske politike dogovoriti o skupnih stališčih, da bi zagotovile enake konkurenčne pogoje na svetovni ravni;

| 68. | opozarja na dejstvo, da se je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v svojem skupnem sporočilu z dne 7. februarja 2013 z naslovom „Strategija Evropske unije za kibernetsko varnost: odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor“ (22), zavezala k razvoju ter spodbujanju industrijskih in tehnoloških virov za področje kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

68.

opozarja na dejstvo, da se je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v svojem skupnem sporočilu z dne 7. februarja 2013 z naslovom „Strategija Evropske unije za kibernetsko varnost: odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor“ (22), zavezala k razvoju ter spodbujanju industrijskih in tehnoloških virov za področje kibernetske varnosti;

| 69. | poudarja, da je treba izboljšati konkurenčnost evropskih podjetij na svetovnem trgu; izpostavlja pomen trgovinske strategije EU; poziva Komisijo, naj v luči vse večje konkurence s strani trgovinskih partnerjev EU prilagodi svojo trgovinsko politiko, da bi tako zagotovila, da sta trgovinska in konkurenčna politika Unije skladni s cilji evropske industrijske politike ter da ne ogrožata inovativnega in konkurenčnega potenciala evropskih podjetij; poziva Komisijo, naj v sodelovanju s podpredsednico/visoko predstavnico razvije strategijo za vključitev služb za pomoč malim in srednjim podjetjem v misije EU; meni, da bi morale te službe upoštevati delo trgovinskih zbornic in spoznanja iz evropskih podjetniških centrov; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoje sodelovanje v podporo evropskim podjetjem na zunanjih trgih; poziva jih, naj dajo prednost zlasti instrumentom v podporo malim in srednjim podjetjem ter centralizirajo informacije za mala in srednja podjetja z ustanovitvijo služb „vse na enem mestu“ po vsej EU; poziva Komisijo, naj izboljšano preverjanje konkurenčnosti vključi v ocene učinka trgovinskih sporazumov in oceno njihovega kumulativnega učinka; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da je treba izboljšati konkurenčnost evropskih podjetij na svetovnem trgu; izpostavlja pomen trgovinske strategije EU; poziva Komisijo, naj v luči vse večje konkurence s strani trgovinskih partnerjev EU prilagodi svojo trgovinsko politiko, da bi tako zagotovila, da sta trgovinska in konkurenčna politika Unije skladni s cilji evropske industrijske politike ter da ne ogrožata inovativnega in konkurenčnega potenciala evropskih podjetij; poziva Komisijo, naj v sodelovanju s podpredsednico/visoko predstavnico razvije strategijo za vključitev služb za pomoč malim in srednjim podjetjem v misije EU; meni, da bi morale te službe upoštevati delo trgovinskih zbornic in spoznanja iz evropskih podjetniških centrov; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoje sodelovanje v podporo evropskim podjetjem na zunanjih trgih; poziva jih, naj dajo prednost zlasti instrumentom v podporo malim in srednjim podjetjem ter centralizirajo informacije za mala in srednja podjetja z ustanovitvijo služb „vse na enem mestu“ po vsej EU; poziva Komisijo, naj izboljšano preverjanje konkurenčnosti vključi v ocene učinka trgovinskih sporazumov in oceno njihovega kumulativnega učinka;

| 70. | ugotavlja, da okoljski stroški, ki jih mora nositi evropska industrija, vedno pogosteje silijo evropske industrijalce k naložbam zunaj evropske industrije; |
| --- | --- |

70.

ugotavlja, da okoljski stroški, ki jih mora nositi evropska industrija, vedno pogosteje silijo evropske industrijalce k naložbam zunaj evropske industrije;

| 71. | poudarja pomen okoljskih in socialnih standardov v dvostranskih trgovinskih sporazumih in v večstranskih trgovinskih odnosih za vzpostavitev poštene in pravične trgovine in enakih konkurenčnih pogojev po vsem svetu; poziva Komisijo, naj pri podpisovanju novih trgovinskih sporazumov ali pri reviziji obstoječih zagotovi enake pogoje za gospodarske subjekte v EU in zunaj nje; poudarja, da bi EU morala resno izpostaviti problematiko posameznih primerov izkrivljanja, ki škodujejo evropskim industrijskim interesom, ter postopoma vpeljati načelo recipročnih trgovinskih odnosov, zlasti kar zadeva dostop do trgov javnih naročil, in izboljšati odzivnost, kar bi lahko pripomoglo k odpiranju trgov; |
| --- | --- |

71.

poudarja pomen okoljskih in socialnih standardov v dvostranskih trgovinskih sporazumih in v večstranskih trgovinskih odnosih za vzpostavitev poštene in pravične trgovine in enakih konkurenčnih pogojev po vsem svetu; poziva Komisijo, naj pri podpisovanju novih trgovinskih sporazumov ali pri reviziji obstoječih zagotovi enake pogoje za gospodarske subjekte v EU in zunaj nje; poudarja, da bi EU morala resno izpostaviti problematiko posameznih primerov izkrivljanja, ki škodujejo evropskim industrijskim interesom, ter postopoma vpeljati načelo recipročnih trgovinskih odnosov, zlasti kar zadeva dostop do trgov javnih naročil, in izboljšati odzivnost, kar bi lahko pripomoglo k odpiranju trgov;

| 72. | opominja Komisijo, da so nizke plače in nizka raven okoljskega varstva še vedno izjemno pomemben dejavnik mednarodne konkurence in da je treba te standarde nujno uskladiti navzgor, da bi se lahko Unija dejansko ponovno industrializirala; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj si v pogajanjih o sporazumih o prosti trgovini s tretjimi državami prizadeva za zavezujoče obveznosti na področju pravic delavcev in varstva okolja; |
| --- | --- |

72.

opominja Komisijo, da so nizke plače in nizka raven okoljskega varstva še vedno izjemno pomemben dejavnik mednarodne konkurence in da je treba te standarde nujno uskladiti navzgor, da bi se lahko Unija dejansko ponovno industrializirala; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj si v pogajanjih o sporazumih o prosti trgovini s tretjimi državami prizadeva za zavezujoče obveznosti na področju pravic delavcev in varstva okolja;

| 73. | je seznanjen s predlogom Komisije o posodobitvi instrumentov EU za trgovinsko zaščito, saj gre za bistvene elemente industrijske politike; upa, da se bo s to posodobitvijo povečala njihova učinkovitost; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj niti de iure niti de facto ne oslabi teh instrumentov, pač pa naj jih, nasprotno, okrepi, da bi učinkovito in čim hitreje zaščitila evropska podjetja, ne glede na njihovo velikost, pred nezakonito ali nepošteno trgovinsko prakso; |
| --- | --- |

73.

je seznanjen s predlogom Komisije o posodobitvi instrumentov EU za trgovinsko zaščito, saj gre za bistvene elemente industrijske politike; upa, da se bo s to posodobitvijo povečala njihova učinkovitost; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj niti de iure niti de facto ne oslabi teh instrumentov, pač pa naj jih, nasprotno, okrepi, da bi učinkovito in čim hitreje zaščitila evropska podjetja, ne glede na njihovo velikost, pred nezakonito ali nepošteno trgovinsko prakso;

| 74. | ponovno poudarja, da je treba, kjer koli okoliščine to upravičujejo, uporabiti instrumente trgovinske zaščite proti tistim državam, ki ne spoštujejo pravil mednarodne trgovine ali pogojev iz prostotrgovinskih sporazumov, podpisanih z EU, ter poziva k temu, da se malim in srednjim podjetjem omogoči lažji, hitrejši in cenejši dostop do protidampinških postopkov, da se bodo tako lahko bolje zaščitila pred nepoštenimi praksami; |
| --- | --- |

74.

ponovno poudarja, da je treba, kjer koli okoliščine to upravičujejo, uporabiti instrumente trgovinske zaščite proti tistim državam, ki ne spoštujejo pravil mednarodne trgovine ali pogojev iz prostotrgovinskih sporazumov, podpisanih z EU, ter poziva k temu, da se malim in srednjim podjetjem omogoči lažji, hitrejši in cenejši dostop do protidampinških postopkov, da se bodo tako lahko bolje zaščitila pred nepoštenimi praksami;

| 75. | opozarja na to, da imajo inovacije ključno vlogo pri zagotavljanju konkurenčnosti evropskih podjetij na svetovnih trgih, in poudarja, da se morajo evropska podjetja naučiti bolje predvidevati zahteve trgov tretjih držav, da bi se lahko odzivala na globalno povpraševanje; |
| --- | --- |

75.

opozarja na to, da imajo inovacije ključno vlogo pri zagotavljanju konkurenčnosti evropskih podjetij na svetovnih trgih, in poudarja, da se morajo evropska podjetja naučiti bolje predvidevati zahteve trgov tretjih držav, da bi se lahko odzivala na globalno povpraševanje;

| 76. | meni, da je v okviru prizadevanj za oživitev industrije nujno, da si EU zagotovi načine za:






  — | spodbujanje dejavnejše protidampinške politike ter sprejetje ustreznih ukrepov, med drugim v odgovor na nepravične izvozne subvencije v nekaterih tretjih državah, |
| --- | --- | --- |

76.

meni, da je v okviru prizadevanj za oživitev industrije nujno, da si EU zagotovi načine za:

—

spodbujanje dejavnejše protidampinške politike ter sprejetje ustreznih ukrepov, med drugim v odgovor na nepravične izvozne subvencije v nekaterih tretjih državah,

| — | izvajanje resnične politike deviznega tečaja, ki ščiti evropske trgovinske interese, |
| --- | --- |

—

izvajanje resnične politike deviznega tečaja, ki ščiti evropske trgovinske interese,

| — | podpiranje načela pravične trgovine, ki temelji na vzajemnem spoštovanju družbenih, okoljskih in kulturnih standardov ter standardov na področju človekovih pravic v mednarodni trgovini; |
| --- | --- |

—

podpiranje načela pravične trgovine, ki temelji na vzajemnem spoštovanju družbenih, okoljskih in kulturnih standardov ter standardov na področju človekovih pravic v mednarodni trgovini;

| 77. | poziva Komisijo, naj bistveno izboljša svojo presojo trgovinskih sporazumov, zlasti izvedene ocene učinka, tako da upošteva vprašanje konkurenčnosti industrije ter izvaja naknadne ocene in analize skupnega učinka vseh sporazumov, ki so že podpisani ali pa o njih potekajo pogajanja; poudarja pomen sklenitve čezatlantskega partnerstva za trgovino in naložbe za uresničitev ciljev ponovne industrializacije Evrope, rasti in zaposlovanja, saj lahko poenostavi in poveča izvoz evropskih industrijskih proizvodov, z dvigom mednarodnih proizvodnih standardov izboljša konkurenčnost evropske industrije ter zniža stroške uvoza surovin in predelanih materialov za proizvodna podjetja; se zavzema, da bi moral ta sporazum – enako kot vsi drugi trgovinski sporazumi – vključevati poglavje, ki se osredotoča na energetske zadeve, ki bi lahko vplivale na notranji trg; poziva Komisijo, naj z odpravo tarif omogoči boljši dostop do trga v povezavi s storitvami in naložbami, okrepi regulativno sodelovanje, zagotovi boljša pravila javnega naročanja in varstva intelektualne lastnine ter te cilje aktivno spodbuja v okviru konkurenčne politike in v povezavi z energijo in blagom; poudarja, da je treba poenostaviti predpise in zmanjšati regulativna in upravna bremena, kot je to namera čezatlantskega partnerstva za trgovino in naložbe, in jih izvajati ob strogem upoštevanju in varovanju visokih socialnih in okoljskih standardov ter pravic zaposlenih; poudarja, da bi morebitna sklenitev partnerstva za trgovino in naložbe ustvarila možnost za širok gospodarski prostor, ki bi okrepil odnose EU in služil kot multiplikator za neposredne tuje naložbe v EU; |
| --- | --- |

77.

poziva Komisijo, naj bistveno izboljša svojo presojo trgovinskih sporazumov, zlasti izvedene ocene učinka, tako da upošteva vprašanje konkurenčnosti industrije ter izvaja naknadne ocene in analize skupnega učinka vseh sporazumov, ki so že podpisani ali pa o njih potekajo pogajanja; poudarja pomen sklenitve čezatlantskega partnerstva za trgovino in naložbe za uresničitev ciljev ponovne industrializacije Evrope, rasti in zaposlovanja, saj lahko poenostavi in poveča izvoz evropskih industrijskih proizvodov, z dvigom mednarodnih proizvodnih standardov izboljša konkurenčnost evropske industrije ter zniža stroške uvoza surovin in predelanih materialov za proizvodna podjetja; se zavzema, da bi moral ta sporazum – enako kot vsi drugi trgovinski sporazumi – vključevati poglavje, ki se osredotoča na energetske zadeve, ki bi lahko vplivale na notranji trg; poziva Komisijo, naj z odpravo tarif omogoči boljši dostop do trga v povezavi s storitvami in naložbami, okrepi regulativno sodelovanje, zagotovi boljša pravila javnega naročanja in varstva intelektualne lastnine ter te cilje aktivno spodbuja v okviru konkurenčne politike in v povezavi z energijo in blagom; poudarja, da je treba poenostaviti predpise in zmanjšati regulativna in upravna bremena, kot je to namera čezatlantskega partnerstva za trgovino in naložbe, in jih izvajati ob strogem upoštevanju in varovanju visokih socialnih in okoljskih standardov ter pravic zaposlenih; poudarja, da bi morebitna sklenitev partnerstva za trgovino in naložbe ustvarila možnost za širok gospodarski prostor, ki bi okrepil odnose EU in služil kot multiplikator za neposredne tuje naložbe v EU;

| 78. | poziva Komisijo, naj preuči primer iz ZDA, kjer je sindikatom omogočeno vlaganje pritožb, povezanih s trgovino, saj lahko trgovinska izkrivljanja negativno vplivajo na industrijo in s tem delavce, ter naj predlaga podobne ukrepe za EU; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisijo, naj preuči primer iz ZDA, kjer je sindikatom omogočeno vlaganje pritožb, povezanih s trgovino, saj lahko trgovinska izkrivljanja negativno vplivajo na industrijo in s tem delavce, ter naj predlaga podobne ukrepe za EU;

| 79. | poudarja, da je treba s prihodnjimi trgovinskimi sporazumi, sporazumi o naložbah in o intelektualni lastnini okrepiti vrednostno verigo v Evropi, kar pomeni, da bi ustrezno strateško usmeritev morali vključiti že v opredelitev pogajalskega mandata; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da je treba s prihodnjimi trgovinskimi sporazumi, sporazumi o naložbah in o intelektualni lastnini okrepiti vrednostno verigo v Evropi, kar pomeni, da bi ustrezno strateško usmeritev morali vključiti že v opredelitev pogajalskega mandata;

| 80. | poziva Komisijo, naj razvije evropsko strategijo izvoza za tehnologije, ki učinkovito uporabljajo vire in energijo, ter z njimi povezane storitve, kar vključujejo diplomatsko dejavnost na področju standardizacije, da bi zagotovili promocijo evropskih standardov po vsem svetu; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo, naj razvije evropsko strategijo izvoza za tehnologije, ki učinkovito uporabljajo vire in energijo, ter z njimi povezane storitve, kar vključujejo diplomatsko dejavnost na področju standardizacije, da bi zagotovili promocijo evropskih standardov po vsem svetu;

| 81. | opozarja, da imajo tehnični standardi in predpisi bistveno vlogo pri zagotavljanju vodilnega položaja EU v inovativnih sektorjih, vključno z zelenimi tehnologijami; zato poziva Komisijo, naj okrepi sposobnost EU za oblikovanje standardov in mednarodnih tehničnih norm v inovativnih sektorjih; nadalje poziva Komisijo, naj izboljša sodelovanje s ključnimi tretjimi državami, tudi z državami v vzponu, da bi vzpostavila enotne standarde in tehnične norme; |
| --- | --- |

81.

opozarja, da imajo tehnični standardi in predpisi bistveno vlogo pri zagotavljanju vodilnega položaja EU v inovativnih sektorjih, vključno z zelenimi tehnologijami; zato poziva Komisijo, naj okrepi sposobnost EU za oblikovanje standardov in mednarodnih tehničnih norm v inovativnih sektorjih; nadalje poziva Komisijo, naj izboljša sodelovanje s ključnimi tretjimi državami, tudi z državami v vzponu, da bi vzpostavila enotne standarde in tehnične norme;

Financiranje industrijskega preporoda

| 82. | priznava obstoj omejitev glede bančnih posojil in negativnih posledic le-teh, zlasti za mala in srednja podjetja; obžaluje dejstvo, da te omejitve vplivajo tudi na finančne instrumente, ki jih je dala na voljo EU, in meni, da bi morala Komisija finančne posrednike, pristojne za upravljanje s temi instrumenti, pozvati k predložitvi letnih poročil; pozdravlja zeleno knjigo Komisije o dolgoročnem financiranju; poudarja, da je treba v okviru sporazuma Basel III, bančne unije in evropskega mehanizma za stabilnost (ESM) okrepiti trdnost bančnega sektorja EU; poudarja, da je pomembno, da tudi naši mednarodni partnerji izvajajo pravila sporazuma Basel III; poudarja, da so naložbe v industrijo dolgoročne naložbe; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo zakonodajni in finančni okvir, da bo jasnejši in bolj predvidljiv, ter tako spodbudijo vlaganje v industrijo; |
| --- | --- |

82.

priznava obstoj omejitev glede bančnih posojil in negativnih posledic le-teh, zlasti za mala in srednja podjetja; obžaluje dejstvo, da te omejitve vplivajo tudi na finančne instrumente, ki jih je dala na voljo EU, in meni, da bi morala Komisija finančne posrednike, pristojne za upravljanje s temi instrumenti, pozvati k predložitvi letnih poročil; pozdravlja zeleno knjigo Komisije o dolgoročnem financiranju; poudarja, da je treba v okviru sporazuma Basel III, bančne unije in evropskega mehanizma za stabilnost (ESM) okrepiti trdnost bančnega sektorja EU; poudarja, da je pomembno, da tudi naši mednarodni partnerji izvajajo pravila sporazuma Basel III; poudarja, da so naložbe v industrijo dolgoročne naložbe; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo zakonodajni in finančni okvir, da bo jasnejši in bolj predvidljiv, ter tako spodbudijo vlaganje v industrijo;

| 83. | meni, da je treba raziskati nove alternativne in ustvarjalne smeri financiranja, zlasti na področju zasebnega in lastniškega financiranja; ugotavlja, da je v zvezi s tem pomembno tudi spodbujanje finančne pismenosti in da bi bilo finančno opismenjevanje treba vključiti v šolske programe; |
| --- | --- |

83.

meni, da je treba raziskati nove alternativne in ustvarjalne smeri financiranja, zlasti na področju zasebnega in lastniškega financiranja; ugotavlja, da je v zvezi s tem pomembno tudi spodbujanje finančne pismenosti in da bi bilo finančno opismenjevanje treba vključiti v šolske programe;

| 84. | poudarja pomen finančnih virov za ustanavljanje podjetij ter za mala in srednja podjetja, saj podjetnikom omogočajo, da inovativne ideje uvedejo na trg; |
| --- | --- |

84.

poudarja pomen finančnih virov za ustanavljanje podjetij ter za mala in srednja podjetja, saj podjetnikom omogočajo, da inovativne ideje uvedejo na trg;

| 85. | pozdravlja pobudo Komisije za vzpostavitev skupnih finančnih instrumentov z EIB in ugotavlja, da je bila na srečanju Evropskega sveta junija 2013 ta pobuda sprejeta; pozdravlja tudi dejstvo, da sta Komisija in EIB nameravali Evropskemu svetu pred njegovim srečanjem oktobra 2013 predstaviti obsežno poročilo o začetku njihove uporabe, v katerem so določeni kvantitativni cilji, instrumenti in časovni načrt; |
| --- | --- |

85.

pozdravlja pobudo Komisije za vzpostavitev skupnih finančnih instrumentov z EIB in ugotavlja, da je bila na srečanju Evropskega sveta junija 2013 ta pobuda sprejeta; pozdravlja tudi dejstvo, da sta Komisija in EIB nameravali Evropskemu svetu pred njegovim srečanjem oktobra 2013 predstaviti obsežno poročilo o začetku njihove uporabe, v katerem so določeni kvantitativni cilji, instrumenti in časovni načrt;

| 86. | poziva Svet, naj v posvetovanju s Komisijo in z EIB brez odlašanja opredeli parametre za te instrumente, da se doseže znaten učinek vzvoda; zahteva, naj bodo ti instrumenti pripravljeni za uporabo pred koncem leta 2013; |
| --- | --- |

86.

poziva Svet, naj v posvetovanju s Komisijo in z EIB brez odlašanja opredeli parametre za te instrumente, da se doseže znaten učinek vzvoda; zahteva, naj bodo ti instrumenti pripravljeni za uporabo pred koncem leta 2013;

| 87. | pozdravlja povečanje kapitala Evropske investicijske banke (EIB) in njene nedavno objavljene posojilne smernice, ki so vezane na novi standard emisijskih vrednosti 550 gramov CO2 na kilovatno uro (g/kWh); meni, da lahko EIB pomaga olajšati težave, povezane z razdrobljenostjo finančnih trgov EU; poziva EIB, naj si še naprej prizadeva za razvoj novih modelov posojil, prilagojenih potrebam industrije; poziva EIB, naj uresniči svoj načrt povečanja posojilne dejavnosti v EU za 50 % med letoma 2013 in 2015; |
| --- | --- |

87.

pozdravlja povečanje kapitala Evropske investicijske banke (EIB) in njene nedavno objavljene posojilne smernice, ki so vezane na novi standard emisijskih vrednosti 550 gramov CO2 na kilovatno uro (g/kWh); meni, da lahko EIB pomaga olajšati težave, povezane z razdrobljenostjo finančnih trgov EU; poziva EIB, naj si še naprej prizadeva za razvoj novih modelov posojil, prilagojenih potrebam industrije; poziva EIB, naj uresniči svoj načrt povečanja posojilne dejavnosti v EU za 50 % med letoma 2013 in 2015;

| 88. | poudarja, da subsidiarnost dopušča številne različne fiskalne politike ter ureditve posojil in subvencij po Evropi; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da subsidiarnost dopušča številne različne fiskalne politike ter ureditve posojil in subvencij po Evropi;

| 89. | poziva Komisijo, naj razišče, kako bi lahko spodbudili trg s premoženjem zavarovanih vrednostnih papirjev in alternativne oblike financiranja z ustreznim bonitetnim nadzorom, da bi olajšali financiranje malih in srednjih podjetij; opozarja na vlogo, ki jo imajo lahko banke za razvoj podjetij in infrastrukturne banke pri vlaganju v strukturirane krite obveznice, ki jih izda banka, tako da povežejo takšno vlaganje s povečanimi cilji dajanja posojil malim in srednjim podjetjem; pozdravlja predlog za zasebno-zasebno posojilno partnerstvo, v katerem zavarovalnica in banka skupaj nudita kratkoročna in dolgoročna posojila; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisijo, naj razišče, kako bi lahko spodbudili trg s premoženjem zavarovanih vrednostnih papirjev in alternativne oblike financiranja z ustreznim bonitetnim nadzorom, da bi olajšali financiranje malih in srednjih podjetij; opozarja na vlogo, ki jo imajo lahko banke za razvoj podjetij in infrastrukturne banke pri vlaganju v strukturirane krite obveznice, ki jih izda banka, tako da povežejo takšno vlaganje s povečanimi cilji dajanja posojil malim in srednjim podjetjem; pozdravlja predlog za zasebno-zasebno posojilno partnerstvo, v katerem zavarovalnica in banka skupaj nudita kratkoročna in dolgoročna posojila;

| 90. | meni, da je pomembno spodbujati nove inovativne modele financiranja za mala in srednja podjetja, zlasti z visokim potencialom rasti; opozarja na razcvet pobud za skupinsko financiranje in e-platform za posojila v Evropi ter finančne in nefinančne koristi, ki jih takšno financiranje prinaša malim in srednjim podjetjem in podjetnikom, kot so na primer zagotavljanje začetnega financiranja, potrjevanje proizvodov, povratne informacije strank ter stabilna in predana lastniška struktura; poziva Komisijo, naj izda sporočilo o skupinskem financiranju; poziva Komisijo, naj razvije učinkovit regulativni okvir za skupinsko financiranje, katerega osnova je financiranje v višini do 1 milijona EUR na posamezen projekt, ki bo obravnaval tudi vprašanja glede zaščite vlagateljev; poziva Komisijo, naj prouči možnost, da bi omejeno količino sredstev namenila za storitve skupinskega financiranja, kot so to že storile nekatere države članice; |
| --- | --- |

90.

meni, da je pomembno spodbujati nove inovativne modele financiranja za mala in srednja podjetja, zlasti z visokim potencialom rasti; opozarja na razcvet pobud za skupinsko financiranje in e-platform za posojila v Evropi ter finančne in nefinančne koristi, ki jih takšno financiranje prinaša malim in srednjim podjetjem in podjetnikom, kot so na primer zagotavljanje začetnega financiranja, potrjevanje proizvodov, povratne informacije strank ter stabilna in predana lastniška struktura; poziva Komisijo, naj izda sporočilo o skupinskem financiranju; poziva Komisijo, naj razvije učinkovit regulativni okvir za skupinsko financiranje, katerega osnova je financiranje v višini do 1 milijona EUR na posamezen projekt, ki bo obravnaval tudi vprašanja glede zaščite vlagateljev; poziva Komisijo, naj prouči možnost, da bi omejeno količino sredstev namenila za storitve skupinskega financiranja, kot so to že storile nekatere države članice;

| 91. | poziva Komisijo, naj podpre vzpostavitev lokalnih trgov obveznic za mala in srednja podjetja, da se zagotovi ustrezno dolgoročno financiranje, zlasti v regijah, kjer je dostop do posojil omejen; meni, da lahko kot model za to služijo lokalni trgi obveznic, kakršna je stuttgartska borza; |
| --- | --- |

91.

poziva Komisijo, naj podpre vzpostavitev lokalnih trgov obveznic za mala in srednja podjetja, da se zagotovi ustrezno dolgoročno financiranje, zlasti v regijah, kjer je dostop do posojil omejen; meni, da lahko kot model za to služijo lokalni trgi obveznic, kakršna je stuttgartska borza;

| 92. | poziva Komisijo, naj s pripravo smernic za odpravo splošno razširjenega kreditnega krča podpre razvoj nacionalnih investicijskih bank za mala in srednja podjetja ter obstoječim tovrstnim bankam omogoči, da svojo dejavnost razširijo v druge države članice in da sodelujejo pri financiranju projektov izven meja svoje države; |
| --- | --- |

92.

poziva Komisijo, naj s pripravo smernic za odpravo splošno razširjenega kreditnega krča podpre razvoj nacionalnih investicijskih bank za mala in srednja podjetja ter obstoječim tovrstnim bankam omogoči, da svojo dejavnost razširijo v druge države članice in da sodelujejo pri financiranju projektov izven meja svoje države;

| 93. | meni, da so zamude pri plačilih za podjetja, zlasti za mala in srednja podjetja, vir nestabilnosti in izgube konkurenčnosti; izreka pohvalo tistim državam članicam, ki v celoti izvajajo direktivo o zamudah pri plačilih, in poziva k njenemu celovitemu izvajanju po vsej EU; meni, da pomoč in finančni instrumenti EU, ki so na voljo, gospodarskim subjektom, zlasti malim in srednjim podjetjem, niso dovolj poznani; poziva, naj se po vsej Uniji ustanovijo službe, kjer bi bile vse informacije za mala in srednja podjetja o finančnih sredstvih EU na voljo na enem mestu,; poudarja pomen ustanavljanja mrež posredniških združenj podjetnikov z nepridobitnimi cilji, ki bi vzpostavila in zagotavljala podporo, mentorstvo in posojila malim in srednjim podjetjem, z namenom razvijati podjetništvo; |
| --- | --- |

93.

meni, da so zamude pri plačilih za podjetja, zlasti za mala in srednja podjetja, vir nestabilnosti in izgube konkurenčnosti; izreka pohvalo tistim državam članicam, ki v celoti izvajajo direktivo o zamudah pri plačilih, in poziva k njenemu celovitemu izvajanju po vsej EU; meni, da pomoč in finančni instrumenti EU, ki so na voljo, gospodarskim subjektom, zlasti malim in srednjim podjetjem, niso dovolj poznani; poziva, naj se po vsej Uniji ustanovijo službe, kjer bi bile vse informacije za mala in srednja podjetja o finančnih sredstvih EU na voljo na enem mestu,; poudarja pomen ustanavljanja mrež posredniških združenj podjetnikov z nepridobitnimi cilji, ki bi vzpostavila in zagotavljala podporo, mentorstvo in posojila malim in srednjim podjetjem, z namenom razvijati podjetništvo;

| 94. | meni, da nepravična davčna konkurenca med državami članicami ni primerna za razvoj močne evropske industrijske politike; |
| --- | --- |

94.

meni, da nepravična davčna konkurenca med državami članicami ni primerna za razvoj močne evropske industrijske politike;

| 95. | podpira večje usklajevanje na področju obdavčitve podjetij v EU, in sicer z uvedbo enotne davčne osnove. |
| --- | --- |

95.

podpira večje usklajevanje na področju obdavčitve podjetij v EU, in sicer z uvedbo enotne davčne osnove.

| 96. | poziva Komisijo, naj zagotovi celovito študijo necenovnih dejavnikov konkurenčnosti za različne industrijske dejavnosti v EU (čas dostave, patenti, kakovost proizvodov, poprodajne storitve, kakovost prevoza, energetska in informacijska infrastruktura itn.) v primerjavi z ostalimi deli sveta; poziva Komisijo, naj izvaja stalno analizo makroekonomske konkurenčnosti EU, s posebnim poudarkom na prevozu ter na energetski in informacijski infrastrukturi, ter naj zagotovi študije dolgoročnega financiranja nove ali obstoječe infrastrukture, ki je potrebna, da bo EU ostala konkurenčna; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisijo, naj zagotovi celovito študijo necenovnih dejavnikov konkurenčnosti za različne industrijske dejavnosti v EU (čas dostave, patenti, kakovost proizvodov, poprodajne storitve, kakovost prevoza, energetska in informacijska infrastruktura itn.) v primerjavi z ostalimi deli sveta; poziva Komisijo, naj izvaja stalno analizo makroekonomske konkurenčnosti EU, s posebnim poudarkom na prevozu ter na energetski in informacijski infrastrukturi, ter naj zagotovi študije dolgoročnega financiranja nove ali obstoječe infrastrukture, ki je potrebna, da bo EU ostala konkurenčna;

| 97. | poudarja pomen tveganega kapitala in mrež poslovnih angelov, zlasti za ženske; poziva k takojšnji uresničitvi spletnega portala za podjetnice; pozdravlja podporo EU ustanavljanju mrež poslovnih angelov in inkubatorjev; zlasti pozdravlja vzpostavitev kapitalske sheme v okviru pobude Obzorje 2020 in programa COSME, ki bi podpirala količinsko in kakovostno povečanje ponudbe tveganega kapitala; meni, da ima Evropski investicijski sklad ključno vlogo pri razvoju trgov tveganega kapitala, zlasti kar zadeva uporabo novih tehnologij; meni, da bi bilo treba različno davčno obravnavanje lastniškega in dolžniškega kapitala odpraviti; |
| --- | --- |

97.

poudarja pomen tveganega kapitala in mrež poslovnih angelov, zlasti za ženske; poziva k takojšnji uresničitvi spletnega portala za podjetnice; pozdravlja podporo EU ustanavljanju mrež poslovnih angelov in inkubatorjev; zlasti pozdravlja vzpostavitev kapitalske sheme v okviru pobude Obzorje 2020 in programa COSME, ki bi podpirala količinsko in kakovostno povečanje ponudbe tveganega kapitala; meni, da ima Evropski investicijski sklad ključno vlogo pri razvoju trgov tveganega kapitala, zlasti kar zadeva uporabo novih tehnologij; meni, da bi bilo treba različno davčno obravnavanje lastniškega in dolžniškega kapitala odpraviti;

| 98. | poziva Komisijo, naj izvede študijo multiplikacijskih učinkov vodilnih podjetij glede na njihova omrežja na področju proizvodnje, ustvarjanja vrednosti in zaposlovanja v celotnem gospodarstvu; meni, da vodilnih podjetij ne opredeljuje nujno njihova velikost, ampak izpolnjujejo več meril, kot so mednarodna usmerjenost, določen minimalni delež na domačem in svetovnem trgu, intenzivne raziskave in razvoj ter sodelovanje z velikim omrežjem podjetij; meni, da bi lahko taka študija med drugim opozorila na medsebojno odvisnost industrijskih ter malih in srednjih podjetij ter tako ovrgla nekatere stereotipe v zvezi s predelovalno industrijsko osnovo; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisijo, naj izvede študijo multiplikacijskih učinkov vodilnih podjetij glede na njihova omrežja na področju proizvodnje, ustvarjanja vrednosti in zaposlovanja v celotnem gospodarstvu; meni, da vodilnih podjetij ne opredeljuje nujno njihova velikost, ampak izpolnjujejo več meril, kot so mednarodna usmerjenost, določen minimalni delež na domačem in svetovnem trgu, intenzivne raziskave in razvoj ter sodelovanje z velikim omrežjem podjetij; meni, da bi lahko taka študija med drugim opozorila na medsebojno odvisnost industrijskih ter malih in srednjih podjetij ter tako ovrgla nekatere stereotipe v zvezi s predelovalno industrijsko osnovo;

Pridobivanje znanj in delovne sile za industrijski preporod

| 99. | ugotavlja, da je bilo od začetka krize „prestrukturiranih“ približno 5 500 evropskih industrijskih podjetij, kar je povzročilo izgubo približno 2,7 milijona delovnih mest; |
| --- | --- |

99.

ugotavlja, da je bilo od začetka krize „prestrukturiranih“ približno 5 500 evropskih industrijskih podjetij, kar je povzročilo izgubo približno 2,7 milijona delovnih mest;

| 100. | poudarja, da je strategija RISE priložnost za stabilno zaposlovanje z dobrimi delovnimi mesti in dostojnim plačilom; poudarja, da je za vključitev mladih v delovno silo nujno potrebno partnerstvo z deležniki, zlasti socialnimi partnerji, zbornicami in mladinskimi organizacijami; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo socialni dialog tudi znotraj industrijskih panog in podjetij; meni, da bi bila vključitev socialnih partnerjev v čim zgodnejši fazi vsakega zakonodajnega postopka zelo koristna; Komisijo tudi poziva, naj na svoji ravni spodbuja vlogo socialnih partnerjev, pri čemer naj upošteva razlike med različnimi nacionalnimi sistemi; poziva socialne partnerje, naj se, kolikor je le mogoče, vključujejo v dialog na ravni EU; |
| --- | --- |

100.

poudarja, da je strategija RISE priložnost za stabilno zaposlovanje z dobrimi delovnimi mesti in dostojnim plačilom; poudarja, da je za vključitev mladih v delovno silo nujno potrebno partnerstvo z deležniki, zlasti socialnimi partnerji, zbornicami in mladinskimi organizacijami; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo socialni dialog tudi znotraj industrijskih panog in podjetij; meni, da bi bila vključitev socialnih partnerjev v čim zgodnejši fazi vsakega zakonodajnega postopka zelo koristna; Komisijo tudi poziva, naj na svoji ravni spodbuja vlogo socialnih partnerjev, pri čemer naj upošteva razlike med različnimi nacionalnimi sistemi; poziva socialne partnerje, naj se, kolikor je le mogoče, vključujejo v dialog na ravni EU;

| 101. | ugotavlja, da bodo v okviru strategije RISE potrebni večji in boljši dostop do usposabljanja, vseživljenjskega učenja, poklicnega usposabljanja, ki je prilagojeno prihodnjim potrebam, in univerzitetne izobrazbe, močan poudarek na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, zlasti za ženske, ter podpora podjetništvu; zagovarja vključitev takih vsebin v učne načrte; podpira razvoj programov z delom povezanega usposabljanja in vajeništva ter ustrezno mrežo socialne varnosti skupaj s politiko druge priložnosti; v zvezi s tem meni, da morajo programi in instrumenti Evropske unije, kot sta Obzorje 2020 in Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT), igrati pomembno vlogo; |
| --- | --- |

101.

ugotavlja, da bodo v okviru strategije RISE potrebni večji in boljši dostop do usposabljanja, vseživljenjskega učenja, poklicnega usposabljanja, ki je prilagojeno prihodnjim potrebam, in univerzitetne izobrazbe, močan poudarek na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, zlasti za ženske, ter podpora podjetništvu; zagovarja vključitev takih vsebin v učne načrte; podpira razvoj programov z delom povezanega usposabljanja in vajeništva ter ustrezno mrežo socialne varnosti skupaj s politiko druge priložnosti; v zvezi s tem meni, da morajo programi in instrumenti Evropske unije, kot sta Obzorje 2020 in Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT), igrati pomembno vlogo;

| 102. | meni, da podpora kvalificirani delovni sili prinaša veliko prednost za Evropo in predstavlja pomembno gonilo pri razvoju naložb v raziskave in razvoj; poziva, naj se posebna pozornost nameni podpiranju izobraževanja za ustvarjanje raziskovalnih središč v mednarodnem ospredju akademske odličnosti; |
| --- | --- |

102.

meni, da podpora kvalificirani delovni sili prinaša veliko prednost za Evropo in predstavlja pomembno gonilo pri razvoju naložb v raziskave in razvoj; poziva, naj se posebna pozornost nameni podpiranju izobraževanja za ustvarjanje raziskovalnih središč v mednarodnem ospredju akademske odličnosti;

| 103. | meni, da so inovacije na delovnem mestu, razvoj sposobnosti, ustvarjalni in avtonomni delavci ter skupinsko delo pomembna sredstva tako za socialno kot gospodarsko uspešnost podjetij; poudarja, da je treba okrepiti demokratizacijo delovnega mesta, vključno z dejavno udeležbo predstavnikov osebja in sindikatov; poziva države članice ali zadevne regionalne organe, naj oblikujejo okvir za stalno usposabljanje, bodisi kot individualno pravic od usposabljanja bodisi v obliki drugačnih shem, ki delavcem zagotavlja, da so s svojim naborom znanj in spretnosti pripravljeni na naraščajoče zahteve v sektorju in da se lahko prilagodijo novemu trgu ali da se v primeru presežka delovne sile lahko prezaposlijo v drug industrijski sektor; poudarja, da imajo zaposleni in delavci skupno odgovornost v zvezi z vseživljenjskim učenjem; nadalje opozarja, da je obveščanje in posvetovanje na delovnem mestu temeljna pravica, določena v Pogodbi; |
| --- | --- |

103.

meni, da so inovacije na delovnem mestu, razvoj sposobnosti, ustvarjalni in avtonomni delavci ter skupinsko delo pomembna sredstva tako za socialno kot gospodarsko uspešnost podjetij; poudarja, da je treba okrepiti demokratizacijo delovnega mesta, vključno z dejavno udeležbo predstavnikov osebja in sindikatov; poziva države članice ali zadevne regionalne organe, naj oblikujejo okvir za stalno usposabljanje, bodisi kot individualno pravic od usposabljanja bodisi v obliki drugačnih shem, ki delavcem zagotavlja, da so s svojim naborom znanj in spretnosti pripravljeni na naraščajoče zahteve v sektorju in da se lahko prilagodijo novemu trgu ali da se v primeru presežka delovne sile lahko prezaposlijo v drug industrijski sektor; poudarja, da imajo zaposleni in delavci skupno odgovornost v zvezi z vseživljenjskim učenjem; nadalje opozarja, da je obveščanje in posvetovanje na delovnem mestu temeljna pravica, določena v Pogodbi;

| 104. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami in socialnimi partnerji iz zadevnega sektorja pripravi srednje- in dolgoročne napovedi glede potrebnih znanj na trgu dela, npr. z vzpostavitvijo evropskih svetov za spretnosti delavcev v industriji; |
| --- | --- |

104.

poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami in socialnimi partnerji iz zadevnega sektorja pripravi srednje- in dolgoročne napovedi glede potrebnih znanj na trgu dela, npr. z vzpostavitvijo evropskih svetov za spretnosti delavcev v industriji;

| 105. | poziva države članice, naj obravnavajo primanjkljaje e-znanj na vseh ravneh izobraževanja in v okviru vseživljenjskega učenja, saj lahko razvoj IKT dolgoročno pomembno vpliva na rastoče industrijske panoge v sektorjih, kot so energetska učinkovitost, okoljsko načrtovanje, cilji v zvezi z varnostjo in druge komunikacijske zmogljivosti (npr. učinkoviti in pametni prevozni sistemi ter komunikacijski sistemi med osebami, osebo in napravo ter napravami); |
| --- | --- |

105.

poziva države članice, naj obravnavajo primanjkljaje e-znanj na vseh ravneh izobraževanja in v okviru vseživljenjskega učenja, saj lahko razvoj IKT dolgoročno pomembno vpliva na rastoče industrijske panoge v sektorjih, kot so energetska učinkovitost, okoljsko načrtovanje, cilji v zvezi z varnostjo in druge komunikacijske zmogljivosti (npr. učinkoviti in pametni prevozni sistemi ter komunikacijski sistemi med osebami, osebo in napravo ter napravami);

| 106. | poudarja, da trdna podlaga v inženirstvu in informacijskih tehnologijah izboljšuje odpornost na pretrese pri zaposlovanju; poziva države članice, naj ob podpori Komisije razmislijo o določitvi nacionalnih ciljev za povečanje števila študentov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; meni, da bi oblikovanje nacionalnih, regionalnih in evropskih platform za izmenjavo najboljših praks na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike med regijami, univerzami in industrijo lahko koristilo pri določanju ciljev na teh področjih; poleg tega meni, da bi lahko bile evropske platforme, če bodo ustanovljene, pomembne pri zagotavljanju usklajevanja in sodelovanja med nacionalnimi platformami na evropski ravni; poudarja, da bi bilo treba v tem okviru osnovna znanja in spretnosti na področju IKT spodbujati tudi v šolah in programih poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

106.

poudarja, da trdna podlaga v inženirstvu in informacijskih tehnologijah izboljšuje odpornost na pretrese pri zaposlovanju; poziva države članice, naj ob podpori Komisije razmislijo o določitvi nacionalnih ciljev za povečanje števila študentov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; meni, da bi oblikovanje nacionalnih, regionalnih in evropskih platform za izmenjavo najboljših praks na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike med regijami, univerzami in industrijo lahko koristilo pri določanju ciljev na teh področjih; poleg tega meni, da bi lahko bile evropske platforme, če bodo ustanovljene, pomembne pri zagotavljanju usklajevanja in sodelovanja med nacionalnimi platformami na evropski ravni; poudarja, da bi bilo treba v tem okviru osnovna znanja in spretnosti na področju IKT spodbujati tudi v šolah in programih poklicnega usposabljanja;

| 107. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo ameriški model ustanavljanja skladov za lažji prehod z univerze na delovno mesto (ang. College-to-Career (C2C)), v sklopu katerih se sklepajo partnerstva med industrijo in univerzami, da se mladi usposobijo za delovna mesta v rastočih industrijskih panogah; opozarja na načrte za ustanavljanje „univerzitetnih tehničnih šol“ v sodelovanju z industrijskimi partnerji, o katerih se razpravlja v Združenem kraljestvu; |
| --- | --- |

107.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo ameriški model ustanavljanja skladov za lažji prehod z univerze na delovno mesto (ang. College-to-Career (C2C)), v sklopu katerih se sklepajo partnerstva med industrijo in univerzami, da se mladi usposobijo za delovna mesta v rastočih industrijskih panogah; opozarja na načrte za ustanavljanje „univerzitetnih tehničnih šol“ v sodelovanju z industrijskimi partnerji, o katerih se razpravlja v Združenem kraljestvu;

| 108. | poudarja pomen povečanja prostovoljne mobilnosti med mladimi s spodbujanjem programa Erasmus za vse, odpravo obstoječih ovir za čezmejno vajeništvo, pripravništvo in delovno prakso ter s krepitvijo prenosljivosti pokojnin ter delovnih pravic in pravic do socialnega varstva po celi EU; poudarja, da bi bilo treba še zlasti program Erasmus za mlade podjetnike znatno razširiti; |
| --- | --- |

108.

poudarja pomen povečanja prostovoljne mobilnosti med mladimi s spodbujanjem programa Erasmus za vse, odpravo obstoječih ovir za čezmejno vajeništvo, pripravništvo in delovno prakso ter s krepitvijo prenosljivosti pokojnin ter delovnih pravic in pravic do socialnega varstva po celi EU; poudarja, da bi bilo treba še zlasti program Erasmus za mlade podjetnike znatno razširiti;

| 109. | predlaga, naj se uporabijo vsi razpoložljivi finančni in zakonodajni instrumenti za spodbujanje selitve gospodarstva nazaj v države članice, in poziva k oblikovanju informacijskih centrov, da bi podjetnikom predstavili prednosti, ki bi jih imeli od tega, da ohranijo svojo gospodarsko dejavnost v Evropi ali jo vanjo preselijo, kjer lahko krajše dobavne verige pomenijo lokalne vire proizvodov in večjo učinkovitost proizvodnega sektorja, obenem pa ustvarjajo lokalne priložnosti za zaposlovanje; predlaga čim boljši izkoristek portala EURES, da bi izkoristili spretnosti mladih Evropejcev, ki iščejo zaposlitev; poziva države članice, naj izboljšajo izvajanje direktive o storitvah in odpravijo socialni damping; |
| --- | --- |

109.

predlaga, naj se uporabijo vsi razpoložljivi finančni in zakonodajni instrumenti za spodbujanje selitve gospodarstva nazaj v države članice, in poziva k oblikovanju informacijskih centrov, da bi podjetnikom predstavili prednosti, ki bi jih imeli od tega, da ohranijo svojo gospodarsko dejavnost v Evropi ali jo vanjo preselijo, kjer lahko krajše dobavne verige pomenijo lokalne vire proizvodov in večjo učinkovitost proizvodnega sektorja, obenem pa ustvarjajo lokalne priložnosti za zaposlovanje; predlaga čim boljši izkoristek portala EURES, da bi izkoristili spretnosti mladih Evropejcev, ki iščejo zaposlitev; poziva države članice, naj izboljšajo izvajanje direktive o storitvah in odpravijo socialni damping;

| 110. | poudarja, da je izobraževanje ključna zahteva ter da mora biti na vseh stopnjah, od osnovne šole do univerze, odprto za vse; |
| --- | --- |

110.

poudarja, da je izobraževanje ključna zahteva ter da mora biti na vseh stopnjah, od osnovne šole do univerze, odprto za vse;

| 111. | poudarja, da je treba znižati stopnjo osipa v šolah in da je tistim, ki so šolanje predčasno opustili, treba zagotoviti priložnost za usposabljanje, kot to zagotavlja avstrijski program „Jamstvo usposabljanja“; |
| --- | --- |

111.

poudarja, da je treba znižati stopnjo osipa v šolah in da je tistim, ki so šolanje predčasno opustili, treba zagotoviti priložnost za usposabljanje, kot to zagotavlja avstrijski program „Jamstvo usposabljanja“;

| 112. | pozdravlja odločitve za uveljavitev zaposlitvenega jamstva za mlade in z njim povezane ambicije ter pripravljenost držav članic, da dodelijo sredstva za obravnavanje brezposelnosti mladih; pozdravlja spodbujanje evropskega zavezništva za vajeništvo; poudarja, da vajeništvo v nekaterih državah ni v zadostni meri sestavni del politike zaposlovanja; poziva Komisijo, naj oblikuje skupne kazalnike socialnih naložb, predvsem kar zadeva brezposelnost mladih; poziva industrijo, naj dejavno sodeluje pri izvajanju zaposlitvenega jamstva za mlade na zadevnih nacionalnih ravneh in naj mladim ponudi kakovostno zaposlitev ali pripravništvo, kjer je to mogoče, in jim zagotovi kakovostno delovno prakso z dostojnim plačilom; poziva države članice, naj z različnimi ukrepi povečajo privlačnost shem vajeništva za podjetja; |
| --- | --- |

112.

pozdravlja odločitve za uveljavitev zaposlitvenega jamstva za mlade in z njim povezane ambicije ter pripravljenost držav članic, da dodelijo sredstva za obravnavanje brezposelnosti mladih; pozdravlja spodbujanje evropskega zavezništva za vajeništvo; poudarja, da vajeništvo v nekaterih državah ni v zadostni meri sestavni del politike zaposlovanja; poziva Komisijo, naj oblikuje skupne kazalnike socialnih naložb, predvsem kar zadeva brezposelnost mladih; poziva industrijo, naj dejavno sodeluje pri izvajanju zaposlitvenega jamstva za mlade na zadevnih nacionalnih ravneh in naj mladim ponudi kakovostno zaposlitev ali pripravništvo, kjer je to mogoče, in jim zagotovi kakovostno delovno prakso z dostojnim plačilom; poziva države članice, naj z različnimi ukrepi povečajo privlačnost shem vajeništva za podjetja;

| 113. | poudarja, da so bili trgi dela držav članic, ki imajo trdne sisteme poklicnega usposabljanja, med krizo relativno stabilni; poziva vse države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in drugimi zadevnimi deležniki, kot so zbornice, preučijo in uvedejo takšne sisteme; opozarja na izziv povečanja skladnosti med evropskim sistemom kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) in evropskim sistemom zbiranja in prenašanja kreditnih točk (ECTS); poudarja tudi pomen primerljivosti in povečane skladnosti med različnimi nacionalnimi sistemi poklicnega usposabljanja, da bi olajšali mobilnost na trgu dela znotraj ustreznih kategorij zaposlitve; |
| --- | --- |

113.

poudarja, da so bili trgi dela držav članic, ki imajo trdne sisteme poklicnega usposabljanja, med krizo relativno stabilni; poziva vse države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in drugimi zadevnimi deležniki, kot so zbornice, preučijo in uvedejo takšne sisteme; opozarja na izziv povečanja skladnosti med evropskim sistemom kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) in evropskim sistemom zbiranja in prenašanja kreditnih točk (ECTS); poudarja tudi pomen primerljivosti in povečane skladnosti med različnimi nacionalnimi sistemi poklicnega usposabljanja, da bi olajšali mobilnost na trgu dela znotraj ustreznih kategorij zaposlitve;

| 114. | poudarja, da imajo srednje tehnične šole in poklicno izobraževanja pomembno vlogo, in podpira pobude Komisije za spodbujanje čezmejnih izmenjav med državami članicami; |
| --- | --- |

114.

poudarja, da imajo srednje tehnične šole in poklicno izobraževanja pomembno vlogo, in podpira pobude Komisije za spodbujanje čezmejnih izmenjav med državami članicami;

| 115. | meni, da bi bilo treba ugled poklicnega izobraževanja in usposabljanja izboljšati ne le s poudarjanjem vrednosti, ki jo imata že sama po sebi, temveč tudi s tem, da bi ju povezali z možnostjo prehoda na univerzitetno ali drugo visokošolsko izobraževanje; v zvezi s tem poudarja potrebo, da visokokakovostna poklicna izobrazba in poklicne kvalifikacije pridobijo višjo stopnjo klasifikacije v nacionalnih okvirih držav članic za zagotavljanje kakovosti; poudarja pomen izboljšanja izobraževalnih sposobnosti, da bi izboljšali kakovost razvijanja novih proizvodnih znanj, tudi z ukrepi EU za standardizacijo politik na področju človeških virov, od osnovnega usposabljanja naprej; |
| --- | --- |

115.

meni, da bi bilo treba ugled poklicnega izobraževanja in usposabljanja izboljšati ne le s poudarjanjem vrednosti, ki jo imata že sama po sebi, temveč tudi s tem, da bi ju povezali z možnostjo prehoda na univerzitetno ali drugo visokošolsko izobraževanje; v zvezi s tem poudarja potrebo, da visokokakovostna poklicna izobrazba in poklicne kvalifikacije pridobijo višjo stopnjo klasifikacije v nacionalnih okvirih držav članic za zagotavljanje kakovosti; poudarja pomen izboljšanja izobraževalnih sposobnosti, da bi izboljšali kakovost razvijanja novih proizvodnih znanj, tudi z ukrepi EU za standardizacijo politik na področju človeških virov, od osnovnega usposabljanja naprej;

| 116. | poziva države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji načrtujejo in izvajajo programe poklicnega usmerjanja za mlade v znanstvenih in tehnoloških disciplinah, da bi spodbudili razvoj uspešnega in trajnostnega gospodarstva, ter uresničijo ukrepe za večjo obveščenost in ozaveščenost o ekoloških in okoljskih vprašanjih tako prek formalnega izobraževalnega sistema kot v okviru ukrepov lokalnih in regionalnih organov; |
| --- | --- |

116.

poziva države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji načrtujejo in izvajajo programe poklicnega usmerjanja za mlade v znanstvenih in tehnoloških disciplinah, da bi spodbudili razvoj uspešnega in trajnostnega gospodarstva, ter uresničijo ukrepe za večjo obveščenost in ozaveščenost o ekoloških in okoljskih vprašanjih tako prek formalnega izobraževalnega sistema kot v okviru ukrepov lokalnih in regionalnih organov;

| 117. | je prepričan, da ima nadaljnji razvoj prostega gibanja delavcev, in sicer z uporabo instrumentov, kot sta vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij in vseživljenjsko učenje, še posebej za ranljive delavce, velik potencial za ublažitev pomanjkanja kvalificirane delovne sile in za spodbujanje vključujoče rasti; |
| --- | --- |

117.

je prepričan, da ima nadaljnji razvoj prostega gibanja delavcev, in sicer z uporabo instrumentov, kot sta vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij in vseživljenjsko učenje, še posebej za ranljive delavce, velik potencial za ublažitev pomanjkanja kvalificirane delovne sile in za spodbujanje vključujoče rasti;

| 118. | poziva države članice, naj uvedejo mikroposojila za mlade ljudi, da bi tako spodbudile podjetništvo; |
| --- | --- |

118.

poziva države članice, naj uvedejo mikroposojila za mlade ljudi, da bi tako spodbudile podjetništvo;

| 119. | pričakuje, da se bodo ukrepi in dejavnosti za spodbujanje podjetništva na evropski ali nacionalni ravni uporabljali za vse vrste podjetij, zadruge, obrtniška podjetja, svobodne poklice in podjetja socialnega gospodarstva; |
| --- | --- |

119.

pričakuje, da se bodo ukrepi in dejavnosti za spodbujanje podjetništva na evropski ali nacionalni ravni uporabljali za vse vrste podjetij, zadruge, obrtniška podjetja, svobodne poklice in podjetja socialnega gospodarstva;

| 120. | poudarja, da bilo treba v strategiji RISE upoštevati načelo enakega plačila za enako delo za zagotovitev tako enakosti med spoloma na delovnem mestu kot enakih pogojev za zaposlene v različnih pogodbenih razmerjih; |
| --- | --- |

120.

poudarja, da bilo treba v strategiji RISE upoštevati načelo enakega plačila za enako delo za zagotovitev tako enakosti med spoloma na delovnem mestu kot enakih pogojev za zaposlene v različnih pogodbenih razmerjih;

| 121. | opozarja, da je v Evropi med diplomanti, ki zaključijo visokošolsko izobraževanje, več kot polovica žensk; poudarja, da bi lahko kvalificirane ženske s svojimi znanji v podjetjih pozitivno vplivale zlasti na rast, produktivnost in konkurenčnost evropske industrije; v zvezi s tem poziva deležnike na gospodarskem, izobraževalnem in socialnem področju ter Evropsko komisijo, naj spodbujajo in krepijo vlogo žensk v industrijskih sektorjih v Evropi; |
| --- | --- |

121.

opozarja, da je v Evropi med diplomanti, ki zaključijo visokošolsko izobraževanje, več kot polovica žensk; poudarja, da bi lahko kvalificirane ženske s svojimi znanji v podjetjih pozitivno vplivale zlasti na rast, produktivnost in konkurenčnost evropske industrije; v zvezi s tem poziva deležnike na gospodarskem, izobraževalnem in socialnem področju ter Evropsko komisijo, naj spodbujajo in krepijo vlogo žensk v industrijskih sektorjih v Evropi;

| 122. | poudarja, da se je treba izogniti tradicionalnemu neravnovesju med spoloma v industriji; meni, da je pomembno to neravnovesje odpraviti, da bodo lahko tako ženske kot moški polno sodelovali na trgu dela, zlasti glede na demografske izzive, s katerimi se sooča EU; |
| --- | --- |

122.

poudarja, da se je treba izogniti tradicionalnemu neravnovesju med spoloma v industriji; meni, da je pomembno to neravnovesje odpraviti, da bodo lahko tako ženske kot moški polno sodelovali na trgu dela, zlasti glede na demografske izzive, s katerimi se sooča EU;

| 123. | opozarja na pomembno vlogo delavk v strategiji RISE; poudarja, da neupoštevanje vidika spolov v industrijskih politikah še povečuje razlike med spoloma; meni, da je pomembno odpraviti sedanje neravnovesje med spoloma, da bodo lahko tako ženske kot moški polno sodelovali na trgu dela, v skladu z načelom enakega plačila za enako delo; poziva Komisijo in države članice, naj preprečijo, da bi bile ženske premalo zastopane med udeleženci usposabljanj, projektov in programov o ekološkem preoblikovanju ali da bi bile iz njih celo izključene, ter poudarja potrebo po vključevanju načela enakosti spolov; poziva države članice, naj izvajajo ukrepe za usklajevanje družinskega in poklicnega življenja, da bi ženskam v kar največji meri odprli možnosti za stalno in redno poklicno pot; |
| --- | --- |

123.

opozarja na pomembno vlogo delavk v strategiji RISE; poudarja, da neupoštevanje vidika spolov v industrijskih politikah še povečuje razlike med spoloma; meni, da je pomembno odpraviti sedanje neravnovesje med spoloma, da bodo lahko tako ženske kot moški polno sodelovali na trgu dela, v skladu z načelom enakega plačila za enako delo; poziva Komisijo in države članice, naj preprečijo, da bi bile ženske premalo zastopane med udeleženci usposabljanj, projektov in programov o ekološkem preoblikovanju ali da bi bile iz njih celo izključene, ter poudarja potrebo po vključevanju načela enakosti spolov; poziva države članice, naj izvajajo ukrepe za usklajevanje družinskega in poklicnega življenja, da bi ženskam v kar največji meri odprli možnosti za stalno in redno poklicno pot;

| 124. | ugotavlja, da preoblikovanje v nizkoogljično gospodarstvo ne bo le ustvarilo nova delovna mesta v novih gospodarskih sektorjih, temveč bi lahko povzročilo tudi izgubo delovnih mest v manj trajnostnih dejavnostih; v zvezi s tem priporoča, da je treba vzpostaviti in okrepiti orodja za zgodnje predvidevanje sprememb, da se zagotovi čim lažji prehod z enega delovnega mesta na drugo; |
| --- | --- |

124.

ugotavlja, da preoblikovanje v nizkoogljično gospodarstvo ne bo le ustvarilo nova delovna mesta v novih gospodarskih sektorjih, temveč bi lahko povzročilo tudi izgubo delovnih mest v manj trajnostnih dejavnostih; v zvezi s tem priporoča, da je treba vzpostaviti in okrepiti orodja za zgodnje predvidevanje sprememb, da se zagotovi čim lažji prehod z enega delovnega mesta na drugo;

| 125. | poziva Komisijo, naj razvije in spodbuja zbirko orodij za trajnostno politiko podjetij (ki vključuje družbeno odgovornost podjetij, poročanje o trajnosti, ukrepe za spodbujanje nizkoogljičnih proizvodnih modelov ali proizvodnih modelov, pri katerih nastaja malo odpadkov); |
| --- | --- |

125.

poziva Komisijo, naj razvije in spodbuja zbirko orodij za trajnostno politiko podjetij (ki vključuje družbeno odgovornost podjetij, poročanje o trajnosti, ukrepe za spodbujanje nizkoogljičnih proizvodnih modelov ali proizvodnih modelov, pri katerih nastaja malo odpadkov);

| 126. | poudarja pomen družbene odgovornosti podjetij kot ključnega orodja za politiko podjetja, ki upošteva učinkovito rabo naravnih virov, družbene vidike odnosov s skupnostjo, zaposlenimi in njihovimi predstavniki ter ekonomske vidike, povezane z dobrim vodenjem podjetja; |
| --- | --- |

126.

poudarja pomen družbene odgovornosti podjetij kot ključnega orodja za politiko podjetja, ki upošteva učinkovito rabo naravnih virov, družbene vidike odnosov s skupnostjo, zaposlenimi in njihovimi predstavniki ter ekonomske vidike, povezane z dobrim vodenjem podjetja;

| 127. | poziva države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in zadevnimi deležniki razmislijo o politikah za uvedbo prožnejšega delovnega časa v obdobju gospodarskih recesij; |
| --- | --- |

127.

poziva države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in zadevnimi deležniki razmislijo o politikah za uvedbo prožnejšega delovnega časa v obdobju gospodarskih recesij;

| 128. | predlaga, da se na dnevni red prihodnjega tristranskega socialnega vrha za rast in zaposlovanje v skladu s členom 152 Pogodbe o delovanju Evropske unije vključi točka o vključevanju stroškov zbliževanja minimalnih socialnih standardov v verigo stroškov evropske industrije; |
| --- | --- |

128.

predlaga, da se na dnevni red prihodnjega tristranskega socialnega vrha za rast in zaposlovanje v skladu s členom 152 Pogodbe o delovanju Evropske unije vključi točka o vključevanju stroškov zbliževanja minimalnih socialnih standardov v verigo stroškov evropske industrije;

Politika na področju virov in energije za industrijski preporod

| 129. | poudarja, da so viri in energija v ospredju strategije RISE, saj so odločilnega pomena za mednarodno konkurenčnost; poudarja, da je razpoložljivost surovin osrednjega pomena za razvojne možnosti evropske industrije, ter svari pred dejstvom, da brez nekaterih ključnih surovin nadaljnji razvoj večine evropskih strateških industrij ne bo mogoč; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo aktivne ukrepe za boj proti pretiranim stroškom tako virov kot energije; se na obeh področjih zavzema za pristop, ki temelji na trikotniku cenovne ugodnosti, trajnosti in dostopnosti ter zasleduje vse tri omenjene razsežnosti, hkrati pa je usmerjen v ločitev rasti od povečane porabe virov; poudarja pomen zagotavljanja konkurenčnega in preglednega energetskega trga, ki preprečuje neravnovesja med državami članicami in zagotavlja lahek dostop do varne, trajnostne, cenovno dostopne in zanesljive energije; opozarja na potrebo po strategiji, ki pospešuje povezovanje evropskega energetskega trga in razvoj energetske infrastrukture; |
| --- | --- |

129.

poudarja, da so viri in energija v ospredju strategije RISE, saj so odločilnega pomena za mednarodno konkurenčnost; poudarja, da je razpoložljivost surovin osrednjega pomena za razvojne možnosti evropske industrije, ter svari pred dejstvom, da brez nekaterih ključnih surovin nadaljnji razvoj večine evropskih strateških industrij ne bo mogoč; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo aktivne ukrepe za boj proti pretiranim stroškom tako virov kot energije; se na obeh področjih zavzema za pristop, ki temelji na trikotniku cenovne ugodnosti, trajnosti in dostopnosti ter zasleduje vse tri omenjene razsežnosti, hkrati pa je usmerjen v ločitev rasti od povečane porabe virov; poudarja pomen zagotavljanja konkurenčnega in preglednega energetskega trga, ki preprečuje neravnovesja med državami članicami in zagotavlja lahek dostop do varne, trajnostne, cenovno dostopne in zanesljive energije; opozarja na potrebo po strategiji, ki pospešuje povezovanje evropskega energetskega trga in razvoj energetske infrastrukture;

| 130. | pozdravlja evropsko pobudo za surovine, evropsko inovacijsko partnerstvo za surovine in njegov strateški izvedbeni načrt ter načrt za gospodarnost z viri; poudarja, da je treba obravnavati pomanjkanje ključnih virov, kot je voda, ter poziva Komisijo, naj nadaljuje z delom na strategiji za surovine, temelječi na treh stebrih, ki so mednarodna partnerstva in trgovina, dobava surovin v EU ter učinkovita raba virov, recikliranje in ponovna uporaba; poziva Komisijo, naj vključi cilje politike o ravnanju z odpadki v evropski semester ter v priporočila za posamezne države in nacionalne programe reform; poziva Komisijo, naj v evropski semester in nacionalne programe reform vključi cilje politike o ravnanju z odpadki; poziva Komisijo, naj vsesplošno vključi strategijo zmanjšanja, ponovne uporabe in recikliranja ter previdno preuči predloge, ki pozivajo k omejevanju izvoza pomembnih surovin; poudarja pomen svetovnega sistema izdajanja potrdil za recikliranje nevarnih odpadkov v okviru prve stopnje njihove obdelave ter za materiale odpadne električne in elektronske opreme (OEEO); opozarja, da v nekaterih državah članicah obstajajo ustrezni sistemi zbiranja in recikliranja; ugotavlja, da evropske ekstraktivne industrije izkazujejo nekatere od najvišjih standardov na svetu, ter poziva Komisijo, naj v roku dveh let oceni predlog za ustanovitev evropskega geološkega inštituta; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za uskladitev pravil in postopkov izdaje dovoljenj za pridobivanje surovin v Evropski uniji; poziva države članice, industrijo, geološke inštitute in Komisijo, naj sodelujejo pri kartiranju nahajališč surovin; |
| --- | --- |

130.

pozdravlja evropsko pobudo za surovine, evropsko inovacijsko partnerstvo za surovine in njegov strateški izvedbeni načrt ter načrt za gospodarnost z viri; poudarja, da je treba obravnavati pomanjkanje ključnih virov, kot je voda, ter poziva Komisijo, naj nadaljuje z delom na strategiji za surovine, temelječi na treh stebrih, ki so mednarodna partnerstva in trgovina, dobava surovin v EU ter učinkovita raba virov, recikliranje in ponovna uporaba; poziva Komisijo, naj vključi cilje politike o ravnanju z odpadki v evropski semester ter v priporočila za posamezne države in nacionalne programe reform; poziva Komisijo, naj v evropski semester in nacionalne programe reform vključi cilje politike o ravnanju z odpadki; poziva Komisijo, naj vsesplošno vključi strategijo zmanjšanja, ponovne uporabe in recikliranja ter previdno preuči predloge, ki pozivajo k omejevanju izvoza pomembnih surovin; poudarja pomen svetovnega sistema izdajanja potrdil za recikliranje nevarnih odpadkov v okviru prve stopnje njihove obdelave ter za materiale odpadne električne in elektronske opreme (OEEO); opozarja, da v nekaterih državah članicah obstajajo ustrezni sistemi zbiranja in recikliranja; ugotavlja, da evropske ekstraktivne industrije izkazujejo nekatere od najvišjih standardov na svetu, ter poziva Komisijo, naj v roku dveh let oceni predlog za ustanovitev evropskega geološkega inštituta; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za uskladitev pravil in postopkov izdaje dovoljenj za pridobivanje surovin v Evropski uniji; poziva države članice, industrijo, geološke inštitute in Komisijo, naj sodelujejo pri kartiranju nahajališč surovin;

| 131. | poudarja možnost prehoda na gospodarstvo, ki v večji meri temelji na biološki osnovi, saj imajo lahko surovine, na primer iz gozdov, veliko vlogo pri proizvajanju energije iz obnovljivih virov in pri trajnostni industrijski proizvodnji; |
| --- | --- |

131.

poudarja možnost prehoda na gospodarstvo, ki v večji meri temelji na biološki osnovi, saj imajo lahko surovine, na primer iz gozdov, veliko vlogo pri proizvajanju energije iz obnovljivih virov in pri trajnostni industrijski proizvodnji;

| 132. | poziva k hitremu izvajanju direktive o energetski učinkovitosti in nacionalnih akcijskih načrtov, podprtih z ustreznimi finančnimi spodbudami; poziva k uvedbi skupinske izjeme za vse sisteme energetske učinkovitosti, o katerih je bila Evropska komisija obveščena v okviru akcijskih načrtov držav članic za energetsko učinkovitost; meni, da bi morale države članice sprejeti ambiciozne strategije, zlasti za prenovo obstoječih stavb v skladu z opredeljenimi skupnimi standardi; poudarja, da bi lahko finančni instrumenti dodatno spodbujali program učinkovitosti; poziva Komisijo, naj si prizadeva za merila za stroškovno učinkovito podporo za obnovljive vire energije; poudarja, da je zanesljiva, varna in cenovno dostopna oskrba z energijo bistvenega pomena za konkurenčnost evropske industrije; poudarja pomen jasnih, dolgoročnih podnebnih ciljev, ki bodo podjetjem omogočili, da vlagajo zlasti v zelene industrije, ter poziva Komisijo, naj predlaga stabilen pravni okvir s srednjeročnim in dolgoročnim horizontom za evropsko energetsko in podnebno politiko do leta 2030, da bi spodbudili naložbe v zmanjšanje emisij ogljika, energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije; |
| --- | --- |

132.

poziva k hitremu izvajanju direktive o energetski učinkovitosti in nacionalnih akcijskih načrtov, podprtih z ustreznimi finančnimi spodbudami; poziva k uvedbi skupinske izjeme za vse sisteme energetske učinkovitosti, o katerih je bila Evropska komisija obveščena v okviru akcijskih načrtov držav članic za energetsko učinkovitost; meni, da bi morale države članice sprejeti ambiciozne strategije, zlasti za prenovo obstoječih stavb v skladu z opredeljenimi skupnimi standardi; poudarja, da bi lahko finančni instrumenti dodatno spodbujali program učinkovitosti; poziva Komisijo, naj si prizadeva za merila za stroškovno učinkovito podporo za obnovljive vire energije; poudarja, da je zanesljiva, varna in cenovno dostopna oskrba z energijo bistvenega pomena za konkurenčnost evropske industrije; poudarja pomen jasnih, dolgoročnih podnebnih ciljev, ki bodo podjetjem omogočili, da vlagajo zlasti v zelene industrije, ter poziva Komisijo, naj predlaga stabilen pravni okvir s srednjeročnim in dolgoročnim horizontom za evropsko energetsko in podnebno politiko do leta 2030, da bi spodbudili naložbe v zmanjšanje emisij ogljika, energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije;

| 133. | ugotavlja, da sistem za trgovanje s pravicami do emisije izvaja samo Evropska unija in da, razen držav članic, Kjotski protokol upošteva samo še manj kot pol ducata držav, ki skupaj ne prispevajo niti 15 % globalnih emisij CO2, vključno z Evropsko unijo; |
| --- | --- |

133.

ugotavlja, da sistem za trgovanje s pravicami do emisije izvaja samo Evropska unija in da, razen držav članic, Kjotski protokol upošteva samo še manj kot pol ducata držav, ki skupaj ne prispevajo niti 15 % globalnih emisij CO2, vključno z Evropsko unijo;

| 134. | poziva Komisijo, naj predloži industrijsko strategijo za energijo iz obnovljivih virov, ki bo zajemala celoten razpon dejavnosti na področju raziskav, vključno s financiranjem, da bi zagotovili, da bo Evropska unija zadržala svoj vodilni položaj na področju energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

134.

poziva Komisijo, naj predloži industrijsko strategijo za energijo iz obnovljivih virov, ki bo zajemala celoten razpon dejavnosti na področju raziskav, vključno s financiranjem, da bi zagotovili, da bo Evropska unija zadržala svoj vodilni položaj na področju energije iz obnovljivih virov;

| 135. | meni, da bi bila posodobljena energetska infrastruktura, kot so pametna omrežja, ki bi lahko pripomogla h karseda velikemu potencialu domače energije in popolni vključitvi obnovljivih virov energije v oskrbo z električno energijo, koristna tako za evropsko industrijo kot za posamezne porabnike; |
| --- | --- |

135.

meni, da bi bila posodobljena energetska infrastruktura, kot so pametna omrežja, ki bi lahko pripomogla h karseda velikemu potencialu domače energije in popolni vključitvi obnovljivih virov energije v oskrbo z električno energijo, koristna tako za evropsko industrijo kot za posamezne porabnike;

| 136. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo v naslednjih desetletjih obstajal trden okvir za oskrbo z energijo, da bi zagotovili varnost naložb in omogočili ukrepe za okrepitev trajnostne konkurenčnosti; |
| --- | --- |

136.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo v naslednjih desetletjih obstajal trden okvir za oskrbo z energijo, da bi zagotovili varnost naložb in omogočili ukrepe za okrepitev trajnostne konkurenčnosti;

| 137. | opozarja na sedanje trende pri svetovnih cenah energije, ki so povezani z nekonvencionalnimi viri nafte in plina v ZDA ter dogajanjem na Bližnjem vzhodu, ter ugotavlja, da so visoke cene energije pomemben dejavnik, ki vpliva na konkurenčnost evropske industrije; poudarja potrebo po izvedbi analize dejavnikov, ki vplivajo na ceno energije; poziva Komisijo, naj to upošteva, ko pripravlja ocene učinka za svoje prihodnje predloge; poudarja, da zahteva strategija RISE skladnost med industrijskimi, energetskimi in podnebnimi politikami; ugotavlja, da so nižje cene energije v ZDA omogočile dodatne naložbe v industrijo; opozarja na resolucije Parlamenta o takih naložbah; izpostavlja izredno pomembno vlogo energijsko intenzivnih panog, ki proizvajajo bistvene osnovne materiale; poudarja, da pri teh panogah obstaja tveganje selitve virov CO2 in da je zato treba sprejeti posebne preventivne ukrepe, da bi ostale še naprej konkurenčne; poziva Komisijo, naj predstavi priporočila za preprečevanje tveganja selitve virov CO2; |
| --- | --- |

137.

opozarja na sedanje trende pri svetovnih cenah energije, ki so povezani z nekonvencionalnimi viri nafte in plina v ZDA ter dogajanjem na Bližnjem vzhodu, ter ugotavlja, da so visoke cene energije pomemben dejavnik, ki vpliva na konkurenčnost evropske industrije; poudarja potrebo po izvedbi analize dejavnikov, ki vplivajo na ceno energije; poziva Komisijo, naj to upošteva, ko pripravlja ocene učinka za svoje prihodnje predloge; poudarja, da zahteva strategija RISE skladnost med industrijskimi, energetskimi in podnebnimi politikami; ugotavlja, da so nižje cene energije v ZDA omogočile dodatne naložbe v industrijo; opozarja na resolucije Parlamenta o takih naložbah; izpostavlja izredno pomembno vlogo energijsko intenzivnih panog, ki proizvajajo bistvene osnovne materiale; poudarja, da pri teh panogah obstaja tveganje selitve virov CO2 in da je zato treba sprejeti posebne preventivne ukrepe, da bi ostale še naprej konkurenčne; poziva Komisijo, naj predstavi priporočila za preprečevanje tveganja selitve virov CO2;

| 138. | obžaluje, da Komisija ni izkazala svoje zavezanosti previdnostnemu načelu v sektorjih, ki uporabljajo tehnologije, za katere še ni bilo dokazano, da ne predstavljajo tveganja; |
| --- | --- |

138.

obžaluje, da Komisija ni izkazala svoje zavezanosti previdnostnemu načelu v sektorjih, ki uporabljajo tehnologije, za katere še ni bilo dokazano, da ne predstavljajo tveganja;

| 139. | poudarja, da države na jugu Evrope plačujejo najvišje cene plina v Evropi, s čimer so industrije, zlasti energijsko intenzivne panoge, v slabšem konkurenčnem položaju, povečuje pa se tudi tveganje selitve virov CO2; |
| --- | --- |

139.

poudarja, da države na jugu Evrope plačujejo najvišje cene plina v Evropi, s čimer so industrije, zlasti energijsko intenzivne panoge, v slabšem konkurenčnem položaju, povečuje pa se tudi tveganje selitve virov CO2;

| 140. | poziva Komisijo in države članice, naj ponovno preučijo pogoje za dolgoročne pogodbe na področju energije ter pregledajo pogodbe za dobavo plina, ki temeljijo na indeksaciji na podlagi cen nafte, in dosežejo premik k oblikovanju cen v večji meri na plinskih vozliščih z večjo konkurenco na notranjem trgu; poziva Komisijo, naj pomaga pri iskanju možnosti za ponovna pogajanja o teh pogodbah in lajšanju prehoda na bolj prožne alternative, s čimer bi prispevala k cilju boljšega dostopa do plina za vse države članice; |
| --- | --- |

140.

poziva Komisijo in države članice, naj ponovno preučijo pogoje za dolgoročne pogodbe na področju energije ter pregledajo pogodbe za dobavo plina, ki temeljijo na indeksaciji na podlagi cen nafte, in dosežejo premik k oblikovanju cen v večji meri na plinskih vozliščih z večjo konkurenco na notranjem trgu; poziva Komisijo, naj pomaga pri iskanju možnosti za ponovna pogajanja o teh pogodbah in lajšanju prehoda na bolj prožne alternative, s čimer bi prispevala k cilju boljšega dostopa do plina za vse države članice;

Regionalna strategija RISE s posebnim poudarkom na jugu Evrope

| 141. | se zavzema za večregionalni pristop industrijske politike, ki oživlja trajnostno rast v gospodarstvih z zmanjšano dejavnostjo ali gospodarstvih, ki so izpostavljena znatnim tveganjem za njihovo industrijsko osnovo; poudarja, da je nujno treba izvesti ukrepe za podporo tistim industrijskim sektorjem, ki sta jih kriza in mednarodna konkurenca najbolj prizadeli; podpira strategijo z visoko dodano vrednostjo pri vključevanju regionalnih gospodarstev, zlasti južnih, v svetovne vrednostne verige; meni, da so strategije pametne specializacije v tem okviru še posebej pomembne in da je treba obstoječe industrijske prednosti spodbujati s povečanimi inovacijami in specializacijo; meni, da je v zvezi z dostopom do financiranja vzporedno s strategijami pametne specializacije potrebna naložbena strategija za jug; |
| --- | --- |

141.

se zavzema za večregionalni pristop industrijske politike, ki oživlja trajnostno rast v gospodarstvih z zmanjšano dejavnostjo ali gospodarstvih, ki so izpostavljena znatnim tveganjem za njihovo industrijsko osnovo; poudarja, da je nujno treba izvesti ukrepe za podporo tistim industrijskim sektorjem, ki sta jih kriza in mednarodna konkurenca najbolj prizadeli; podpira strategijo z visoko dodano vrednostjo pri vključevanju regionalnih gospodarstev, zlasti južnih, v svetovne vrednostne verige; meni, da so strategije pametne specializacije v tem okviru še posebej pomembne in da je treba obstoječe industrijske prednosti spodbujati s povečanimi inovacijami in specializacijo; meni, da je v zvezi z dostopom do financiranja vzporedno s strategijami pametne specializacije potrebna naložbena strategija za jug;

| 142. | poudarja, da je treba izboljšati posojila v državah članicah v krizi, in meni, da bi lahko uvedli program mikroposojil, ki bi ga financirala Evropska investicijska banka ali nacionalne razvojne banke ter bi majhnim in srednjim podjetjem omogočal obdelavo naročil; |
| --- | --- |

142.

poudarja, da je treba izboljšati posojila v državah članicah v krizi, in meni, da bi lahko uvedli program mikroposojil, ki bi ga financirala Evropska investicijska banka ali nacionalne razvojne banke ter bi majhnim in srednjim podjetjem omogočal obdelavo naročil;

| 143. | ugotavlja, da so številne regije zaradi svoje obrobne lege v manj ugodnem položaju in da pomanjkanje ustrezne in dobro povezane infrastrukture vpliva na njihovo konkurenčno sposobnost na notranjem trgu in zunaj Unije; ugotavlja, da je to še zlasti pomembno za določena območja na jugu Evrope, vendar pa da morajo biti tudi druga območja, kot so vzhod in sever Evrope, – kjer se nahaja velik delež naravnih virov Unije – bolje povezana s preostalo Unijo; poziva Komisijo, naj spodbuja popolno evropsko infrastrukturno povezanost, še posebej za južna gospodarstva, zlasti železniškega in energetskega omrežja ter omrežja IKT, ter poudarja, da je treba temu primerno usmeriti instrument za povezovanje Evrope; poziva evropske institucije in države članice, naj zagotovijo ustrezne ravni financiranja ter poenostavljene upravne postopke za krepitev javno-zasebnih partnerstev, projektnega financiranja in projektnih obveznic; obžaluje, da Iberski polotok ni popolnoma vključen v evropski trg železniških storitev ter da skupaj z deli južne in vzhodne Evrope ni vključen v evropski energetski trg; |
| --- | --- |

143.

ugotavlja, da so številne regije zaradi svoje obrobne lege v manj ugodnem položaju in da pomanjkanje ustrezne in dobro povezane infrastrukture vpliva na njihovo konkurenčno sposobnost na notranjem trgu in zunaj Unije; ugotavlja, da je to še zlasti pomembno za določena območja na jugu Evrope, vendar pa da morajo biti tudi druga območja, kot so vzhod in sever Evrope, – kjer se nahaja velik delež naravnih virov Unije – bolje povezana s preostalo Unijo; poziva Komisijo, naj spodbuja popolno evropsko infrastrukturno povezanost, še posebej za južna gospodarstva, zlasti železniškega in energetskega omrežja ter omrežja IKT, ter poudarja, da je treba temu primerno usmeriti instrument za povezovanje Evrope; poziva evropske institucije in države članice, naj zagotovijo ustrezne ravni financiranja ter poenostavljene upravne postopke za krepitev javno-zasebnih partnerstev, projektnega financiranja in projektnih obveznic; obžaluje, da Iberski polotok ni popolnoma vključen v evropski trg železniških storitev ter da skupaj z deli južne in vzhodne Evrope ni vključen v evropski energetski trg;

| 144. | poudarja, da imajo južne regije veliko možnosti za razvoj strateškega sektorja obnovljivih virov energije; poziva k ukrepom za spodbujanje trgov v teh regijah, vključno z ukrepi za spodbujanje mikroproizvodnje v podjetjih, ki želijo proizvajati svojo lastno električno energijo in prodajati preostalo energijo v omrežje; |
| --- | --- |

144.

poudarja, da imajo južne regije veliko možnosti za razvoj strateškega sektorja obnovljivih virov energije; poziva k ukrepom za spodbujanje trgov v teh regijah, vključno z ukrepi za spodbujanje mikroproizvodnje v podjetjih, ki želijo proizvajati svojo lastno električno energijo in prodajati preostalo energijo v omrežje;

| 145. | poudarja, da ima povečana raznovrstnost preskrbe z energijo in uporaba domačih virov, tudi obnovljivih virov energije, lahko pomembno vlogo pri pomladitvi južnih gospodarstev; ugotavlja, da so južne države močno odvisne od uvoza energije, v nekaterih primerih od enega samega dobavitelja; |
| --- | --- |

145.

poudarja, da ima povečana raznovrstnost preskrbe z energijo in uporaba domačih virov, tudi obnovljivih virov energije, lahko pomembno vlogo pri pomladitvi južnih gospodarstev; ugotavlja, da so južne države močno odvisne od uvoza energije, v nekaterih primerih od enega samega dobavitelja;

| 146. | poudarja pomen infrastrukture za IKT, zlasti prožnih in mobilnih rešitev, pri omogočanju industriji, da se razvije tudi na obrobnih in redko poseljenih območjih; |
| --- | --- |

146.

poudarja pomen infrastrukture za IKT, zlasti prožnih in mobilnih rešitev, pri omogočanju industriji, da se razvije tudi na obrobnih in redko poseljenih območjih;

| 147. | poudarja pomen izmenjave najboljših praks in mehanizmov vzorčnega testiranja trga; pozdravlja predloge za povečanje sodelovanja in industrijske simbioze ter za razvoj mrež služb za svetovanje o učinkovitosti rabe virov; meni, da bi prizadevanja na področju industrijske simbioze lahko pomagala ustvariti večjo vrednost in učinkovitost; ugotavlja, da bi lahko model industrijske simbioze Združenega kraljestva služil kot predloga za druge države članice; |
| --- | --- |

147.

poudarja pomen izmenjave najboljših praks in mehanizmov vzorčnega testiranja trga; pozdravlja predloge za povečanje sodelovanja in industrijske simbioze ter za razvoj mrež služb za svetovanje o učinkovitosti rabe virov; meni, da bi prizadevanja na področju industrijske simbioze lahko pomagala ustvariti večjo vrednost in učinkovitost; ugotavlja, da bi lahko model industrijske simbioze Združenega kraljestva služil kot predloga za druge države članice;

| 148. | izpostavlja, da je bilo preoblikovanje kapitalskih podjetij v zadruge v nekaterih regijah uspešno ter jim je dejansko zagotovilo dolgoročnejši pristop, jih vključilo v lokalno gospodarstvo in jim zagotovilo vlogo v lokalnem trajnostnem razvoju; poudarja, da so zadruge pomembna gospodarska realnost v EU, kjer je več kot 160 000 zadružnih podjetij v lasti 123 milijonov članov, vključno z več kot 50 000 zadružnimi podjetji v industriji in storitvenem sektorju, ki zagotavljajo 1,4 milijona delovnih mest in v povprečju prispevajo približno 5 % BDP vsake države članice; v zvezi s tem meni, da je treba upoštevati tudi poslovne modele zadrug in da morajo zadevne politike EU upoštevati njihove značilnosti; |
| --- | --- |

148.

izpostavlja, da je bilo preoblikovanje kapitalskih podjetij v zadruge v nekaterih regijah uspešno ter jim je dejansko zagotovilo dolgoročnejši pristop, jih vključilo v lokalno gospodarstvo in jim zagotovilo vlogo v lokalnem trajnostnem razvoju; poudarja, da so zadruge pomembna gospodarska realnost v EU, kjer je več kot 160 000 zadružnih podjetij v lasti 123 milijonov članov, vključno z več kot 50 000 zadružnimi podjetji v industriji in storitvenem sektorju, ki zagotavljajo 1,4 milijona delovnih mest in v povprečju prispevajo približno 5 % BDP vsake države članice; v zvezi s tem meni, da je treba upoštevati tudi poslovne modele zadrug in da morajo zadevne politike EU upoštevati njihove značilnosti;

| 149. | meni, da bi gospodarstva držav južne Evrope lahko izkoristila nove izvozne trge in da imajo strateško še posebej ugoden položaj v južnem Sredozemlju, države vzhodne Evrope pa lahko podobno izkoristijo nove izvozne trge v državah Skupnosti neodvisnih držav; poziva k toplemu sprejetju podjetniškega duha ter priporoča, naj migranti z vzhoda in juga Evrope ustanovijo podjetja, ki bodo lahko dostopala do teh izvoznih trgov; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo poslovne odnose med severnim in južnim Sredozemljem; pozdravlja tudi misijo za rast podpredsednika Tajanija; meni, da bi močnejše osredotočenje na regionalne industrijske prednosti in grozde lahko okrepilo konkurenčnost za strukturni razvoj Evrope; poziva, naj se to ustrezno upošteva pri prihodnjem institucionalnem in strukturnem razvoju v Evropi; |
| --- | --- |

149.

meni, da bi gospodarstva držav južne Evrope lahko izkoristila nove izvozne trge in da imajo strateško še posebej ugoden položaj v južnem Sredozemlju, države vzhodne Evrope pa lahko podobno izkoristijo nove izvozne trge v državah Skupnosti neodvisnih držav; poziva k toplemu sprejetju podjetniškega duha ter priporoča, naj migranti z vzhoda in juga Evrope ustanovijo podjetja, ki bodo lahko dostopala do teh izvoznih trgov; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo poslovne odnose med severnim in južnim Sredozemljem; pozdravlja tudi misijo za rast podpredsednika Tajanija; meni, da bi močnejše osredotočenje na regionalne industrijske prednosti in grozde lahko okrepilo konkurenčnost za strukturni razvoj Evrope; poziva, naj se to ustrezno upošteva pri prihodnjem institucionalnem in strukturnem razvoju v Evropi;

| 150. | meni, da bi močnejše osredotočenje na regionalne industrijske prednosti in grozde lahko okrepilo konkurenčnost za strukturni razvoj Evrope; poziva, naj se to ustrezno upošteva pri prihodnjem institucionalnem in strukturnem razvoju v Evropi; |
| --- | --- |

150.

meni, da bi močnejše osredotočenje na regionalne industrijske prednosti in grozde lahko okrepilo konkurenčnost za strukturni razvoj Evrope; poziva, naj se to ustrezno upošteva pri prihodnjem institucionalnem in strukturnem razvoju v Evropi;

o

o o

| 151. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

151.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 315, 14.11.2012, str. 1.

(2)  UL C 198, 10.7.2013, str. 45.

(3)  UL C 161, 6. 6. 2013, str. 35.

(4)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 84.

(5)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 6.

(6)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 31.

(7)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 131.

(8)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 21.

(9)  UL C 264 E, 13.9.2012, str. 59.

(10)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 72.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0387.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0443.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0444.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0088.

(15)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 75.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0201.

(17)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0199.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0246.

(19)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0301.

(20)  UL C 327, 12.11.2013, str. 82.

(21)  UL C 139, 17.5.2013, str. 11.

(22)  JOIN(2013)0001 – 7.2.2013.

---

Četrtek, 16. januar 2014

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/110 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/110

---

P7_TA(2014)0036

Dajanje v promet za gojenje koruznega proizvoda

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2013/2974(RSP)

(2016/C 482/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2013)0758), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2013)0758),

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Komisije o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera (D003697/01), v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki je bil 25. februarja 2009 predložen v glasovanje v odboru iz člena 30 Direktive 2001/18/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Komisije o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera (D003697/01), v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki je bil 25. februarja 2009 predložen v glasovanje v odboru iz člena 30 Direktive 2001/18/ES,

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 18(1) direktive, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 18(1) direktive,

| — | ob upoštevanju glasovanja v odboru iz člena 30 Direktive 2001/18/ES o koruzi sorte 1 507, ki je potekalo 25. februarja 2009, pri čemer ni bilo sprejeto nobeno mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja v odboru iz člena 30 Direktive 2001/18/ES o koruzi sorte 1 507, ki je potekalo 25. februarja 2009, pri čemer ni bilo sprejeto nobeno mnenje,

| — | ob upoštevanju šestih znanstvenih mnenj o koruzi sorte 1 507, ki jih je med letom 2005 in novembrom 2012 pripravil odbor Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) za gensko spremenjene organizme; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestih znanstvenih mnenj o koruzi sorte 1 507, ki jih je med letom 2005 in novembrom 2012 pripravil odbor Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) za gensko spremenjene organizme;

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 365/2013 z dne 22. aprila 2013 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede pogojev za registracijo aktivne snovi glufosinat (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 365/2013 z dne 22. aprila 2013 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede pogojev za registracijo aktivne snovi glufosinat (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za okolje o gensko spremenjenih organizmih (GSO), sprejetih 4. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za okolje o gensko spremenjenih organizmih (GSO), sprejetih 4. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju svojega stališča, sprejetega v prvi obravnavi dne 5. julija 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/18/ES o možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča, sprejetega v prvi obravnavi dne 5. julija 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/18/ES o možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju (3),

| — | ob upoštevanju posebne izdaje Eurobarometra št. 354 o tveganjih, povezanih s hrano (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebne izdaje Eurobarometra št. 354 o tveganjih, povezanih s hrano (4),

| — | ob upoštevanju sodbe Splošnega sodišča Evropske unije (sedmega senata) z dne 26. septembra 2013 o vlogi za namerno sproščanje koruze sorte 1507 v okolje (Zadeva T-164/10) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Splošnega sodišča Evropske unije (sedmega senata) z dne 26. septembra 2013 o vlogi za namerno sproščanje koruze sorte 1507 v okolje (Zadeva T-164/10) (5),

| — | ob upoštevanju členov 5(5) in 8 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 5(5) in 8 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6),

| — | ob upoštevanju člena 88(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 88(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker člen 18(1) Direktive 2001/18/ES navaja, da mora odločitev o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov (GSO) v okolje vsebovati enake informacije, kot so naštete v členu 19(3); |
| --- | --- |

A.

ker člen 18(1) Direktive 2001/18/ES navaja, da mora odločitev o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov (GSO) v okolje vsebovati enake informacije, kot so naštete v členu 19(3);

| B. | ker člen 19(3) Direktive 2001/18/ES navaja, da mora pisna odobritev iz člena 18 v vseh primerih med drugim izrecno vsebovati pogoje za varstvo posebnih ekosistemov/okolij in/ali zemljepisnih območij; |
| --- | --- |

B.

ker člen 19(3) Direktive 2001/18/ES navaja, da mora pisna odobritev iz člena 18 v vseh primerih med drugim izrecno vsebovati pogoje za varstvo posebnih ekosistemov/okolij in/ali zemljepisnih območij;

| C. | ker te navedbe v predlogu Komisije ni; |
| --- | --- |

C.

ker te navedbe v predlogu Komisije ni;

| D. | ker se glasovanje v stalnem odboru o predlogu Komisije za odobritev 25. februarja 2009 ni zaključilo s sprejetjem mnenja; ker je za predlog glasovalo samo 6 držav članic, 12 jih je bilo proti, 7 pa se jih je vzdržalo; |
| --- | --- |

D.

ker se glasovanje v stalnem odboru o predlogu Komisije za odobritev 25. februarja 2009 ni zaključilo s sprejetjem mnenja; ker je za predlog glasovalo samo 6 držav članic, 12 jih je bilo proti, 7 pa se jih je vzdržalo;

| E. | ker je Komisija na podlagi priporočil odbora Evropske agencije za varnost hrane in zaradi izpolnitve pogojev za odobritev svoj predlog bistveno spremenila, npr. v zvezi s pravili označevanja, spremljanjem in praksami, določenimi v načrtu ravnanja glede odpornosti insektov; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija na podlagi priporočil odbora Evropske agencije za varnost hrane in zaradi izpolnitve pogojev za odobritev svoj predlog bistveno spremenila, npr. v zvezi s pravili označevanja, spremljanjem in praksami, določenimi v načrtu ravnanja glede odpornosti insektov;

| F. | ker spremembe različice, o kateri je stalni odbor glasoval 25. februarja 2009, vključujejo črtanje sklicevanj na odpornost koruze sorte 1507 na glufosinat in zahtevo o obveščanju gospodarskih subjektov, naj proizvodov, ki vsebujejo herbicid glufosinat, ne uporabljajo na načine, ki bi se razlikovali od tradicionalne prakse s koruzo, ki ni odporna na glufosinat; |
| --- | --- |

F.

ker spremembe različice, o kateri je stalni odbor glasoval 25. februarja 2009, vključujejo črtanje sklicevanj na odpornost koruze sorte 1507 na glufosinat in zahtevo o obveščanju gospodarskih subjektov, naj proizvodov, ki vsebujejo herbicid glufosinat, ne uporabljajo na načine, ki bi se razlikovali od tradicionalne prakse s koruzo, ki ni odporna na glufosinat;

| G. | ker o spremenjenem predlogu niso potekale razprave s strokovnjaki iz držav članic in stalni odbor o njem ni glasoval, ampak je bil neposredno posredovan svetu ministrov; |
| --- | --- |

G.

ker o spremenjenem predlogu niso potekale razprave s strokovnjaki iz držav članic in stalni odbor o njem ni glasoval, ampak je bil neposredno posredovan svetu ministrov;

| H. | ker sodba Splošnega sodišča Evropske unije 26. septembra 2013 o vlogi družbe Pioneer Hi-Bred International za namerno sproščanje koruze sorte 1507 v okolje Komisiji ne preprečuje, da ne bi ponovno preučila svojega stališča in stalnemu odboru predstavila novega predloga kot odgovor na resolucijo Evropskega parlamenta v skladu s členom 8(1) Sklepa Sveta 1999/468/ES, ki vsebuje priporočilo, da se koruza sorte 1507 ne odobri; |
| --- | --- |

H.

ker sodba Splošnega sodišča Evropske unije 26. septembra 2013 o vlogi družbe Pioneer Hi-Bred International za namerno sproščanje koruze sorte 1507 v okolje Komisiji ne preprečuje, da ne bi ponovno preučila svojega stališča in stalnemu odboru predstavila novega predloga kot odgovor na resolucijo Evropskega parlamenta v skladu s členom 8(1) Sklepa Sveta 1999/468/ES, ki vsebuje priporočilo, da se koruza sorte 1507 ne odobri;

Ocena tveganja Evropske agencije za varnost hrane

| I. | ker je po glasovanju v stalnem odboru Evropska agencija za varnost hrane na zahtevo Komisije pripravila tri znanstvena mnenja, s katerimi je posodobila svoje predhodne ocene tveganja in priporočila glede obvladovanja tveganja; |
| --- | --- |

I.

ker je po glasovanju v stalnem odboru Evropska agencija za varnost hrane na zahtevo Komisije pripravila tri znanstvena mnenja, s katerimi je posodobila svoje predhodne ocene tveganja in priporočila glede obvladovanja tveganja;

| J. | ker je Evropska agencija za varnost hrane v svojem mnenju iz februarja 2012 izrecno nasprotovala zaključku vložnika, da je v svoji študiji zagotovil zadostne dokaze, da ima koruza sorte 1507 za neciljne metulje (red Lepidoptera) v EU zanemarljivo tveganje, temveč je pokazala, da so lahko visoko občutljivi neciljni metulji in vešče ogroženi zaradi izpostavljenosti pelodu koruze sorte 1507 (7); |
| --- | --- |

J.

ker je Evropska agencija za varnost hrane v svojem mnenju iz februarja 2012 izrecno nasprotovala zaključku vložnika, da je v svoji študiji zagotovil zadostne dokaze, da ima koruza sorte 1507 za neciljne metulje (red Lepidoptera) v EU zanemarljivo tveganje, temveč je pokazala, da so lahko visoko občutljivi neciljni metulji in vešče ogroženi zaradi izpostavljenosti pelodu koruze sorte 1507 (7);

| K. | ker se toksin Bt, ki ga izloča koruza sorte 1507, Cry1F, razlikuje od običajnih vrst toksina Bt in je dokazano, da ima drugačne učinke na neciljne metulje (red Lepidoptera); ker je bilo o beljakovini Cry1F opravljenih malo raziskav, o njenih učinkih na vodne vrste ali na organizme v tleh pa ni bilo nobene; ker je Evropska agencija za varnost hrane navedla, da je količina beljakovine Cry1F v pelodu koruze sorte 1507 približno 350-krat večja od količine beljakovine Cry1Ab, ki je prisotna v pelodu koruze sorte MON 810 (8); |
| --- | --- |

K.

ker se toksin Bt, ki ga izloča koruza sorte 1507, Cry1F, razlikuje od običajnih vrst toksina Bt in je dokazano, da ima drugačne učinke na neciljne metulje (red Lepidoptera); ker je bilo o beljakovini Cry1F opravljenih malo raziskav, o njenih učinkih na vodne vrste ali na organizme v tleh pa ni bilo nobene; ker je Evropska agencija za varnost hrane navedla, da je količina beljakovine Cry1F v pelodu koruze sorte 1507 približno 350-krat večja od količine beljakovine Cry1Ab, ki je prisotna v pelodu koruze sorte MON 810 (8);

| L. | ker je Pioneer po tem, ko ga je Komisija pozvala, naj popravi vlogo za odobritev in predstavi dodatno dokumentacijo o spremljanju in ukrepih za blažitev tveganja za neciljne organizme, to odklonil; |
| --- | --- |

L.

ker je Pioneer po tem, ko ga je Komisija pozvala, naj popravi vlogo za odobritev in predstavi dodatno dokumentacijo o spremljanju in ukrepih za blažitev tveganja za neciljne organizme, to odklonil;

| M. | ker Evropska agencija za varnost hrane priznava, da v svoji oceni tveganja ni upoštevala morebitnega tveganja, povezanega z drugimi lastnostmi koruze sorte 1507, in sicer njene odpornosti na herbicid glufosinat-amonij (9), čeprav bi lahko ta lastnost privedla do povečane uporabe glufosinata; |
| --- | --- |

M.

ker Evropska agencija za varnost hrane priznava, da v svoji oceni tveganja ni upoštevala morebitnega tveganja, povezanega z drugimi lastnostmi koruze sorte 1507, in sicer njene odpornosti na herbicid glufosinat-amonij (9), čeprav bi lahko ta lastnost privedla do povečane uporabe glufosinata;

Glufosinat

| N. | ker mora Evropska agencija za varnost hrane kot del ocene tveganja za okolje oceniti posredne učinke, kot so uporaba pesticidov, in morebitne učinke na biotsko raznovrstnost in neciljne organizme, ki jih lahko posamezna gensko spremenjena poljščina, odporna na herbicide, povzroči zaradi spremembe v kmetijski praksi (vključno s tistimi, do katerih je prišlo zaradi različne uporabe herbicidov) (10); |
| --- | --- |

N.

ker mora Evropska agencija za varnost hrane kot del ocene tveganja za okolje oceniti posredne učinke, kot so uporaba pesticidov, in morebitne učinke na biotsko raznovrstnost in neciljne organizme, ki jih lahko posamezna gensko spremenjena poljščina, odporna na herbicide, povzroči zaradi spremembe v kmetijski praksi (vključno s tistimi, do katerih je prišlo zaradi različne uporabe herbicidov) (10);

| O. | ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje in zato zanj veljajo merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009; ker za snovi, ki so že bile odobrene, merila za izločitev veljajo, ko je treba odobritev obnoviti; ker veljavnost odobritve glufosinata poteče leta 2017 (11); ker bi bilo treba glufosinat načeloma prenehati uporabljati leta 2017; |
| --- | --- |

O.

ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje in zato zanj veljajo merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009; ker za snovi, ki so že bile odobrene, merila za izločitev veljajo, ko je treba odobritev obnoviti; ker veljavnost odobritve glufosinata poteče leta 2017 (11); ker bi bilo treba glufosinat načeloma prenehati uporabljati leta 2017;

| P. | ker proizvajalec v državah zunaj Evropske unije, npr. v Združenih državah in Kanadi, koruzo sorte 1507 trži kot poljščino, ki je odporna na glufosinat, medtem ko vložnik v svoji vlogi v EU trdi, da se je odpornost na glufosinat uporabila samo kot markerski gen; |
| --- | --- |

P.

ker proizvajalec v državah zunaj Evropske unije, npr. v Združenih državah in Kanadi, koruzo sorte 1507 trži kot poljščino, ki je odporna na glufosinat, medtem ko vložnik v svoji vlogi v EU trdi, da se je odpornost na glufosinat uporabila samo kot markerski gen;

| Q. | ker ni jasno, kako namerava Komisija izvajati prihodnjo prepoved glufosinata, dokler je ta še naprej na razpolago na trgu; |
| --- | --- |

Q.

ker ni jasno, kako namerava Komisija izvajati prihodnjo prepoved glufosinata, dokler je ta še naprej na razpolago na trgu;

Splošno stanje glede gensko spremenjenih organizmov v EU

| R. | ker od odobritve krompirja Amflora leta 2010 v Evropski uniji za gojenje ni bil odobren noben gensko spremenjeni organizem; ker je Splošno sodišče Evropske unije 13. decembra 2013 to odobritev razveljavilo in ker je edina druga poljščina, ki je odobrena za gojenje, Monsantova koruza MON 810, za katero se že leta čaka na obnovitev dovoljenja; |
| --- | --- |

R.

ker od odobritve krompirja Amflora leta 2010 v Evropski uniji za gojenje ni bil odobren noben gensko spremenjeni organizem; ker je Splošno sodišče Evropske unije 13. decembra 2013 to odobritev razveljavilo in ker je edina druga poljščina, ki je odobrena za gojenje, Monsantova koruza MON 810, za katero se že leta čaka na obnovitev dovoljenja;

| S. | ker je, kot je potrdil tudi Svet za okolje v svojih sklepih z dne 4. decembra 2008, široko sprejeto, da dolgoročni učinki pridelave gensko spremenjenih organizmov, pa tudi učinki na neciljne organizme, v okviru ocene tveganja doslej niso bili ustrezno upoštevani; |
| --- | --- |

S.

ker je, kot je potrdil tudi Svet za okolje v svojih sklepih z dne 4. decembra 2008, široko sprejeto, da dolgoročni učinki pridelave gensko spremenjenih organizmov, pa tudi učinki na neciljne organizme, v okviru ocene tveganja doslej niso bili ustrezno upoštevani;

| T. | ker tako Svet (12) kot Evropski parlament (13) priznavata, da potrebujemo strožjo oceno dolgoročnih učinkov gensko spremenjenih organizmov, pa tudi neodvisne raziskave o možnem tveganju pri njihovi namerni sprostitvi ali dajanju na trg, vključno s potrebo, da se neodvisnim raziskovalcem omogoči dostop do vsega pomembnega gradiva; |
| --- | --- |

T.

ker tako Svet (12) kot Evropski parlament (13) priznavata, da potrebujemo strožjo oceno dolgoročnih učinkov gensko spremenjenih organizmov, pa tudi neodvisne raziskave o možnem tveganju pri njihovi namerni sprostitvi ali dajanju na trg, vključno s potrebo, da se neodvisnim raziskovalcem omogoči dostop do vsega pomembnega gradiva;

| U. | ker je velika večina potrošnikov zaskrbljena zaradi gensko spremenjene hrane, kot je med drugim razvidno iz posebne izdaje Eurobarometra št. 354 iz leta 2010; ker gensko spremenjena koruza sorte 1507 potrošnikom ne prinaša koristi; |
| --- | --- |

U.

ker je velika večina potrošnikov zaskrbljena zaradi gensko spremenjene hrane, kot je med drugim razvidno iz posebne izdaje Eurobarometra št. 354 iz leta 2010; ker gensko spremenjena koruza sorte 1507 potrošnikom ne prinaša koristi;

| 1. | nasprotuje sprejetju predloga sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

1.

nasprotuje sprejetju predloga sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta;

| 2. | meni, da predlog sklepa Sveta presega izvedbena pooblastila iz Direktive 2001/18/ES; |
| --- | --- |

2.

meni, da predlog sklepa Sveta presega izvedbena pooblastila iz Direktive 2001/18/ES;

| 3. | poziva Svet, naj zavrne predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj zavrne predlog Komisije;

| 4. | poziva Komisijo, naj ne predlaga odobritve novih sort gensko spremenjenih organizmov in naj ne obnovi odobritve starih, dokler se metode za ocenjevanje tveganja ne bodo bistveno izboljšale; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj ne predlaga odobritve novih sort gensko spremenjenih organizmov in naj ne obnovi odobritve starih, dokler se metode za ocenjevanje tveganja ne bodo bistveno izboljšale;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 106, 17.4.2001, str. 1.

(2)  UL L 111, 23.4.2013, str. 27.

(3)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 350.

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/factsheet/docs/reporten.pdf

(5)  http://curia.europa.eu/juris/document/document_print.jsf?doclang=EN&text=&pageIndex=0&part=1&mode=lst&docid=142241&occ=first&dir=&cid=127901

(6)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(7)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/2429.htm

(8)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2429.pdf

(9)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/2429.htm

(10)  Pismo Komisije Evropski agenciji za varnost hrane z dne 8. septembra 2008 v zvezi z oceno tveganja za okolje za poljščine, ki so odporne na herbicide.

(11)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2013:111:0027:0029:SL:PDF

(12)  Sklepi Sveta za okolje z dne 4. decembra 2008.

(13)  Glej zgoraj omenjeno stališče z dne 5. julija 2011.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/114 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/114

---

P7_TA(2014)0037

Spoštovanje temeljne pravice prostega gibanja v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o spoštovanju temeljne pravice prostega gibanja v EU (2013/2960(RSP))

(2016/C 482/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 21, 45, 47 in 151 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 15, 21, 29, 34 in 45 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 21, 45, 47 in 151 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 15, 21, 29, 34 in 45 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (1), zlasti člena 7, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (1), zlasti člena 7,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (3) in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (3) in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. julija 2010 z naslovom „Ponovna potrditev prostega gibanja delavcev: pravice in pomembne spremembe“ (COM(2010)0373), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. julija 2010 z naslovom „Ponovna potrditev prostega gibanja delavcev: pravice in pomembne spremembe“ (COM(2010)0373),

| — | ob upoštevanju študije, objavljene 14. oktobra 2013, o vplivu pravic nedejavnih migrantov znotraj EU do posebnih denarnih dajatev, za katere se ne plačujejo prispevki, in zdravstvenega varstva na podlagi bivališča na sisteme socialne varnosti držav članic; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, objavljene 14. oktobra 2013, o vplivu pravic nedejavnih migrantov znotraj EU do posebnih denarnih dajatev, za katere se ne plačujejo prispevki, in zdravstvenega varstva na podlagi bivališča na sisteme socialne varnosti držav članic;

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. novembra 2013 z naslovom „Prosto gibanje državljanov EU in njihovih družinskih članov: pet konkretnih ukrepov“ (COM(2013)0837), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. novembra 2013 z naslovom „Prosto gibanje državljanov EU in njihovih družinskih članov: pet konkretnih ukrepov“ (COM(2013)0837),

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Viviane Reding o prostem gibanju, dane na zasedanju Sveta za pravosodje in notranje zadeve 5. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Viviane Reding o prostem gibanju, dane na zasedanju Sveta za pravosodje in notranje zadeve 5. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju izjave komisarja Laszla Andorja z dne 1. januarja 2014 o odpravi omejitev prostega gibanja delavcev iz Bolgarije in Romunije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarja Laszla Andorja z dne 1. januarja 2014 o odpravi omejitev prostega gibanja delavcev iz Bolgarije in Romunije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. aprila 2009 o uporabi Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. aprila 2009 o uporabi Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. marca 2012 o poročilu o državljanstvu EU iz leta 2010: odpravljanje ovir za uresničevanje pravic državljanov EU (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. marca 2012 o poročilu o državljanstvu EU iz leta 2010: odpravljanje ovir za uresničevanje pravic državljanov EU (6),

| — | ob upoštevanju členov 110(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 110(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker je pravica do prostega gibanja ena od štirih temeljnih svoboščin, zapisanih v Pogodbi o delovanju Evropske unije kot stebru evropske integracije, neposredno povezanem z državljanstvom EU; |
| --- | --- |

A.

ker je pravica do prostega gibanja ena od štirih temeljnih svoboščin, zapisanih v Pogodbi o delovanju Evropske unije kot stebru evropske integracije, neposredno povezanem z državljanstvom EU;

| B. | ker je prosto gibanje v osrčju vrednot EU in njenim državljanom omogoča izbiro kraja bivanja in dela ter prinaša mobilnost in razvoj na trg dela, v izobraževalni sistem in drugam; |
| --- | --- |

B.

ker je prosto gibanje v osrčju vrednot EU in njenim državljanom omogoča izbiro kraja bivanja in dela ter prinaša mobilnost in razvoj na trg dela, v izobraževalni sistem in drugam;

| C. | ker je prosto gibanje pravica, ki jo imajo vsi evropski državljani, tudi če države članice za vstop državljanov EU na svoje ozemlje vzpostavijo morebitne mejne kontrole; ker dejstvo, da niso vse države članice del schengenskega območja, ne vpliva na pravico vseh državljanov EU do prostega gibanja v Uniji; |
| --- | --- |

C.

ker je prosto gibanje pravica, ki jo imajo vsi evropski državljani, tudi če države članice za vstop državljanov EU na svoje ozemlje vzpostavijo morebitne mejne kontrole; ker dejstvo, da niso vse države članice del schengenskega območja, ne vpliva na pravico vseh državljanov EU do prostega gibanja v Uniji;

| D. | ker državljani prosto gibanje dojemajo kot pravico, ki je najtesneje povezana z državljanstvom EU, kot najbolj pozitiven dosežek EU in kot ekonomsko dodano vrednost za gospodarstvo svoje države; |
| --- | --- |

D.

ker državljani prosto gibanje dojemajo kot pravico, ki je najtesneje povezana z državljanstvom EU, kot najbolj pozitiven dosežek EU in kot ekonomsko dodano vrednost za gospodarstvo svoje države;

| E. | ker je prispevek delavcev iz EU v sistem socialnega varstva države gostiteljice enak prispevku domačih delavcev; |
| --- | --- |

E.

ker je prispevek delavcev iz EU v sistem socialnega varstva države gostiteljice enak prispevku domačih delavcev;

| F. | ker so prednosti prostega gibanja mobilnih delavcev iz EU za razvoj držav gostiteljic opazne po vsej Evropi, zlasti na področju zdravstva, kmetijstva in gradbeništva; |
| --- | --- |

F.

ker so prednosti prostega gibanja mobilnih delavcev iz EU za razvoj držav gostiteljic opazne po vsej Evropi, zlasti na področju zdravstva, kmetijstva in gradbeništva;

| G. | ker pravica, da lahko državljani EU prebivajo povsod v EU, velja za vse državljane EU brez omejitev, je pa pogojena z zahtevami iz Direktive 2004/38/ES, namreč da mora državljan EU po treh mesecih izpolnjevati pravne pogoje, da ne bi obremenjeval države gostiteljice; ker je prosto gibanje delavcev eden od stebrov uspeha enotnega trga EU; ker zgolj 2,8 % vseh državljanov EU živi v državi članici, ki ni njihova matična država, kljub temu pa so osrednji element pri uspehu notranjega trga in krepijo evropsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

G.

ker pravica, da lahko državljani EU prebivajo povsod v EU, velja za vse državljane EU brez omejitev, je pa pogojena z zahtevami iz Direktive 2004/38/ES, namreč da mora državljan EU po treh mesecih izpolnjevati pravne pogoje, da ne bi obremenjeval države gostiteljice; ker je prosto gibanje delavcev eden od stebrov uspeha enotnega trga EU; ker zgolj 2,8 % vseh državljanov EU živi v državi članici, ki ni njihova matična država, kljub temu pa so osrednji element pri uspehu notranjega trga in krepijo evropsko gospodarstvo;

| H. | ker načelo enakega obravnavanja ali nediskriminacije pomeni, da imajo vsi državljani EU enake pravice in dolžnosti kot državljani države gostiteljice (uredbi (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 temeljita na tem načelu); ker lahko na podlagi teh načel vse države članice same odločijo, katere ugodnosti socialnega varstva bodo podelile in pod kakšnimi pogoji; ker pravila EU o usklajevanju sistemov socialnega varstva ne dopuščajo diskriminacije pri socialnih ugodnostih za državljane EU, ki so delavci ali njihovi bližnji družinski člani oziroma imajo običajno prebivališče v zadevni državi članici; |
| --- | --- |

H.

ker načelo enakega obravnavanja ali nediskriminacije pomeni, da imajo vsi državljani EU enake pravice in dolžnosti kot državljani države gostiteljice (uredbi (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 temeljita na tem načelu); ker lahko na podlagi teh načel vse države članice same odločijo, katere ugodnosti socialnega varstva bodo podelile in pod kakšnimi pogoji; ker pravila EU o usklajevanju sistemov socialnega varstva ne dopuščajo diskriminacije pri socialnih ugodnostih za državljane EU, ki so delavci ali njihovi bližnji družinski člani oziroma imajo običajno prebivališče v zadevni državi članici;

| I. | ker sodobna evropska družba, zlasti zaradi industrijskih sprememb, globalizacije, novih delovnih vzorcev, demografskih sprememb in razvoja prevoznih sredstev, od delavcev zahteva višjo stopnjo mobilnosti; |
| --- | --- |

I.

ker sodobna evropska družba, zlasti zaradi industrijskih sprememb, globalizacije, novih delovnih vzorcev, demografskih sprememb in razvoja prevoznih sredstev, od delavcev zahteva višjo stopnjo mobilnosti;

| J. | ker je prosto gibanje delavcev pozitiven socialno-ekonomski zgled za EU in države članice, saj je temelj povezovanja EU, gospodarskega razvoja, socialne kohezije in posameznikove poklicne rasti, izenačuje negativne učinke gospodarske krize in utrjuje Unijo kot močnejšo gospodarsko silo, ki se bo pripravljena spopasti z izzivi svetovnih sprememb; |
| --- | --- |

J.

ker je prosto gibanje delavcev pozitiven socialno-ekonomski zgled za EU in države članice, saj je temelj povezovanja EU, gospodarskega razvoja, socialne kohezije in posameznikove poklicne rasti, izenačuje negativne učinke gospodarske krize in utrjuje Unijo kot močnejšo gospodarsko silo, ki se bo pripravljena spopasti z izzivi svetovnih sprememb;

| K. | ker so bile s 1. januarjem 2014 odpravljene prehodne omejitve za prosto gibanje delavcev iz Bolgarije in Romunije; |
| --- | --- |

K.

ker so bile s 1. januarjem 2014 odpravljene prehodne omejitve za prosto gibanje delavcev iz Bolgarije in Romunije;

| L. | ker je Svet znova izrazil podporo prostemu gibanju in je priznal vzajemne koristi, ki jih to prinaša, na primer na nedavni razpravi na zasedanju Sveta za pravosodje in notranje zadeve (8. oktober 2013, 5. in 6. december 2013); |
| --- | --- |

L.

ker je Svet znova izrazil podporo prostemu gibanju in je priznal vzajemne koristi, ki jih to prinaša, na primer na nedavni razpravi na zasedanju Sveta za pravosodje in notranje zadeve (8. oktober 2013, 5. in 6. december 2013);

| M. | ker je v obdobju pred evropskimi volitvami prosto gibanje državljanov EU za nekatere politične stranke vprašanje predvolilne kampanje; ker se zaradi te razprave, če ne bo razumna, lahko zgodi, da bodo nekatere države članice krivdo prevalile na državljane EU ali mobilne državljane EU, zaradi česar lahko pride do izbruha rasizma in ksenofobije; ker so v zadnjem času evropski politiki na visokih položajih dali številne izjave, v katerih so pravici do svobodnega gibanja zmanjšali pomen; |
| --- | --- |

M.

ker je v obdobju pred evropskimi volitvami prosto gibanje državljanov EU za nekatere politične stranke vprašanje predvolilne kampanje; ker se zaradi te razprave, če ne bo razumna, lahko zgodi, da bodo nekatere države članice krivdo prevalile na državljane EU ali mobilne državljane EU, zaradi česar lahko pride do izbruha rasizma in ksenofobije; ker so v zadnjem času evropski politiki na visokih položajih dali številne izjave, v katerih so pravici do svobodnega gibanja zmanjšali pomen;

| N. | ker so nedavne študije Komisije pokazale, da so mobilni delavci neto plačniki gospodarstev in proračunov držav gostiteljic; ker mobilni delavci kot skupina plačujejo več v proračune držav gostiteljic v obliki davkov in socialne varnosti, kot prejmejo v obliki ugodnosti, pri čemer so izdatki za nedejavne mobilne državljane EU za zdravstveno varstvo zelo nizki glede na celotne izdatke za zdravstvo (0,2 %) ali na gospodarstva držav gostiteljic (0,01 % BDP), državljani EU pa predstavljajo zelo majhen delež prejemnikov posebnih ugodnosti, za katere se ne plačujejo prispevki; |
| --- | --- |

N.

ker so nedavne študije Komisije pokazale, da so mobilni delavci neto plačniki gospodarstev in proračunov držav gostiteljic; ker mobilni delavci kot skupina plačujejo več v proračune držav gostiteljic v obliki davkov in socialne varnosti, kot prejmejo v obliki ugodnosti, pri čemer so izdatki za nedejavne mobilne državljane EU za zdravstveno varstvo zelo nizki glede na celotne izdatke za zdravstvo (0,2 %) ali na gospodarstva držav gostiteljic (0,01 % BDP), državljani EU pa predstavljajo zelo majhen delež prejemnikov posebnih ugodnosti, za katere se ne plačujejo prispevki;

| 1. | poziva države članice, naj spoštujejo določbe v zvezi s prostim gibanjem iz Pogodbe in zagotovijo, da bodo načela enakosti in temeljna pravica do prostega gibanja veljali za vse države članice; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice, naj spoštujejo določbe v zvezi s prostim gibanjem iz Pogodbe in zagotovijo, da bodo načela enakosti in temeljna pravica do prostega gibanja veljali za vse države članice;

| 2. | ostro nasprotuje stališču nekaterih evropskih voditeljev, ki pozivajo k spremembam in omejevanju prostega gibanja državljanov; poziva države članice, naj se vzdržijo ukrepov, ki bi lahko škodovali pravici do prostega gibanja, ki temelji na osnovni zakonodaji EU; |
| --- | --- |

2.

ostro nasprotuje stališču nekaterih evropskih voditeljev, ki pozivajo k spremembam in omejevanju prostega gibanja državljanov; poziva države članice, naj se vzdržijo ukrepov, ki bi lahko škodovali pravici do prostega gibanja, ki temelji na osnovni zakonodaji EU;

| 3. | v splošnem zavrača vse predloge o omejitvi števila migrantov iz EU, saj je to v nasprotju z načelom EU o prostem gibanju oseb iz Pogodbe; poudarja, da mobilnost delovne sile prispeva h konkurenčnosti evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

v splošnem zavrača vse predloge o omejitvi števila migrantov iz EU, saj je to v nasprotju z načelom EU o prostem gibanju oseb iz Pogodbe; poudarja, da mobilnost delovne sile prispeva h konkurenčnosti evropskega gospodarstva;

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dosledno izvrševanje prava Unije, da bodo vsi delavci EU enako obravnavani in ne bodo diskriminirani, kar zadeva dostop do zaposlitve, pogoje zaposlovanja in delovne razmere, plačilo, odpuščanje ter socialne in davčne ugodnosti, s čimer bodo omogočile pošteno konkurenco med podjetji; poleg tega poziva nacionalne organe k boju zoper neupravičene omejitve ali ovire pri uveljavljanju pravice delavcev do prostega gibanja ter zoper vsakršno izkoriščanje delavcev; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dosledno izvrševanje prava Unije, da bodo vsi delavci EU enako obravnavani in ne bodo diskriminirani, kar zadeva dostop do zaposlitve, pogoje zaposlovanja in delovne razmere, plačilo, odpuščanje ter socialne in davčne ugodnosti, s čimer bodo omogočile pošteno konkurenco med podjetji; poleg tega poziva nacionalne organe k boju zoper neupravičene omejitve ali ovire pri uveljavljanju pravice delavcev do prostega gibanja ter zoper vsakršno izkoriščanje delavcev;

| 5. | opominja, da prosto gibanje delavcev vsem državljanom Unije, ne glede na njihovo prebivališče, omogoča, da se neovirano preselijo v drugo državo članico, da bi tam delali in/ali prebivali za namene dela; |
| --- | --- |

5.

opominja, da prosto gibanje delavcev vsem državljanom Unije, ne glede na njihovo prebivališče, omogoča, da se neovirano preselijo v drugo državo članico, da bi tam delali in/ali prebivali za namene dela;

| 6. | pozdravlja sporočilo Komisije COM(2013)0837, v katerem je določenih pet ukrepov za pomoč državam članicam in njihovim lokalnim organom pri uporabi celotnega potenciala zakonodaje in orodij EU, in v zvezi s tem v celoti podpira naslednje ukrepe, ki jih bo izvajala skupaj z državami članicami: pomoč državam članicam v boju proti sklenitvi zakonske zveze iz koristi (priročnik); pomoč državam članicam pri uporabi pravil EU o koordinaciji sistemov socialne varnosti (praktični vodnik); pomoč javnim organom pri soočanju z izzivi socialnega vključevanja (financiranje); izmenjava zgledov najboljše prakse med lokalnimi organi ter usposabljanje in podpora lokalnih organov pri uporabi pravil EU o prostem gibanju; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja sporočilo Komisije COM(2013)0837, v katerem je določenih pet ukrepov za pomoč državam članicam in njihovim lokalnim organom pri uporabi celotnega potenciala zakonodaje in orodij EU, in v zvezi s tem v celoti podpira naslednje ukrepe, ki jih bo izvajala skupaj z državami članicami: pomoč državam članicam v boju proti sklenitvi zakonske zveze iz koristi (priročnik); pomoč državam članicam pri uporabi pravil EU o koordinaciji sistemov socialne varnosti (praktični vodnik); pomoč javnim organom pri soočanju z izzivi socialnega vključevanja (financiranje); izmenjava zgledov najboljše prakse med lokalnimi organi ter usposabljanje in podpora lokalnih organov pri uporabi pravil EU o prostem gibanju;

| 7. | poziva države članice, naj z zmotnim povezovanjem pravice do prostega gibanja zaradi dela z domnevnim zlorabljanjem sistemov socialne varnosti ne diskriminirajo mobilnih delavcev iz EU; poudarja, da nobena država članica, ki se pritožuje zaradi takšnih obremenitev, Komisiji ni predložila zahtevanih dokazov; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj z zmotnim povezovanjem pravice do prostega gibanja zaradi dela z domnevnim zlorabljanjem sistemov socialne varnosti ne diskriminirajo mobilnih delavcev iz EU; poudarja, da nobena država članica, ki se pritožuje zaradi takšnih obremenitev, Komisiji ni predložila zahtevanih dokazov;

| 8. | poziva Komisijo, naj začne sistematično in temeljito spremljati spoštovanje temeljne pravice do prostega gibanja za delavce iz EU; spodbuja Komisijo, naj si še naprej prizadeva za popoln in pravilen prenos in izvajanje Direktive 2004/38/ES v državah članicah ter naj pri tem uporablja vsa svoja pooblastila za sprožitev postopkov za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj začne sistematično in temeljito spremljati spoštovanje temeljne pravice do prostega gibanja za delavce iz EU; spodbuja Komisijo, naj si še naprej prizadeva za popoln in pravilen prenos in izvajanje Direktive 2004/38/ES v državah članicah ter naj pri tem uporablja vsa svoja pooblastila za sprožitev postopkov za ugotavljanje kršitev;

| 9. | poziva države članice, naj v celoti in pregledno uporabljajo razpoložljiva sredstva iz evropskih skladov (kot sta Evropski socialni sklad in Evropski sklad za regionalni razvoj) za spodbujanje povezovanja, socialne vključenosti in boja proti revščini ter podprejo prizadevanja lokalnih skupnosti, da bi se soočile z morebitnim povečanjem števila marginaliziranih državljanov; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj v celoti in pregledno uporabljajo razpoložljiva sredstva iz evropskih skladov (kot sta Evropski socialni sklad in Evropski sklad za regionalni razvoj) za spodbujanje povezovanja, socialne vključenosti in boja proti revščini ter podprejo prizadevanja lokalnih skupnosti, da bi se soočile z morebitnim povečanjem števila marginaliziranih državljanov;

| 10. | države članice opozarja na njihovo družbeno odgovornost, da se spopadejo z zlorabami sistemov socialnega varstva, ne glede na to, ali so jih zagrešili njihovi lastni državljani ali državljani drugih držav članic; poziva države članice, naj spoštujejo določbe Direktive 2004/38/ES in raziščejo morebitne zlorabe; |
| --- | --- |

10.

države članice opozarja na njihovo družbeno odgovornost, da se spopadejo z zlorabami sistemov socialnega varstva, ne glede na to, ali so jih zagrešili njihovi lastni državljani ali državljani drugih držav članic; poziva države članice, naj spoštujejo določbe Direktive 2004/38/ES in raziščejo morebitne zlorabe;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

(2)  UL L 141, 27.5.2011, str. 1.

(3)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

(4)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

(5)  UL C 137 E, 27.5.2010, str. 6.

(6)  UL C 257 E, 6.9.2013, str. 74.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/117 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/117

---

P7_TA(2014)0038

Državljanstvo EU naprodaj

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o državljanstvu EU naprodaj (2013/2995(RSP))

(2016/C 482/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 4, 5, 9 in 10 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4, 5, 9 in 10 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 20 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 20 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker se od vseh držav članic pričakuje, da bodo odgovorno varovale skupne vrednote in dosežke Unije, in ker so te vrednote in dosežki neprecenljivi ter jih ni mogoče ovrednotiti z denarjem; |
| --- | --- |

A.

ker se od vseh držav članic pričakuje, da bodo odgovorno varovale skupne vrednote in dosežke Unije, in ker so te vrednote in dosežki neprecenljivi ter jih ni mogoče ovrednotiti z denarjem;

| B. | ker so številne države članice uvedle sheme, ki povzročajo posredno ali neposredno prodajo državljanstva EU državljanom tretjih držav; |
| --- | --- |

B.

ker so številne države članice uvedle sheme, ki povzročajo posredno ali neposredno prodajo državljanstva EU državljanom tretjih držav;

| C. | ker vse več držav članic izdaja začasna ali stalna dovoljenja za bivanje državljanom tretjih držav, ki vlagajo v zadevni državi članici; |
| --- | --- |

C.

ker vse več držav članic izdaja začasna ali stalna dovoljenja za bivanje državljanom tretjih držav, ki vlagajo v zadevni državi članici;

| D. | ker je mogoče v nekaterih državah članicah pridobiti stalno bivališče in s tem dostop v celotno schengensko območje; ker nekatere države članice sprejemajo ukrepe, ki bi utegnili privesti do dejanske prodaje njihovega državljanstva; |
| --- | --- |

D.

ker je mogoče v nekaterih državah članicah pridobiti stalno bivališče in s tem dostop v celotno schengensko območje; ker nekatere države članice sprejemajo ukrepe, ki bi utegnili privesti do dejanske prodaje njihovega državljanstva;

| E. | ker imajo v nekaterih primerih ti programi naložb morebitne negativne stranske učinke, na primer izkrivljanje stanovanjskega trga; |
| --- | --- |

E.

ker imajo v nekaterih primerih ti programi naložb morebitne negativne stranske učinke, na primer izkrivljanje stanovanjskega trga;

| F. | ker je zlasti malteška vlada nedavno sprejela ukrepe za uvedbo sheme, ki bo povzročila neprikrito razprodajo malteškega državljanstva, s tem pa tudi državljanstva EU brez zahtev glede stalnega bivališča; |
| --- | --- |

F.

ker je zlasti malteška vlada nedavno sprejela ukrepe za uvedbo sheme, ki bo povzročila neprikrito razprodajo malteškega državljanstva, s tem pa tudi državljanstva EU brez zahtev glede stalnega bivališča;

| G. | ker takšna neprikrita razprodaja državljanstva EU spodkopava medsebojno zaupanje, na katerem temelji Unija; |
| --- | --- |

G.

ker takšna neprikrita razprodaja državljanstva EU spodkopava medsebojno zaupanje, na katerem temelji Unija;

| H. | ker imajo državljani EU predvsem pravico, da se svobodno gibajo in bivajo v EU, da volijo in kandidirajo na občinskih volitvah in volitvah v Evropski parlament v državi, kjer bivajo, in sicer pod enakimi pogoji kot državljani te države, in da v državah zunaj EU, kjer posamezna država članica nima veleposlaništva ali konzulata, prejmejo pomoč pri veleposlaništvu ali konzulatu druge države članice pod enakimi pogoji kot državljani te države; |
| --- | --- |

H.

ker imajo državljani EU predvsem pravico, da se svobodno gibajo in bivajo v EU, da volijo in kandidirajo na občinskih volitvah in volitvah v Evropski parlament v državi, kjer bivajo, in sicer pod enakimi pogoji kot državljani te države, in da v državah zunaj EU, kjer posamezna država članica nima veleposlaništva ali konzulata, prejmejo pomoč pri veleposlaništvu ali konzulatu druge države članice pod enakimi pogoji kot državljani te države;

| I. | ker EU temelji na vzajemnem zaupanju med državami članicami, vzpostavljenem z dolgoletnim trudom in naklonjenostjo držav članic, pa tudi Unije kot celote; |
| --- | --- |

I.

ker EU temelji na vzajemnem zaupanju med državami članicami, vzpostavljenem z dolgoletnim trudom in naklonjenostjo držav članic, pa tudi Unije kot celote;

| J. | ker so bili prav tako izraženi pomisleki glede nezakonite zlorabe omenjenih programov naložb, tudi v zvezi s pranjem denarja; |
| --- | --- |

J.

ker so bili prav tako izraženi pomisleki glede nezakonite zlorabe omenjenih programov naložb, tudi v zvezi s pranjem denarja;

| K. | ker je slišati pomisleke glede morebitne diskriminacije, saj države članice s takšno prakso omogočajo pridobitev državljanstva EU zgolj najbogatejšim državljanom tretjih držav, pri tem pa ne obravnavajo drugih meril; |
| --- | --- |

K.

ker je slišati pomisleke glede morebitne diskriminacije, saj države članice s takšno prakso omogočajo pridobitev državljanstva EU zgolj najbogatejšim državljanom tretjih držav, pri tem pa ne obravnavajo drugih meril;

| L. | ker ni jasno, ali bodo malteški državljani res imeli koristi od te nove politike, na primer pri pobiranju davkov, saj zadevni tuji vlagatelji ne bodo dolžni plačevati davkov; opozarja, da državljanstvo ne zajema zgolj pravic, temveč tudi dolžnosti; |
| --- | --- |

L.

ker ni jasno, ali bodo malteški državljani res imeli koristi od te nove politike, na primer pri pobiranju davkov, saj zadevni tuji vlagatelji ne bodo dolžni plačevati davkov; opozarja, da državljanstvo ne zajema zgolj pravic, temveč tudi dolžnosti;

| M. | ker je državljanstvo EU eden največjih dosežkov EU in ker so vprašanja glede bivališča in državljanstva v skladu s pogodbami EU v izključni pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

M.

ker je državljanstvo EU eden največjih dosežkov EU in ker so vprašanja glede bivališča in državljanstva v skladu s pogodbami EU v izključni pristojnosti držav članic;

| 1. | je zaskrbljen zaradi tovrstnega načina pridobivanja državljanstva na Malti ter vseh drugih nacionalnih shem, ki vključujejo neposredno ali posredno neprikrito prodajo državljanstva EU, kar ogroža sam koncept evropskega državljanstva; |
| --- | --- |

1.

je zaskrbljen zaradi tovrstnega načina pridobivanja državljanstva na Malti ter vseh drugih nacionalnih shem, ki vključujejo neposredno ali posredno neprikrito prodajo državljanstva EU, kar ogroža sam koncept evropskega državljanstva;

| 2. | poziva države članice, naj priznajo in izpolnijo dolžnosti, ki jih imajo pri varovanju vrednot in ciljev Unije; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj priznajo in izpolnijo dolžnosti, ki jih imajo pri varovanju vrednot in ciljev Unije;

| 3. | poziva Komisijo, naj kot varuhinja pogodb jasno navede, ali so te sheme v skladu s črko in duhom pogodb in zakonika o schengenskih mejah, pa tudi s pravili EU o nediskriminaciji; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj kot varuhinja pogodb jasno navede, ali so te sheme v skladu s črko in duhom pogodb in zakonika o schengenskih mejah, pa tudi s pravili EU o nediskriminaciji;

| 4. | poudarja, da člen 4(3) Pogodbe o Evropski uniji vsebuje načelo lojalnega sodelovanja med Unijo in državami članicami, ki ob popolnem vzajemnem spoštovanju druga drugi pomagajo pri izvajanju nalog, izhajajočih iz pogodb; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da člen 4(3) Pogodbe o Evropski uniji vsebuje načelo lojalnega sodelovanja med Unijo in državami članicami, ki ob popolnem vzajemnem spoštovanju druga drugi pomagajo pri izvajanju nalog, izhajajočih iz pogodb;

| 5. | izraža zaskrbljenost zaradi posledic nekaterih naložbenih in državljanskih shem, ki so jih pred kratkim oblikovale nekatere države članice EU; |
| --- | --- |

5.

izraža zaskrbljenost zaradi posledic nekaterih naložbenih in državljanskih shem, ki so jih pred kratkim oblikovale nekatere države članice EU;

| 6. | priznava, da so za vprašanja bivališča in državljanstva pristojne države članice; kljub temu poziva države članice, naj bodo pri izvajanju pristojnosti na tem področju previdne in naj upoštevajo morebitne stranske učinke; |
| --- | --- |

6.

priznava, da so za vprašanja bivališča in državljanstva pristojne države članice; kljub temu poziva države članice, naj bodo pri izvajanju pristojnosti na tem področju previdne in naj upoštevajo morebitne stranske učinke;

| 7. | ugotavlja, da državljanstvo EU pomeni, da ima določena oseba interes v Uniji, in je odvisno od vezi te osebe z Evropo in državami članicami oziroma od osebnih vezi z državljani EU; poudarja, da državljanstvo EU nikdar ne sme postati blago, s katerim bi se trgovalo; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da državljanstvo EU pomeni, da ima določena oseba interes v Uniji, in je odvisno od vezi te osebe z Evropo in državami članicami oziroma od osebnih vezi z državljani EU; poudarja, da državljanstvo EU nikdar ne sme postati blago, s katerim bi se trgovalo;

| 8. | poudarja, da pravice, pridobljene z državljanstvom EU, temeljijo na človekovem dostojanstvu, zato se ne smejo kupovati ali prodajati za nobeno ceno; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da pravice, pridobljene z državljanstvom EU, temeljijo na človekovem dostojanstvu, zato se ne smejo kupovati ali prodajati za nobeno ceno;

| 9. | poudarja, da dostop do sredstev ne sme biti osrednje merilo pri podeljevanju državljanstva EU državljanom tretjih držav; poziva države članice, naj upoštevajo pomisleke glede nezakonitih goljufij, na primer pranja denarja; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da dostop do sredstev ne sme biti osrednje merilo pri podeljevanju državljanstva EU državljanom tretjih držav; poziva države članice, naj upoštevajo pomisleke glede nezakonitih goljufij, na primer pranja denarja;

| 10. | ugotavlja, da bi utegnila nenehna konkurenca za privlačnejše naložbene pogoje ali finančne vire povzročiti znižanje standardov in zahtev za pridobitev dovoljenja za bivanje v schengenskem območju in državljanstva EU; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da bi utegnila nenehna konkurenca za privlačnejše naložbene pogoje ali finančne vire povzročiti znižanje standardov in zahtev za pridobitev dovoljenja za bivanje v schengenskem območju in državljanstva EU;

| 11. | poziva Komisijo, naj ob upoštevanju evropskih vrednot ter črke in duha zakonodaje in prakse EU preuči različne sheme državljanstva in izda priporočila, s čimer bi preprečili, da bi tovrstne sheme omajale vrednote, na katerih temelji EU, ter izda smernice za pridobitev državljanstva EU prek nacionalnih shem; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj ob upoštevanju evropskih vrednot ter črke in duha zakonodaje in prakse EU preuči različne sheme državljanstva in izda priporočila, s čimer bi preprečili, da bi tovrstne sheme omajale vrednote, na katerih temelji EU, ter izda smernice za pridobitev državljanstva EU prek nacionalnih shem;

| 12. | poziva Malto, naj svojo shemo državljanstva uskladi z vrednotami EU; |
| --- | --- |

12.

poziva Malto, naj svojo shemo državljanstva uskladi z vrednotami EU;

| 13. | poziva države članice, ki so sprejele nacionalne sheme, s katerimi lahko državljani tretjih držav posredno ali neposredno kupijo državljanstvo EU, naj te sheme uskladijo z vrednotami EU; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, ki so sprejele nacionalne sheme, s katerimi lahko državljani tretjih držav posredno ali neposredno kupijo državljanstvo EU, naj te sheme uskladijo z vrednotami EU;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/119 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/119

---

P7_TA(2014)0039

Poročilo o napredku Srbije za leto 2013

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o poročilu o napredku Srbije za leto 2013 (2013/2880(RSP))

(2016/C 482/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav Zahodnega Balkana k Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav Zahodnega Balkana k Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/213/EC z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva s Srbijo, vključno s Kosovom, kakor je opredeljeno z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999 , in o razveljavitvi Sklepa 2006/56/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/213/EC z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva s Srbijo, vključno s Kosovom, kakor je opredeljeno z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999 , in o razveljavitvi Sklepa 2006/56/ES (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 12. oktobra 2011 o prošnji Srbije za članstvo v Evropski uniji (SEC(2011)1208) in sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2011 z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2011–2012 (COM(2011)0666), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 12. oktobra 2011 o prošnji Srbije za članstvo v Evropski uniji (SEC(2011)1208) in sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2011 z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2011–2012 (COM(2011)0666),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 11. decembra 2012 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 11. decembra 2012 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu,

| — | ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami ter Republiko Srbijo, ki je začel veljati 1. septembra 2013, in ob upoštevanju prve seje stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora, odgovornega za začetek stalnega dialoga med Evropskim parlamentom in srbsko nacionalno skupščino, ki je potekala novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami ter Republiko Srbijo, ki je začel veljati 1. septembra 2013, in ob upoštevanju prve seje stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora, odgovornega za začetek stalnega dialoga med Evropskim parlamentom in srbsko nacionalno skupščino, ki je potekala novembra 2013,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN 1244(1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije Generalne skupščine OZN z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja in pozdravila pripravljenost EU, da spodbuja dialog med Beogradom in Prištino (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN 1244(1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije Generalne skupščine OZN z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja in pozdravila pripravljenost EU, da spodbuja dialog med Beogradom in Prištino (2),

| — | ob upoštevanju skupne izjave s 7. medparlamentarnega srečanja EU-Srbija 18. in 19. marca 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave s 7. medparlamentarnega srečanja EU-Srbija 18. in 19. marca 2013,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, ki je začela veljati 1. julija 2006 in jo je podpisala tudi Srbija, in sklepa Energetske skupnosti D/2012/04/MC/EnC z dne 18. oktobra 2012 o izvajanju Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov in spremembi člena 20 Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, ki opredeljuje zavezujoče cilje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, ki je začela veljati 1. julija 2006 in jo je podpisala tudi Srbija, in sklepa Energetske skupnosti D/2012/04/MC/EnC z dne 18. oktobra 2012 o izvajanju Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov in spremembi člena 20 Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, ki opredeljuje zavezujoče cilje,

| — | ob upoštevanju sporazuma o ponovnem sprejemu med Evropsko skupnostjo in Republiko Srbijo z dne 8. novembra 2007 (3) in Uredbe Sveta (ES) št. 1244/2009 z dne 30. novembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o ponovnem sprejemu med Evropsko skupnostjo in Republiko Srbijo z dne 8. novembra 2007 (3) in Uredbe Sveta (ES) št. 1244/2009 z dne 30. novembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2013 o proračunskem upravljanju predpristopnih sredstev Evropske unije na področju pravosodnih sistemov in boja proti korupciji v državah kandidatkah in potencialnih državah kandidatkah (5) ter ugotovitev o Albaniji, ki jih vsebuje ta resolucija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2013 o proračunskem upravljanju predpristopnih sredstev Evropske unije na področju pravosodnih sistemov in boja proti korupciji v državah kandidatkah in potencialnih državah kandidatkah (5) ter ugotovitev o Albaniji, ki jih vsebuje ta resolucija,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. junija 2013,

| — | ob upoštevanju, da je Srbija ustanovila pogajalsko skupino za pristop, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je Srbija ustanovila pogajalsko skupino za pristop,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Srbije za leto 2013 z dne 16. oktobra 2013 (SWD(2013)0412), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Srbije za leto 2013 z dne 16. oktobra 2013 (SWD(2013)0412),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je Evropski svet 28. junija 2013 sklenil začeti pristopna pogajanja s Srbijo ter določil, da bo prva medvladna konferenca potekala najkasneje januarja 2014, s čimer je ponovno potrdil evropsko perspektivo Srbije v skladu z zavezami Evropske unije za celotno regijo zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski svet 28. junija 2013 sklenil začeti pristopna pogajanja s Srbijo ter določil, da bo prva medvladna konferenca potekala najkasneje januarja 2014, s čimer je ponovno potrdil evropsko perspektivo Srbije v skladu z zavezami Evropske unije za celotno regijo zahodnega Balkana;

| B. | ker je Srbija naredila pomembne korake k normalizaciji odnosov s Kosovom, ki so privedli do Prvega sporazuma o načelih normalizacije z 19. aprila 2013, ter si prizadeva, da bi ustrezno izpolnila politična merila in pogoje stabilizacijsko-pridružitvenega procesa; ker pristopna pogajanja predstavljajo učinkovito orodje spremljanja pri izvajanju reform; |
| --- | --- |

B.

ker je Srbija naredila pomembne korake k normalizaciji odnosov s Kosovom, ki so privedli do Prvega sporazuma o načelih normalizacije z 19. aprila 2013, ter si prizadeva, da bi ustrezno izpolnila politična merila in pogoje stabilizacijsko-pridružitvenega procesa; ker pristopna pogajanja predstavljajo učinkovito orodje spremljanja pri izvajanju reform;

| C. | ker sta Komisija in Srbija 25. septembra 2013 začeli proces pregledovanja pravnega reda, in sicer s 23. poglavjem o pravosodju in temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

C.

ker sta Komisija in Srbija 25. septembra 2013 začeli proces pregledovanja pravnega reda, in sicer s 23. poglavjem o pravosodju in temeljnih pravicah;

| D. | ker je treba Srbijo kot vse države, ki si prizadevajo za članstvo v EU, soditi po njihovih lastnih dosežkih pri izpolnjevanju, izvajanju in spoštovanju istega sklopa meril; |
| --- | --- |

D.

ker je treba Srbijo kot vse države, ki si prizadevajo za članstvo v EU, soditi po njihovih lastnih dosežkih pri izpolnjevanju, izvajanju in spoštovanju istega sklopa meril;

| E. | ker je Evropska unija pravno državo postavila v središče svoje politike širitve; |
| --- | --- |

E.

ker je Evropska unija pravno državo postavila v središče svoje politike širitve;

| F. | ker je treba v celoti zagotoviti izvajanje pravnega okvira o zaščiti manjšin, zlasti glede izobraževanja, uporabe jezika ter dostopa do medijev in verskih obredov v manjšinskih jezikih; |
| --- | --- |

F.

ker je treba v celoti zagotoviti izvajanje pravnega okvira o zaščiti manjšin, zlasti glede izobraževanja, uporabe jezika ter dostopa do medijev in verskih obredov v manjšinskih jezikih;

| G. | ker je Komisija poudarila, da je treba okrepiti ekonomsko upravljanje v vseh državah zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

G.

ker je Komisija poudarila, da je treba okrepiti ekonomsko upravljanje v vseh državah zahodnega Balkana;

| 1. | nestrpno pričakuje uradni začetek pristopnih pogajanj s Srbijo na prvi medvladni konferenci med EU in Srbijo 21. januarja 2014; meni, da je ta konferenca zgodovinski korak za Srbijo v procesu evropskega povezovanja in dokaz, da je EU zavezana širitvi; poziva srbske oblasti, naj po konferenci pospešijo reforme, povezane z EU, da bodo izpolnile pričakovanja srbskih državljanov glede neoviranega pristopa k EU in spodbudile gospodarsko okrevanje, saj bodo obeti za članstvo v EU postali oprijemljivi; |
| --- | --- |

1.

nestrpno pričakuje uradni začetek pristopnih pogajanj s Srbijo na prvi medvladni konferenci med EU in Srbijo 21. januarja 2014; meni, da je ta konferenca zgodovinski korak za Srbijo v procesu evropskega povezovanja in dokaz, da je EU zavezana širitvi; poziva srbske oblasti, naj po konferenci pospešijo reforme, povezane z EU, da bodo izpolnile pričakovanja srbskih državljanov glede neoviranega pristopa k EU in spodbudile gospodarsko okrevanje, saj bodo obeti za članstvo v EU postali oprijemljivi;

| 2. | pozdravlja zavezanost srbske vlade procesu evropskega združevanja ter Srbijo poziva, naj nadaljuje sistemske in socialno-ekonomske reforme, s pomočjo katerih bo lahko prevzela in učinkovito uresničila obveznosti iz prihodnjega članstva; poudarja, da je izvajanje reform še vedno ključni kazalnik uspešnega procesa vključevanja, ter zato poziva oblasti, naj okrepijo prizadevanja za reforme na področjih sodstva, boja proti korupciji, javnega sektorja, civilnega nadzora nad obrambnim in varnostnim sektorjem, energetske politike, zlasti glede varčevanja z energijo in obnovljivih virov energije, svobode medijev, varstva vseh manjšin in ranljivih skupin ter njihovih temeljnih pravic, strukturnih sprememb gospodarstva, socialnega dialoga, izboljšanja poslovnega okolja in trajnostnega upravljanja naravnih virov; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja zavezanost srbske vlade procesu evropskega združevanja ter Srbijo poziva, naj nadaljuje sistemske in socialno-ekonomske reforme, s pomočjo katerih bo lahko prevzela in učinkovito uresničila obveznosti iz prihodnjega članstva; poudarja, da je izvajanje reform še vedno ključni kazalnik uspešnega procesa vključevanja, ter zato poziva oblasti, naj okrepijo prizadevanja za reforme na področjih sodstva, boja proti korupciji, javnega sektorja, civilnega nadzora nad obrambnim in varnostnim sektorjem, energetske politike, zlasti glede varčevanja z energijo in obnovljivih virov energije, svobode medijev, varstva vseh manjšin in ranljivih skupin ter njihovih temeljnih pravic, strukturnih sprememb gospodarstva, socialnega dialoga, izboljšanja poslovnega okolja in trajnostnega upravljanja naravnih virov;

| 3. | pozdravlja začetek veljavnosti Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma 1. septembra 2013 in sklic prvega Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, ki je potekal 21. oktobra 2013; poudarja, da začetek veljavnosti Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma pomeni pomemben korak v procesu srbskega povezovanja z Evropo in da zagotavlja splošni okvir, v katerem bosta Srbija in EU okrepili sodelovanje glede političnih meril in približevanja pravnega reda ter se pripravili na to, da bo Srbija v prihodnosti sodelovala na enotnem trgu; vse vpletene strani spodbuja, naj odgovorno sodelujejo; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja začetek veljavnosti Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma 1. septembra 2013 in sklic prvega Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, ki je potekal 21. oktobra 2013; poudarja, da začetek veljavnosti Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma pomeni pomemben korak v procesu srbskega povezovanja z Evropo in da zagotavlja splošni okvir, v katerem bosta Srbija in EU okrepili sodelovanje glede političnih meril in približevanja pravnega reda ter se pripravili na to, da bo Srbija v prihodnosti sodelovala na enotnem trgu; vse vpletene strani spodbuja, naj odgovorno sodelujejo;

| 4. | pozdravlja Prvi sporazum o načelih normalizacije, ki sta ga v dialogu na visoki ravni dosegla ministrska predsednika Srbije in Kosova 19. aprila 2013, z njim pa se je odprla pot za nadaljnje korake v procesu evropskega povezovanja za Srbijo in Kosovo; pozdravlja korake, ki sta jih obe strani doslej naredili pri izvajanju sporazuma, ter spodbuja oblasti, naj še naprej v dobri veri in pravočasno izvajajo vse dosedanje sporazume; pozdravlja sporazuma o telekomunikacijah in energiji, sklenjena z dialogom 8. septembra 2013; zlasti poziva Srbijo in Kosovo, naj dejavno in konstruktivno sodelujeta z Eulexom pri izvajanju sporazuma o medsebojni pravni pomoči, da bi lahko obravnavali naraščajoče število zahtev, povezanih z nepremičninami na Kosovu; poziva obe strani, naj ohranita ta konstruktivni pristop med iskanjem dogovora o spornih in občutljivih podrobnostih, ki jih je treba podrobneje razdelati in se o njih dogovoriti; poziva obe strani, naj še naprej rešujeta vprašanje pogrešanih oseb, in v zvezi s tem pozdravlja prve rezultate, dosežene v okviru delovne skupine za pogrešane osebe pod vodstvom Rdečega križa; je seznanjen s prizadevanji za zmanjšanje sive trgovine med Srbijo in Kosovom; ugotavlja, da si bodo morali srbski in kosovski voditelji tudi v prihodnje stalno prizadevati za vključevanje srbske manjšine v kosovsko družbo ter za medsebojno približevanje albanske in srbske skupnosti; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja Prvi sporazum o načelih normalizacije, ki sta ga v dialogu na visoki ravni dosegla ministrska predsednika Srbije in Kosova 19. aprila 2013, z njim pa se je odprla pot za nadaljnje korake v procesu evropskega povezovanja za Srbijo in Kosovo; pozdravlja korake, ki sta jih obe strani doslej naredili pri izvajanju sporazuma, ter spodbuja oblasti, naj še naprej v dobri veri in pravočasno izvajajo vse dosedanje sporazume; pozdravlja sporazuma o telekomunikacijah in energiji, sklenjena z dialogom 8. septembra 2013; zlasti poziva Srbijo in Kosovo, naj dejavno in konstruktivno sodelujeta z Eulexom pri izvajanju sporazuma o medsebojni pravni pomoči, da bi lahko obravnavali naraščajoče število zahtev, povezanih z nepremičninami na Kosovu; poziva obe strani, naj ohranita ta konstruktivni pristop med iskanjem dogovora o spornih in občutljivih podrobnostih, ki jih je treba podrobneje razdelati in se o njih dogovoriti; poziva obe strani, naj še naprej rešujeta vprašanje pogrešanih oseb, in v zvezi s tem pozdravlja prve rezultate, dosežene v okviru delovne skupine za pogrešane osebe pod vodstvom Rdečega križa; je seznanjen s prizadevanji za zmanjšanje sive trgovine med Srbijo in Kosovom; ugotavlja, da si bodo morali srbski in kosovski voditelji tudi v prihodnje stalno prizadevati za vključevanje srbske manjšine v kosovsko družbo ter za medsebojno približevanje albanske in srbske skupnosti;

| 5. | pozdravlja prve vsesplošne lokalne volitve na Kosovem, ki so potekale 3. novembra 2013, in zlasti visoko volilno udeležbo v občinah južno od reke Ibar, kjer prevladuje srbsko prebivalstvo, pa tudi splošno pravilen potek lokalnih volitev na Kosovem, kakor je v predhodni izjavi ocenila misija EU za opazovanje volitev, kot ključen korak k oblikovanju skupnosti srbskih občin, saj je to del procesa normalizacije; pozdravlja prizadevanja, ki sta jih Beograd in Priština vložila v to, da bodo volitve mirne in v skladu z demokratičnimi merili; strogo obsoja nasilje in nenehno ustrahovanje v občinah severna Mitrovica in Zvečan ter poziva srbske oblasti, naj z vsemi močmi podprejo prizadevanja za sodni pregon storilcev; je v zvezi s tem seznanjen z obljubo srbskih voditeljev, da bodo odgovorni za izbruh nasilja odgovarjali za svoja dejanja; ugotavlja, da so potrebna močna nadaljnja prizadevanja za prekinitev mreže organiziranega kriminala in povezav z lokalnimi političnimi elitami ter ponovno vzpostavitev pravne države na severu Kosova; pozdravlja držo srbskih političnih voditeljev, ki so etnične Srbe na Kosovem dejavno spodbujali k udeležbi na volitvah, vendar obenem opozarja, da Beograd ne bi smel dušiti političnega pluralizma v srbski skupnosti na Kosovem z izvajanjem kampanj za posamezno stranko ali kandidatno listo; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja prve vsesplošne lokalne volitve na Kosovem, ki so potekale 3. novembra 2013, in zlasti visoko volilno udeležbo v občinah južno od reke Ibar, kjer prevladuje srbsko prebivalstvo, pa tudi splošno pravilen potek lokalnih volitev na Kosovem, kakor je v predhodni izjavi ocenila misija EU za opazovanje volitev, kot ključen korak k oblikovanju skupnosti srbskih občin, saj je to del procesa normalizacije; pozdravlja prizadevanja, ki sta jih Beograd in Priština vložila v to, da bodo volitve mirne in v skladu z demokratičnimi merili; strogo obsoja nasilje in nenehno ustrahovanje v občinah severna Mitrovica in Zvečan ter poziva srbske oblasti, naj z vsemi močmi podprejo prizadevanja za sodni pregon storilcev; je v zvezi s tem seznanjen z obljubo srbskih voditeljev, da bodo odgovorni za izbruh nasilja odgovarjali za svoja dejanja; ugotavlja, da so potrebna močna nadaljnja prizadevanja za prekinitev mreže organiziranega kriminala in povezav z lokalnimi političnimi elitami ter ponovno vzpostavitev pravne države na severu Kosova; pozdravlja držo srbskih političnih voditeljev, ki so etnične Srbe na Kosovem dejavno spodbujali k udeležbi na volitvah, vendar obenem opozarja, da Beograd ne bi smel dušiti političnega pluralizma v srbski skupnosti na Kosovem z izvajanjem kampanj za posamezno stranko ali kandidatno listo;

| 6. | poudarja potrebo po večji preglednosti pri obveščanju o izidih dialoga med Beogradom in Prištino ter vključitvi obeh parlamentov in civilne družbe v proces izvajanja; glede tega poudarja, da morajo srbski in kosovski pogajalci zgraditi zaupanje javnosti in se približati državljanom, tako ženskam kot z moškim; poziva srbske oblasti v Beogradu, Mitrovici in južno od reke Ibar, naj si bolj prizadevajo za večje sodelovanje med skupnostmi kosovskih Srbov in Albancev, zlasti s spodbujanjem poučevanja albanskega jezika v šolah in občinskih centrih; poudarja, da je treba tudi kosovske Albance močno spodbujati k večjemu sodelovanju s srbskimi skupnostmi, ki jih obkrožajo, in k učenju srbskega jezika, saj je to bistveni element vključevanja srbske skupnosti v kosovsko družbo, prihodnjega dialoga in dvoskupnostnega upravljanja; |
| --- | --- |

6.

poudarja potrebo po večji preglednosti pri obveščanju o izidih dialoga med Beogradom in Prištino ter vključitvi obeh parlamentov in civilne družbe v proces izvajanja; glede tega poudarja, da morajo srbski in kosovski pogajalci zgraditi zaupanje javnosti in se približati državljanom, tako ženskam kot z moškim; poziva srbske oblasti v Beogradu, Mitrovici in južno od reke Ibar, naj si bolj prizadevajo za večje sodelovanje med skupnostmi kosovskih Srbov in Albancev, zlasti s spodbujanjem poučevanja albanskega jezika v šolah in občinskih centrih; poudarja, da je treba tudi kosovske Albance močno spodbujati k večjemu sodelovanju s srbskimi skupnostmi, ki jih obkrožajo, in k učenju srbskega jezika, saj je to bistveni element vključevanja srbske skupnosti v kosovsko družbo, prihodnjega dialoga in dvoskupnostnega upravljanja;

| 7. | obžaluje težave, ki jih imajo državljani EU, ki želijo v Srbijo vstopiti iz Kosova, in nato iz Srbije potovati v tretjo državo, ker Srbija ne priznava zunanjih meja Kosova in trdi, da prvi vstop na Kosovo pomeni nezakonit vstop v Srbijo; obžaluje tudi, da srbska mejna policija v tuje potne liste čez kosovske žige daje svoje žige o razveljavitvi; spodbuja Srbijo, naj ponovno premisli o teh politikah, saj gre za močan ukrep izgradnje zaupanja, ki je nujno potrebno za normalizacijo odnosov s Kosovom, obenem pa je to konkreten način za spodbujanje nadaljnjega povezovanja z EU v skladu z načeli prostega pretoka oseb; |
| --- | --- |

7.

obžaluje težave, ki jih imajo državljani EU, ki želijo v Srbijo vstopiti iz Kosova, in nato iz Srbije potovati v tretjo državo, ker Srbija ne priznava zunanjih meja Kosova in trdi, da prvi vstop na Kosovo pomeni nezakonit vstop v Srbijo; obžaluje tudi, da srbska mejna policija v tuje potne liste čez kosovske žige daje svoje žige o razveljavitvi; spodbuja Srbijo, naj ponovno premisli o teh politikah, saj gre za močan ukrep izgradnje zaupanja, ki je nujno potrebno za normalizacijo odnosov s Kosovom, obenem pa je to konkreten način za spodbujanje nadaljnjega povezovanja z EU v skladu z načeli prostega pretoka oseb;

| 8. | poziva srbske oblasti in oblasti sosednjih držav, naj tudi v prihodnje kažejo dobro voljo in v celoti sodelujejo ter podpirajo posebno preiskovalno projektno skupino, ki je bila ustanovljena po poročilu Parlamentarne Skupščine Sveta Evrope decembra 2010, ter spodbuja dodatno pospešitev njenega dela; |
| --- | --- |

8.

poziva srbske oblasti in oblasti sosednjih držav, naj tudi v prihodnje kažejo dobro voljo in v celoti sodelujejo ter podpirajo posebno preiskovalno projektno skupino, ki je bila ustanovljena po poročilu Parlamentarne Skupščine Sveta Evrope decembra 2010, ter spodbuja dodatno pospešitev njenega dela;

| 9. | ceni konstruktiven pristop srbske vlade k odnosom s sosednjimi državami, saj je to omogočilo velik napredek pri regionalnem sodelovanju in glede približevanja EU; ponovno poudarja, da je regionalno sodelovanje glede energetskih vprašanj, spopadanja z organiziranim kriminalom in razvojem prometnih omrežij ter sprava in postopno reševanje dvostranskih vprašanj s sosednjimi državami odločilnega pomena, zlasti za napredek pri reševanju posledic nedavnih konfliktov, nato pa še za uspeh pridruževanja Srbije Evropski uniji; spodbuja oblasti, naj z državami nekdanje Jugoslavije tesno sodelujejo pri reševanju vseh nerešenih problemov pravnega nasledstva ter naj pravočasno in v celoti uveljavijo vse dvostranske sporazume s sosednjimi državami; poziva Srbijo, naj okrepi prizadevanja za razrešitev vseh odprtih vprašanj s Hrvaško, zlasti glede pogrešanih oseb, določitve meja in obravnave vojnih zločinov, ter s tem omogoči odpravo ovir za umik vzajemnih tožb glede genocida pred Meddržavnim sodiščem; poziva beograjske oblasti, naj dejavno podprejo in omogočijo ustavne spremembe v BiH, namenjene uskladitvi volilne zakonodaje s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Sejdić-Finci ter okrepitvi in izboljšanju državnih institucij BiH, da bo lahko ta država nadaljevala pot k pridružitvi EU; |
| --- | --- |

9.

ceni konstruktiven pristop srbske vlade k odnosom s sosednjimi državami, saj je to omogočilo velik napredek pri regionalnem sodelovanju in glede približevanja EU; ponovno poudarja, da je regionalno sodelovanje glede energetskih vprašanj, spopadanja z organiziranim kriminalom in razvojem prometnih omrežij ter sprava in postopno reševanje dvostranskih vprašanj s sosednjimi državami odločilnega pomena, zlasti za napredek pri reševanju posledic nedavnih konfliktov, nato pa še za uspeh pridruževanja Srbije Evropski uniji; spodbuja oblasti, naj z državami nekdanje Jugoslavije tesno sodelujejo pri reševanju vseh nerešenih problemov pravnega nasledstva ter naj pravočasno in v celoti uveljavijo vse dvostranske sporazume s sosednjimi državami; poziva Srbijo, naj okrepi prizadevanja za razrešitev vseh odprtih vprašanj s Hrvaško, zlasti glede pogrešanih oseb, določitve meja in obravnave vojnih zločinov, ter s tem omogoči odpravo ovir za umik vzajemnih tožb glede genocida pred Meddržavnim sodiščem; poziva beograjske oblasti, naj dejavno podprejo in omogočijo ustavne spremembe v BiH, namenjene uskladitvi volilne zakonodaje s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Sejdić-Finci ter okrepitvi in izboljšanju državnih institucij BiH, da bo lahko ta država nadaljevala pot k pridružitvi EU;

| 10. | je seznanjen z nedavnim napredkom pri iskanju množičnih grobišč in identifikaciji pogrešanih oseb iz vojne na Hrvaškem in v Bosni in Hercegovini ter poziva srbske oblasti, naj opravijo temeljitejšo preiskavo arhivov in uradnikov nekdanje Jugoslovanske ljudske armade; |
| --- | --- |

10.

je seznanjen z nedavnim napredkom pri iskanju množičnih grobišč in identifikaciji pogrešanih oseb iz vojne na Hrvaškem in v Bosni in Hercegovini ter poziva srbske oblasti, naj opravijo temeljitejšo preiskavo arhivov in uradnikov nekdanje Jugoslovanske ljudske armade;

| 11. | poziva Srbijo, naj zagotovi strog parlamentarni nadzor nad procesom pristopnih pogajanj; znova poudarja pomen zgodnje vključitve srbskega parlamenta v vključevanje danih zavez v zakonodajo ter sodelovanja s civilno družbo prek konstruktivnega posvetovalnega mehanizma v celotnem pristopnem procesu, saj bo imela slednja glavno vlogo kot kritični opazovalec v nadaljevanju izvajanja evropskih reform, obenem pa je treba zagotoviti, da se bodo dialog in dobri odnosi s sosednjimi državami trdno ukoreninili v srbski družbi; pozdravlja sodelovanje s Hrvaško in Črno goro v obliki prizadevanj za izmenjavo dobre prakse na podlagi nedavnih izkušenj, da bi Srbiji pomagali pri hitrem in nemotenem napredku v pristopnem procesu; |
| --- | --- |

11.

poziva Srbijo, naj zagotovi strog parlamentarni nadzor nad procesom pristopnih pogajanj; znova poudarja pomen zgodnje vključitve srbskega parlamenta v vključevanje danih zavez v zakonodajo ter sodelovanja s civilno družbo prek konstruktivnega posvetovalnega mehanizma v celotnem pristopnem procesu, saj bo imela slednja glavno vlogo kot kritični opazovalec v nadaljevanju izvajanja evropskih reform, obenem pa je treba zagotoviti, da se bodo dialog in dobri odnosi s sosednjimi državami trdno ukoreninili v srbski družbi; pozdravlja sodelovanje s Hrvaško in Črno goro v obliki prizadevanj za izmenjavo dobre prakse na podlagi nedavnih izkušenj, da bi Srbiji pomagali pri hitrem in nemotenem napredku v pristopnem procesu;

| 12. | pozdravlja sprejetje strategije in akcijskega načrta za reformo sodstva v obdobju 2013–2018, katerih temelj so osrednja načela neodvisnosti, nepristranskosti, znanja, kakovosti sodstva in nevmešavanja politike; poziva oblasti, naj to reformo okrepijo v skladu s priporočili Beneške komisije, zlasti v zvezi z vlogo parlamenta pri imenovanju sodnikov in neodvisnostjo tožilcev, ter ob upoštevanju procesa pregleda za 23. poglavje, ki se je začel 25. septembra 2013; poudarja, kako pomembno je okrepiti neodvisnost visokega sodnega sveta in sveta državnih tožilcev ter zmanjšati sodne zaostanke, saj je to nujen pogoj za uspešno načrtovanje celotnega procesa reform; poziva oblasti, naj pravni akademiji zagotovijo vsa potrebna sredstva, saj bi morala imeti bistveno vlogo pri zaposlovanju na podlagi dosežkov; poudarja, da je treba sodnike in tožilce nenehno usposabljati za obravnavo zapletenih finančnih primerov in gospodarskega kriminala; poziva pristojne organe, naj zagotovijo pregleden in na dosežkih temelječ postopek imenovanja sodnikov in tožilcev, pa tudi dobre rezultate v disciplinskih postopkih proti sodnim uslužbencem; vztraja še, da je treba zagotoviti pravočasno sojenje, poenotiti sodno prakso, objavljati sodne odločbe takoj po sprejetju in omogočiti vpogled vanje ter poskrbeti za naključno dodeljevanje zadev na vseh sodiščih; je zaskrbljen zaradi pravne negotovosti, povezane z dejstvom, da številni sodniki svojo funkcijo opravljajo začasno; znova poudarja, da je učinkovito in neodvisno sodstvo bistveno za to, ali bo Srbija lahko izpolnila pogoje za članstvo v EU; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja sprejetje strategije in akcijskega načrta za reformo sodstva v obdobju 2013–2018, katerih temelj so osrednja načela neodvisnosti, nepristranskosti, znanja, kakovosti sodstva in nevmešavanja politike; poziva oblasti, naj to reformo okrepijo v skladu s priporočili Beneške komisije, zlasti v zvezi z vlogo parlamenta pri imenovanju sodnikov in neodvisnostjo tožilcev, ter ob upoštevanju procesa pregleda za 23. poglavje, ki se je začel 25. septembra 2013; poudarja, kako pomembno je okrepiti neodvisnost visokega sodnega sveta in sveta državnih tožilcev ter zmanjšati sodne zaostanke, saj je to nujen pogoj za uspešno načrtovanje celotnega procesa reform; poziva oblasti, naj pravni akademiji zagotovijo vsa potrebna sredstva, saj bi morala imeti bistveno vlogo pri zaposlovanju na podlagi dosežkov; poudarja, da je treba sodnike in tožilce nenehno usposabljati za obravnavo zapletenih finančnih primerov in gospodarskega kriminala; poziva pristojne organe, naj zagotovijo pregleden in na dosežkih temelječ postopek imenovanja sodnikov in tožilcev, pa tudi dobre rezultate v disciplinskih postopkih proti sodnim uslužbencem; vztraja še, da je treba zagotoviti pravočasno sojenje, poenotiti sodno prakso, objavljati sodne odločbe takoj po sprejetju in omogočiti vpogled vanje ter poskrbeti za naključno dodeljevanje zadev na vseh sodiščih; je zaskrbljen zaradi pravne negotovosti, povezane z dejstvom, da številni sodniki svojo funkcijo opravljajo začasno; znova poudarja, da je učinkovito in neodvisno sodstvo bistveno za to, ali bo Srbija lahko izpolnila pogoje za članstvo v EU;

| 13. | predlaga, da se s spremembo zakona o vračanju premoženja odstranijo vse postopkovne in pravne ovire za povračilo v naravi; poziva srbsko vlado, naj zakon o rehabilitaciji izvaja v celoti in brez diskriminacije; ugotavlja, da bi bilo treba ta zakon izvajati v skladu z osnovnimi načeli kazenskega prava, kot je spoštovanje domneve nedolžnosti; |
| --- | --- |

13.

predlaga, da se s spremembo zakona o vračanju premoženja odstranijo vse postopkovne in pravne ovire za povračilo v naravi; poziva srbsko vlado, naj zakon o rehabilitaciji izvaja v celoti in brez diskriminacije; ugotavlja, da bi bilo treba ta zakon izvajati v skladu z osnovnimi načeli kazenskega prava, kot je spoštovanje domneve nedolžnosti;

| 14. | pozdravlja sprejetje nacionalne strategije za boj proti korupciji in akcijskega načrta za obdobje 2013–2018 ter poudarja, da je za njuno plodno izvajanje potrebno stalno delo, saj je to eden od pogojev EU, brez katerega pristop ne bo mogoč; poudarja, kako pomembno je zadostno financiranje za ustrezno izvajanje strategije; poudarja, da je politična volja bistvena za doseganje dobrih rezultatov, kar zadeva raziskovanje in obsodbe v odmevnih korupcijskih procesih, vključno s 24 zadevami privatizacije, ki jih je izpostavil protikorupcijski svet; v zvezi s tem pozdravlja prve rezultate in pravnomočne obsodbe v boju proti korupciji; hkrati poudarja, da je treba vzpostaviti institucionalno zmogljivost, okrepiti pravno državo in poglobiti sodelovanje med agencijami, zlasti v organih sodstva in tožilstva, da bodo obravnavali zapletene primere sistemske korupcije in finančnih preiskav; meni, da je treba povečati pravne pristojnosti in vire protikorupcijske agencije; poudarja, da mora biti financiranje vseh političnih strank pregledno in v skladu s standardi EU; poziva oblasti, naj sprejmejo zakon o internih prijaviteljih nepravilnosti in poskrbijo za njegovo takojšnje in nemoteno izvajanje, saj je nujen element protikorupcijske strategije; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja sprejetje nacionalne strategije za boj proti korupciji in akcijskega načrta za obdobje 2013–2018 ter poudarja, da je za njuno plodno izvajanje potrebno stalno delo, saj je to eden od pogojev EU, brez katerega pristop ne bo mogoč; poudarja, kako pomembno je zadostno financiranje za ustrezno izvajanje strategije; poudarja, da je politična volja bistvena za doseganje dobrih rezultatov, kar zadeva raziskovanje in obsodbe v odmevnih korupcijskih procesih, vključno s 24 zadevami privatizacije, ki jih je izpostavil protikorupcijski svet; v zvezi s tem pozdravlja prve rezultate in pravnomočne obsodbe v boju proti korupciji; hkrati poudarja, da je treba vzpostaviti institucionalno zmogljivost, okrepiti pravno državo in poglobiti sodelovanje med agencijami, zlasti v organih sodstva in tožilstva, da bodo obravnavali zapletene primere sistemske korupcije in finančnih preiskav; meni, da je treba povečati pravne pristojnosti in vire protikorupcijske agencije; poudarja, da mora biti financiranje vseh političnih strank pregledno in v skladu s standardi EU; poziva oblasti, naj sprejmejo zakon o internih prijaviteljih nepravilnosti in poskrbijo za njegovo takojšnje in nemoteno izvajanje, saj je nujen element protikorupcijske strategije;

| 15. | ugotavlja, da sta korupcija in organizirani kriminal v tej regiji zelo razširjena in zavirata demokratični, družbeni in gospodarski razvoj Srbije; meni, da sta regionalna strategija in tesnejše sodelovanje med vsemi državami v tej regiji bistvena za učinkovitejše reševanje teh vprašanj; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da sta korupcija in organizirani kriminal v tej regiji zelo razširjena in zavirata demokratični, družbeni in gospodarski razvoj Srbije; meni, da sta regionalna strategija in tesnejše sodelovanje med vsemi državami v tej regiji bistvena za učinkovitejše reševanje teh vprašanj;

| 16. | potrjuje, da imajo ženske velik vpliv na spremembe v srbski družbi; ugotavlja, da se je zastopanost žensk v srbskem parlamentu po volitvah leta 2012 izboljšala; poziva srbske oblasti, naj si še bolj prizadevajo za enako zastopanost, poudarja, da so ženske na trgu dela in v drugih družbenih sektorjih še vedno diskriminirane in da še niso polno zastopane v političnem življenju države, vključno s položaji v vladi; poudarja, da sta učinkovito izvajanje veljavne zakonodaje proti diskriminaciji in za enakost spolov ter nadaljnja krepitev upravnih zmogljivosti še vedno največja izziva, ter poziva srbske oblasti, naj okrepijo prizadevanja v zvezi s to problematiko; |
| --- | --- |

16.

potrjuje, da imajo ženske velik vpliv na spremembe v srbski družbi; ugotavlja, da se je zastopanost žensk v srbskem parlamentu po volitvah leta 2012 izboljšala; poziva srbske oblasti, naj si še bolj prizadevajo za enako zastopanost, poudarja, da so ženske na trgu dela in v drugih družbenih sektorjih še vedno diskriminirane in da še niso polno zastopane v političnem življenju države, vključno s položaji v vladi; poudarja, da sta učinkovito izvajanje veljavne zakonodaje proti diskriminaciji in za enakost spolov ter nadaljnja krepitev upravnih zmogljivosti še vedno največja izziva, ter poziva srbske oblasti, naj okrepijo prizadevanja v zvezi s to problematiko;

| 17. | poziva oblasti, naj zagotovijo verodostojnost in profesionalnost programa za zaščito prič ter mu zagotovijo primerne vire, da bo sodstvo lahko uspešno nadaljevalo sodne postopke proti vojnim zločinom in organiziranemu kriminalu; opozarja, da so se številni nekdanji policisti prostovoljno odločili, da v tem programu zaradi velikih pomanjkljivosti ne bodo sodelovali; |
| --- | --- |

17.

poziva oblasti, naj zagotovijo verodostojnost in profesionalnost programa za zaščito prič ter mu zagotovijo primerne vire, da bo sodstvo lahko uspešno nadaljevalo sodne postopke proti vojnim zločinom in organiziranemu kriminalu; opozarja, da so se številni nekdanji policisti prostovoljno odločili, da v tem programu zaradi velikih pomanjkljivosti ne bodo sodelovali;

| 18. | znova odločno izraža pomisleke glede odločitve ustavnega sodišča o razveljavitvi zagotovljenih 22 pristojnosti avtonomne pokrajine Vojvodine, zaradi katere se je pojavilo skrb zbujajoče število nerešenih vprašanj, ki se jih je treba lotiti; v zvezi s tem poziva k spoštovanju načel pravne države in subsidiarnosti; strani znova opominja, da bi moral biti v skladu z ustavo zakon o financiranju avtonomne pokrajine sprejet že do konca leta 2008; zato spodbuja vlado, naj to zadevo brez nadaljnjega odlašanja predloži parlamentu, saj je to nujno za delovanje demokracije in pravne države v Srbiji; |
| --- | --- |

18.

znova odločno izraža pomisleke glede odločitve ustavnega sodišča o razveljavitvi zagotovljenih 22 pristojnosti avtonomne pokrajine Vojvodine, zaradi katere se je pojavilo skrb zbujajoče število nerešenih vprašanj, ki se jih je treba lotiti; v zvezi s tem poziva k spoštovanju načel pravne države in subsidiarnosti; strani znova opominja, da bi moral biti v skladu z ustavo zakon o financiranju avtonomne pokrajine sprejet že do konca leta 2008; zato spodbuja vlado, naj to zadevo brez nadaljnjega odlašanja predloži parlamentu, saj je to nujno za delovanje demokracije in pravne države v Srbiji;

| 19. | poudarja pomen konstruktivnega socialnega dialoga za gospodarski razvoj Srbije; poziva vlado, naj se zavzame za gradnjo zmogljivosti resnično neodvisnih sindikatov in organizacij delodajalcev ter ustvari okvir in politični prostor za socialni dialog in kolektivne pogodbe; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomen konstruktivnega socialnega dialoga za gospodarski razvoj Srbije; poziva vlado, naj se zavzame za gradnjo zmogljivosti resnično neodvisnih sindikatov in organizacij delodajalcev ter ustvari okvir in politični prostor za socialni dialog in kolektivne pogodbe;

| 20. | poudarja, kako pomembno je na vseh ravneh promovirati in varovati človekove pravice, temeljne svoboščine ter načelo nediskriminacije v vseh oblikah; pozdravlja sprejetje strategije za nediskriminacijo ter poudarja, da je bistvenega pomena njeno izvajanje; pozdravlja doseženi napredek, vendar je še vedno zaskrbljen zaradi stopnje diskriminacije v državi ter poziva k spoštovanju vseh manjšin, kar zadeva nacionalnost, etničnost, spol in spolno usmerjenost ter zagotavljanje njihovih socialno-ekonomskih in kulturnih pravic; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost posvetiti najbolj odkritim oblikam diskriminacije in diskriminacijskim praksam, na primer proti Romom, ženskam, invalidom in otrokom; poziva k ustreznemu izvajanju strategije za srbske Rome; poziva k boljši zaščiti pravic žensk in politikam enakosti spolov ter poudarja, da je treba v celoti izvajati resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 1325 in v vse ustrezne vladne politike vključiti vidik enakosti spolov; odločno obsoja odločitev oblasti, da podobno kot v preteklih dveh letih prepovejo parado ponosa v Beogradu, načrtovano za september 2013, ter poziva k politični podpori za človekove pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev na najvišji politični ravni; vztraja, da je treba vsem državljanom in manjšinam, tudi lezbijkam, gejem, biseksualcem, transseksualcem in interseksualcem, zagotoviti pravico do javnega zbiranja; poziva srbske oblasti, naj oblikujejo proaktiven pristop za uspešnejše vključevanje lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; poziva vlado, naj si stalno in odločneje prizadeva za vsestranski boj proti nasilnim skupinam, ki so skušale zmotiti mirne demonstracije lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev in napasti udeležence, ter jim prepreči, da bi spodkopale pravno državo in spoštovanje človekovih pravic v Srbiji; poziva srbske oblasti, naj v sklopu dolgoročne strategije za preprečevanje ponovnega vzpona huliganstva in brezpravja obravnavajo tudi travmatične posledice nasilja v 90. letih; |
| --- | --- |

20.

poudarja, kako pomembno je na vseh ravneh promovirati in varovati človekove pravice, temeljne svoboščine ter načelo nediskriminacije v vseh oblikah; pozdravlja sprejetje strategije za nediskriminacijo ter poudarja, da je bistvenega pomena njeno izvajanje; pozdravlja doseženi napredek, vendar je še vedno zaskrbljen zaradi stopnje diskriminacije v državi ter poziva k spoštovanju vseh manjšin, kar zadeva nacionalnost, etničnost, spol in spolno usmerjenost ter zagotavljanje njihovih socialno-ekonomskih in kulturnih pravic; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost posvetiti najbolj odkritim oblikam diskriminacije in diskriminacijskim praksam, na primer proti Romom, ženskam, invalidom in otrokom; poziva k ustreznemu izvajanju strategije za srbske Rome; poziva k boljši zaščiti pravic žensk in politikam enakosti spolov ter poudarja, da je treba v celoti izvajati resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 1325 in v vse ustrezne vladne politike vključiti vidik enakosti spolov; odločno obsoja odločitev oblasti, da podobno kot v preteklih dveh letih prepovejo parado ponosa v Beogradu, načrtovano za september 2013, ter poziva k politični podpori za človekove pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev na najvišji politični ravni; vztraja, da je treba vsem državljanom in manjšinam, tudi lezbijkam, gejem, biseksualcem, transseksualcem in interseksualcem, zagotoviti pravico do javnega zbiranja; poziva srbske oblasti, naj oblikujejo proaktiven pristop za uspešnejše vključevanje lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; poziva vlado, naj si stalno in odločneje prizadeva za vsestranski boj proti nasilnim skupinam, ki so skušale zmotiti mirne demonstracije lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev in napasti udeležence, ter jim prepreči, da bi spodkopale pravno državo in spoštovanje človekovih pravic v Srbiji; poziva srbske oblasti, naj v sklopu dolgoročne strategije za preprečevanje ponovnega vzpona huliganstva in brezpravja obravnavajo tudi travmatične posledice nasilja v 90. letih;

| 21. | poudarja osrednjo vlogo aktivnih in neodvisnih organizacij civilne družbe pri krepitvi in utrjevanju demokratičnih političnih procesov v državi; priznava pomembno delo, ki so ga opravile organizacije civilne družbe in organizacije žensk na področju spodbujanja pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, končanja nasilja nad ženskami, povečevanja udeležbe žensk v politiki, prizadevanj za vzpostavitev miru in vloge civilne družbe kot varuha; poudarja pomen dialoga z organizacijami civilne družbe in osrednjo vlogo akterjev civilne družbe, ki prispevajo h krepitvi regionalnega sodelovanja glede socialnih in političnih vprašanj; pozdravlja izboljšano sodelovanje srbske vlade z nevladnimi organizacijami, vendar poziva k širšemu posvetovanju s temi organizacijami pri oblikovanju politik, tudi pri pripravi politik in zakonodaje ter pri spremljanju dejavnosti oblasti; |
| --- | --- |

21.

poudarja osrednjo vlogo aktivnih in neodvisnih organizacij civilne družbe pri krepitvi in utrjevanju demokratičnih političnih procesov v državi; priznava pomembno delo, ki so ga opravile organizacije civilne družbe in organizacije žensk na področju spodbujanja pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, končanja nasilja nad ženskami, povečevanja udeležbe žensk v politiki, prizadevanj za vzpostavitev miru in vloge civilne družbe kot varuha; poudarja pomen dialoga z organizacijami civilne družbe in osrednjo vlogo akterjev civilne družbe, ki prispevajo h krepitvi regionalnega sodelovanja glede socialnih in političnih vprašanj; pozdravlja izboljšano sodelovanje srbske vlade z nevladnimi organizacijami, vendar poziva k širšemu posvetovanju s temi organizacijami pri oblikovanju politik, tudi pri pripravi politik in zakonodaje ter pri spremljanju dejavnosti oblasti;

| 22. | poziva k večji politični zavezanosti reformi javne uprave in k prizadevanjem za vzpostavitev sistema, ki bo temeljil na dosežkih, zlasti kar zadeva dokončanje zakonodajnega okvira in njegovo popolno uskladitev z mednarodnimi standardi; obžaluje, da zakon o javnih uslužbencih ne velja za lokalne organe; |
| --- | --- |

22.

poziva k večji politični zavezanosti reformi javne uprave in k prizadevanjem za vzpostavitev sistema, ki bo temeljil na dosežkih, zlasti kar zadeva dokončanje zakonodajnega okvira in njegovo popolno uskladitev z mednarodnimi standardi; obžaluje, da zakon o javnih uslužbencih ne velja za lokalne organe;

| 23. | poudarja, da je Srbija ratificirala pomembne temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela o pravicah delavcev in revidirano Evropsko socialno listino; opozarja, da so pravice delavcev in sindikatov kljub ustavnim zagotovilom še vedno omejene, zato Srbijo poziva, naj te pravice dodatno okrepi; je zaskrbljen, ker je socialni dialog še vedno šibak, posvetovanje s socialnimi partnerji pa neredno; poziva k nadaljnjim korakom za okrepitev ekonomskega in socialnega sveta, ki bi zagotovili, da bo imel dejavno vlogo pri krepitvi socialnega dialoga ter dejavnejšo posvetovalno vlogo pri sprejemanju zakonodaje; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je Srbija ratificirala pomembne temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela o pravicah delavcev in revidirano Evropsko socialno listino; opozarja, da so pravice delavcev in sindikatov kljub ustavnim zagotovilom še vedno omejene, zato Srbijo poziva, naj te pravice dodatno okrepi; je zaskrbljen, ker je socialni dialog še vedno šibak, posvetovanje s socialnimi partnerji pa neredno; poziva k nadaljnjim korakom za okrepitev ekonomskega in socialnega sveta, ki bi zagotovili, da bo imel dejavno vlogo pri krepitvi socialnega dialoga ter dejavnejšo posvetovalno vlogo pri sprejemanju zakonodaje;

| 24. | poudarja, da je treba zagotoviti medijsko svobodo, in v tem pogledu pozdravlja dekriminalizacijo razžalitve; poudarja, da je treba ohraniti močno in neodvisno javno radiotelevizijo ter zagotoviti njeno stabilno in trajnostno financiranje, pa tudi popolno preglednost v lastništvu medijev; spodbuja hitro uvedbo medijske strategije in ustreznih osnutkov zakonodaje, vključno z zgodnjim zagotavljanjem splošno razširjenega dostopa do interneta; je globoko zaskrbljen zaradi nenehnih groženj novinarjem in znova poziva oblasti, naj dokončajo preiskave o umorih novinarjev; meni, da so potrebni nadaljnji koraki, da bodo novinarji lahko svoje delo opravljali učinkovito, v varnem okolju in brez samocenzure; posebej opozarja na nevarnost zlorabe javnih sredstev, namenjenih oglaševanju, za politične pritiske na medijske hiše; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba zagotoviti medijsko svobodo, in v tem pogledu pozdravlja dekriminalizacijo razžalitve; poudarja, da je treba ohraniti močno in neodvisno javno radiotelevizijo ter zagotoviti njeno stabilno in trajnostno financiranje, pa tudi popolno preglednost v lastništvu medijev; spodbuja hitro uvedbo medijske strategije in ustreznih osnutkov zakonodaje, vključno z zgodnjim zagotavljanjem splošno razširjenega dostopa do interneta; je globoko zaskrbljen zaradi nenehnih groženj novinarjem in znova poziva oblasti, naj dokončajo preiskave o umorih novinarjev; meni, da so potrebni nadaljnji koraki, da bodo novinarji lahko svoje delo opravljali učinkovito, v varnem okolju in brez samocenzure; posebej opozarja na nevarnost zlorabe javnih sredstev, namenjenih oglaševanju, za politične pritiske na medijske hiše;

| 25. | poziva srbsko vlado, naj krepi sodelovanje z evropskimi institucijami, da bi zagotovila boljši dostop do evropskih sredstev, ki so na voljo organizacijam civilne družbe, ter tako podprla njihovo delo in jih priznala kot bistvene akterje v procesu evropske integracije Srbije; |
| --- | --- |

25.

poziva srbsko vlado, naj krepi sodelovanje z evropskimi institucijami, da bi zagotovila boljši dostop do evropskih sredstev, ki so na voljo organizacijam civilne družbe, ter tako podprla njihovo delo in jih priznala kot bistvene akterje v procesu evropske integracije Srbije;

| 26. | poudarja, da je treba okrepiti prizadevanja v boju proti trgovini z ljudmi, ter spodbuja formalizacijo vlog in odgovornosti uradnikov in ponudnikov storitev pri ugotavljanju žrtev in napotitvi teh žrtev k ustreznim službam; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba okrepiti prizadevanja v boju proti trgovini z ljudmi, ter spodbuja formalizacijo vlog in odgovornosti uradnikov in ponudnikov storitev pri ugotavljanju žrtev in napotitvi teh žrtev k ustreznim službam;

| 27. | ponovno poziva oblasti, naj si še naprej prizadevajo za odpravo zapuščine nekdanjih komunističnih tajnih služb kot korak k demokratizaciji Srbije; poziva Srbijo, naj pospeši proces nasledstva ter izvajanje obveznosti glede delitve premoženja in obveznosti iz sporazuma o delitvi skupnega arhiva nekdanje Jugoslavije; ob tem znova poudarja, da je neoviran vpogled v arhivsko gradivo, zlasti gradivo nekdanje jugoslovanske tajne službe (UDBA), bistvenega pomena; znova poziva oblasti, naj omogočijo dostop do arhivov, ki se nanašajo na nekdanje jugoslovanske republike, in naj jih vrnejo njihovim vladam, če te za to zaprosijo; |
| --- | --- |

27.

ponovno poziva oblasti, naj si še naprej prizadevajo za odpravo zapuščine nekdanjih komunističnih tajnih služb kot korak k demokratizaciji Srbije; poziva Srbijo, naj pospeši proces nasledstva ter izvajanje obveznosti glede delitve premoženja in obveznosti iz sporazuma o delitvi skupnega arhiva nekdanje Jugoslavije; ob tem znova poudarja, da je neoviran vpogled v arhivsko gradivo, zlasti gradivo nekdanje jugoslovanske tajne službe (UDBA), bistvenega pomena; znova poziva oblasti, naj omogočijo dostop do arhivov, ki se nanašajo na nekdanje jugoslovanske republike, in naj jih vrnejo njihovim vladam, če te za to zaprosijo;

| 28. | poziva srbsko vlado, naj v okviru prizadevanj za krepitev družbene kohezije in zagotovitev trajnega miru in pravičnosti spričo procesa evropske integracije Srbije omogoči raziskavo prejšnjih diktatorskih režimov ter politično in sodno rehabilitira nekdanje žrtve in njihove družine, ki so trpeli zaradi teh režimov, in jim dodeli odškodnino; |
| --- | --- |

28.

poziva srbsko vlado, naj v okviru prizadevanj za krepitev družbene kohezije in zagotovitev trajnega miru in pravičnosti spričo procesa evropske integracije Srbije omogoči raziskavo prejšnjih diktatorskih režimov ter politično in sodno rehabilitira nekdanje žrtve in njihove družine, ki so trpeli zaradi teh režimov, in jim dodeli odškodnino;

| 29. | poziva k učinkovitemu izvajanju zakonodaje ter dvostranskih in večstranskih sporazumov o narodnih in etničnih manjšinah (6) na enakopraven, nediskriminatoren in sorazmeren način po vsej državi; poziva oblasti, naj se zavzemajo za ozračje strpnosti in enako obravnavo brez diskriminacije narodnih in etničnih manjšin, med drugim za izobraževanje v maternem jeziku ter uporabo jezikov v lokalni in regionalni javni upravi; poziva tudi k izboljšavam, ki bodo odpravile diskriminacijo v obstoječi zakonodaji in praksi v zvezi z vračanjem premoženja pripadnikom narodnih in etničnih manjšin; poudarja pomen svetov narodnih manjšin in njihovo vlogo pri vključevanju narodnih manjšin, zlasti pri izvajanju individualnih in kolektivnih pravic narodnih manjšin, ter oblasti poziva, naj zagotovijo neprekinjene in primerne finančne vire za njihovo delo; poziva oblasti, naj poskrbijo za nemoten potek volitev v svet narodnih manjšin v letu 2014, v skladu s priporočili neodvisnih organov; izraža zaskrbljenost zaradi morebitne prekinitve predvajanja programov v manjšinskih jezikih zaradi napovedane privatizacije medijev; |
| --- | --- |

29.

poziva k učinkovitemu izvajanju zakonodaje ter dvostranskih in večstranskih sporazumov o narodnih in etničnih manjšinah (6) na enakopraven, nediskriminatoren in sorazmeren način po vsej državi; poziva oblasti, naj se zavzemajo za ozračje strpnosti in enako obravnavo brez diskriminacije narodnih in etničnih manjšin, med drugim za izobraževanje v maternem jeziku ter uporabo jezikov v lokalni in regionalni javni upravi; poziva tudi k izboljšavam, ki bodo odpravile diskriminacijo v obstoječi zakonodaji in praksi v zvezi z vračanjem premoženja pripadnikom narodnih in etničnih manjšin; poudarja pomen svetov narodnih manjšin in njihovo vlogo pri vključevanju narodnih manjšin, zlasti pri izvajanju individualnih in kolektivnih pravic narodnih manjšin, ter oblasti poziva, naj zagotovijo neprekinjene in primerne finančne vire za njihovo delo; poziva oblasti, naj poskrbijo za nemoten potek volitev v svet narodnih manjšin v letu 2014, v skladu s priporočili neodvisnih organov; izraža zaskrbljenost zaradi morebitne prekinitve predvajanja programov v manjšinskih jezikih zaradi napovedane privatizacije medijev;

| 30. | poudarja, da je treba odločneje obravnavati položaj romskih žensk in moških, ki se še vedno soočajo s težkimi življenjskimi razmerami, prisilnimi izselitvami in diskriminacijo na trgu dela; poziva srbske oblasti, naj zagotovijo dostop do stanovanj in zdravstvene oskrbe; poudarja, da je treba protidiskriminacijsko zakonodajo v celoti uskladiti s politikami EU in uporabiti celosten pristop k vključevanju Romov; opozarja tudi na potrebo po učinkovitem spremljanju ukrepov za vključevanje, da bi zmanjšali vrzel med zakonodajo in njenim izvajanjem; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba odločneje obravnavati položaj romskih žensk in moških, ki se še vedno soočajo s težkimi življenjskimi razmerami, prisilnimi izselitvami in diskriminacijo na trgu dela; poziva srbske oblasti, naj zagotovijo dostop do stanovanj in zdravstvene oskrbe; poudarja, da je treba protidiskriminacijsko zakonodajo v celoti uskladiti s politikami EU in uporabiti celosten pristop k vključevanju Romov; opozarja tudi na potrebo po učinkovitem spremljanju ukrepov za vključevanje, da bi zmanjšali vrzel med zakonodajo in njenim izvajanjem;

| 31. | priznava prizadevanja za spremembe kazenskega zakonika, vendar ugotavlja, da v zasebnem sektorju po njihovem sprejetju še vedno vlada pravna negotovost; ponovno izraža zaskrbljenost zaradi določb novega člena 234 o zlorabi položaja, ki še vedno omogoča samovoljne razlage, in poziva k takojšnji opustitvi tekočih nepravičnih pregonov po členu 359 v zasebnem sektorju, da bi se znova vzpostavila pravna država in pravna gotovost za poslovno skupnost v Srbiji; |
| --- | --- |

31.

priznava prizadevanja za spremembe kazenskega zakonika, vendar ugotavlja, da v zasebnem sektorju po njihovem sprejetju še vedno vlada pravna negotovost; ponovno izraža zaskrbljenost zaradi določb novega člena 234 o zlorabi položaja, ki še vedno omogoča samovoljne razlage, in poziva k takojšnji opustitvi tekočih nepravičnih pregonov po členu 359 v zasebnem sektorju, da bi se znova vzpostavila pravna država in pravna gotovost za poslovno skupnost v Srbiji;

| 32. | vztraja, da morajo državne institucije delovati pregledno in odgovorno; izraža pohvalo delu neodvisnih regulatornih organov, kot so varuh človekovih pravic, pooblaščenec za informacije javnega značaja in drugi, ter priznava njihov prispevek k izboljšanju pravnega okvira in odgovornosti državnih institucij; poziva oblasti, naj sistematično ukrepajo v skladu z njihovimi priporočili in ugotovitvami; |
| --- | --- |

32.

vztraja, da morajo državne institucije delovati pregledno in odgovorno; izraža pohvalo delu neodvisnih regulatornih organov, kot so varuh človekovih pravic, pooblaščenec za informacije javnega značaja in drugi, ter priznava njihov prispevek k izboljšanju pravnega okvira in odgovornosti državnih institucij; poziva oblasti, naj sistematično ukrepajo v skladu z njihovimi priporočili in ugotovitvami;

| 33. | poudarja prednosti procesa decentralizacije ter spodbuja krepitev pristojnosti lokalnih organov; obžaluje, da je nacionalni svet za decentralizacijo še vedno nedejaven; je še vedno posebej zaskrbljen zaradi pravne negotovosti glede statusa Vojvodine ter zamude pri sprejemanju zakona o lastnih sredstvih Vojvodine; |
| --- | --- |

33.

poudarja prednosti procesa decentralizacije ter spodbuja krepitev pristojnosti lokalnih organov; obžaluje, da je nacionalni svet za decentralizacijo še vedno nedejaven; je še vedno posebej zaskrbljen zaradi pravne negotovosti glede statusa Vojvodine ter zamude pri sprejemanju zakona o lastnih sredstvih Vojvodine;

| 34. | pozdravlja ukrepe, ki so jih oblasti sprejele za izboljšanje socialno-ekonomskih razmer v Preševski dolini in Sandžaku, vendar poudarja, da so potrebni dodatni ukrepi, saj sta ti regiji še vedno občutno premalo razviti in imata visoko stopnjo brezposelnosti; opozarja, da sta albanska in bošnjaška etnična manjšina še vedno nezadostno zastopani v lokalni upravi; poziva Svet in Komisijo, naj odločno podpreta takšne razvojne strategije; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja ukrepe, ki so jih oblasti sprejele za izboljšanje socialno-ekonomskih razmer v Preševski dolini in Sandžaku, vendar poudarja, da so potrebni dodatni ukrepi, saj sta ti regiji še vedno občutno premalo razviti in imata visoko stopnjo brezposelnosti; opozarja, da sta albanska in bošnjaška etnična manjšina še vedno nezadostno zastopani v lokalni upravi; poziva Svet in Komisijo, naj odločno podpreta takšne razvojne strategije;

| 35. | ponovno izraža podporo pobudi za REKOM in odločno spodbuja države nekdanje Jugoslavije, naj ustanovijo medvladno komisijo, ki bo ugotavljala dejstva o žrtvah in pogrešanih osebah iz vojn v obdobju 1991–2001; |
| --- | --- |

35.

ponovno izraža podporo pobudi za REKOM in odločno spodbuja države nekdanje Jugoslavije, naj ustanovijo medvladno komisijo, ki bo ugotavljala dejstva o žrtvah in pogrešanih osebah iz vojn v obdobju 1991–2001;

| 36. | pozdravlja sodelovanje Srbije z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, na osnovi katerega so bili vsi osumljenci vojnih zločinov predani haaškemu sodišču v sojenje, kar je pomemben korak k evropski integraciji; spodbuja nadaljnje sodelovanje s tem sodiščem in drugimi nekdanjimi jugoslovanskimi republikami, da bi žrtvam in njihovim družinam zagotovili pravico; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja sodelovanje Srbije z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, na osnovi katerega so bili vsi osumljenci vojnih zločinov predani haaškemu sodišču v sojenje, kar je pomemben korak k evropski integraciji; spodbuja nadaljnje sodelovanje s tem sodiščem in drugimi nekdanjimi jugoslovanskimi republikami, da bi žrtvam in njihovim družinam zagotovili pravico;

| 37. | poziva vlado, naj upošteva priporočila iz končnega poročila OVSE/ODIHR o parlamentarnih, lokalnih in predčasnih predsedniških volitvah iz maja 2012, zlasti kar zadeva reševanje volilnih sporov, preglednost registracije volivcev in financiranje političnih strank, ter utrdijo in uskladijo pravni okvir za volitve v Srbiji, saj je treba v skladu z mednarodnimi standardi spremembe volilne zakonodaje opraviti precej pred volitvami; |
| --- | --- |

37.

poziva vlado, naj upošteva priporočila iz končnega poročila OVSE/ODIHR o parlamentarnih, lokalnih in predčasnih predsedniških volitvah iz maja 2012, zlasti kar zadeva reševanje volilnih sporov, preglednost registracije volivcev in financiranje političnih strank, ter utrdijo in uskladijo pravni okvir za volitve v Srbiji, saj je treba v skladu z mednarodnimi standardi spremembe volilne zakonodaje opraviti precej pred volitvami;

| 38. | ponovno izraža trdno podporo liberalizaciji vizumske ureditve za države zahodnega Balkana kot pomembnemu stebru procesa evropskega združevanja v celotni regiji, je pa zelo zaskrbljen zaradi naraščajočega števila lažnih iskalcev azila; v zvezi s tem poziva države članice, naj ne zlorabljajo mehanizma za začasno odpravo vizumov, sprejetega septembra 2013, ampak naj to vprašanje rešujejo s prilagoditvijo ustreznih zakonodajnih okvirov in Srbijo vključijo med „varne matične države“, kot glavni ukrep, ki bo zmanjšal število lažnih iskalcev azila; hkrati poziva k ukrepom na nacionalni ravni, zlasti socialno-ekonomskim ukrepom za bolj ranljive skupine, pa tudi k aktivnim ukrepom za razbitje mrež organiziranega kriminala, vpletenih v trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

38.

ponovno izraža trdno podporo liberalizaciji vizumske ureditve za države zahodnega Balkana kot pomembnemu stebru procesa evropskega združevanja v celotni regiji, je pa zelo zaskrbljen zaradi naraščajočega števila lažnih iskalcev azila; v zvezi s tem poziva države članice, naj ne zlorabljajo mehanizma za začasno odpravo vizumov, sprejetega septembra 2013, ampak naj to vprašanje rešujejo s prilagoditvijo ustreznih zakonodajnih okvirov in Srbijo vključijo med „varne matične države“, kot glavni ukrep, ki bo zmanjšal število lažnih iskalcev azila; hkrati poziva k ukrepom na nacionalni ravni, zlasti socialno-ekonomskim ukrepom za bolj ranljive skupine, pa tudi k aktivnim ukrepom za razbitje mrež organiziranega kriminala, vpletenih v trgovino z ljudmi;

| 39. | spodbuja srbske oblasti, naj okrepijo pobiranje davkov in vodijo odgovorno fiskalno politiko; poudarja, da bi morale obsežne strukturne reforme podpirati fiskalno konsolidacijo, in zato spodbuja vlado, naj se loti zapoznelih strukturnih gospodarskih reform, kot je zakon o prostorskem načrtovanju in gradnji, ter tako izboljša naložbeno in poslovno okolje, še naprej podpira uveljavljanje malih in srednjih podjetij, nadaljuje boj proti visoki stopnji brezposelnosti in revščine, zlasti v regijah, ki jih pretežno naseljujejo narodne manjšine, ter naj izvede pokojninsko reformo, da bi vzpostavila vzdržen pokojninski sistem; vztraja, da je nujno treba odpraviti upravne ovire za sklepanje poslov, ter opozarja na pomen hitrega prestrukturiranja javnih podjetij, da bi zmanjšali izgube in prisotnost države v gospodarstvu; zato poziva srbske oblasti, naj spodbujajo v celoti delujoče tržno gospodarstvo, vzpostavijo trdno davčno osnovo in pripravijo strategijo za revščino kot osrednje elemente za zagotovitev, da bo pristop Srbije k EU uspešen; poziva srbske oblasti, naj se posvetujejo s civilno družbo in poslovno skupnostjo ter ju vključijo v delovne skupine za pripravo nove zakonodaje; poziva srbske oblasti, naj z zakonodajno in pravno reformo povrnejo poslovno zaupanje; ugotavlja, da bo uspešna uvedba in izvajanje strukturnih gospodarskih reform pripomogla k omilitvi visoke stopnje izseljevanja; |
| --- | --- |

39.

spodbuja srbske oblasti, naj okrepijo pobiranje davkov in vodijo odgovorno fiskalno politiko; poudarja, da bi morale obsežne strukturne reforme podpirati fiskalno konsolidacijo, in zato spodbuja vlado, naj se loti zapoznelih strukturnih gospodarskih reform, kot je zakon o prostorskem načrtovanju in gradnji, ter tako izboljša naložbeno in poslovno okolje, še naprej podpira uveljavljanje malih in srednjih podjetij, nadaljuje boj proti visoki stopnji brezposelnosti in revščine, zlasti v regijah, ki jih pretežno naseljujejo narodne manjšine, ter naj izvede pokojninsko reformo, da bi vzpostavila vzdržen pokojninski sistem; vztraja, da je nujno treba odpraviti upravne ovire za sklepanje poslov, ter opozarja na pomen hitrega prestrukturiranja javnih podjetij, da bi zmanjšali izgube in prisotnost države v gospodarstvu; zato poziva srbske oblasti, naj spodbujajo v celoti delujoče tržno gospodarstvo, vzpostavijo trdno davčno osnovo in pripravijo strategijo za revščino kot osrednje elemente za zagotovitev, da bo pristop Srbije k EU uspešen; poziva srbske oblasti, naj se posvetujejo s civilno družbo in poslovno skupnostjo ter ju vključijo v delovne skupine za pripravo nove zakonodaje; poziva srbske oblasti, naj z zakonodajno in pravno reformo povrnejo poslovno zaupanje; ugotavlja, da bo uspešna uvedba in izvajanje strukturnih gospodarskih reform pripomogla k omilitvi visoke stopnje izseljevanja;

| 40. | pozdravlja dosedanje delo agencije za vračanje premoženja; spodbuja povračilo v naravi, kadar je to mogoče; pozdravlja odločitev ministrstva za gospodarstvo, da bo pripravilo popoln seznam javne in državne lastnine in s tem končalo prakso, da to lastnino nezakonito pridobijo zasebni interesi; poudarja, da temeljit seznam javne in državne lastnine ostaja bistven za uspeh v boju proti sistemski korupciji, saj obstaja velika vrzel med dejansko in uradno zabeleženo državno in javno lastnino; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja dosedanje delo agencije za vračanje premoženja; spodbuja povračilo v naravi, kadar je to mogoče; pozdravlja odločitev ministrstva za gospodarstvo, da bo pripravilo popoln seznam javne in državne lastnine in s tem končalo prakso, da to lastnino nezakonito pridobijo zasebni interesi; poudarja, da temeljit seznam javne in državne lastnine ostaja bistven za uspeh v boju proti sistemski korupciji, saj obstaja velika vrzel med dejansko in uradno zabeleženo državno in javno lastnino;

| 41. | poziva oblasti, naj si po najboljših močeh prizadevajo kar se da zmanjšati negativne učinke ekonomskih politik, kot so revščina, brezposelnost in socialna izključenost, poleg tega pa naj obravnavajo njihove osnovne vzroke in se borijo proti njim ter spodbujajo razvoj; |
| --- | --- |

41.

poziva oblasti, naj si po najboljših močeh prizadevajo kar se da zmanjšati negativne učinke ekonomskih politik, kot so revščina, brezposelnost in socialna izključenost, poleg tega pa naj obravnavajo njihove osnovne vzroke in se borijo proti njim ter spodbujajo razvoj;

| 42. | obžaluje pomanjkanje napredka in stalne zamude pri praktičnem izvajanju okvira obnovljivih virov energije; ugotavlja, da Srbija zaostaja za drugimi državami prosilkami pri uporabi obnovljivih virov energije, in izraža zaskrbljenost, da srbski cilji glede obnovljivih virov energije za leto 2020 ne bodo doseženi; poudarja potrebo po preglednosti v procesih vladnega posvetovanja in obžaluje, da srbske oblasti ne upoštevajo stališč mednarodnih finančnih institucij pri sprejemanju sporazumov o nakupu električne energije; |
| --- | --- |

42.

obžaluje pomanjkanje napredka in stalne zamude pri praktičnem izvajanju okvira obnovljivih virov energije; ugotavlja, da Srbija zaostaja za drugimi državami prosilkami pri uporabi obnovljivih virov energije, in izraža zaskrbljenost, da srbski cilji glede obnovljivih virov energije za leto 2020 ne bodo doseženi; poudarja potrebo po preglednosti v procesih vladnega posvetovanja in obžaluje, da srbske oblasti ne upoštevajo stališč mednarodnih finančnih institucij pri sprejemanju sporazumov o nakupu električne energije;

| 43. | obžaluje, da je bilo na področjih okolja in podnebnih sprememb doseženega premalo napredka, in poziva srbske oblasti, naj čimprej sprejmejo celovito podnebno strategijo v skladu s cilji EU; |
| --- | --- |

43.

obžaluje, da je bilo na področjih okolja in podnebnih sprememb doseženega premalo napredka, in poziva srbske oblasti, naj čimprej sprejmejo celovito podnebno strategijo v skladu s cilji EU;

| 44. | poudarja, da bodo morale Srbija in druge države v regiji v naslednjih letih uveljaviti okoljske standarde EU in sprejeti cilje za zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov, saj so že sprejele cilje za obnovljive vire energije za leto 2020; ugotavlja, da Srbija v energetski strategiji energetske skupnosti, ki je bila sprejeta leta 2012, navaja načrte za povečanje proizvodnje električne energije iz premoga v velikih kurilnih napravah, ter poudarja, da je to v nasprotju z načrtovanim zmanjšanjem izpustov toplogrednih plinov; v zvezi s tem poziva srbske oblasti, naj sprejmejo energetsko politiko, ki bo skladna s cilji EU, in zlasti izkoristijo nedavno odločitev Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) o financiranju 75 milijonov EUR vrednega projekta, namenjenega zagotavljanju kreditnih linij lokalnim bankam v državah zahodnega Balkana za nadaljnje posojanje zasebnim in občinskim posojilojemalcem za namene vlaganja v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da bodo morale Srbija in druge države v regiji v naslednjih letih uveljaviti okoljske standarde EU in sprejeti cilje za zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov, saj so že sprejele cilje za obnovljive vire energije za leto 2020; ugotavlja, da Srbija v energetski strategiji energetske skupnosti, ki je bila sprejeta leta 2012, navaja načrte za povečanje proizvodnje električne energije iz premoga v velikih kurilnih napravah, ter poudarja, da je to v nasprotju z načrtovanim zmanjšanjem izpustov toplogrednih plinov; v zvezi s tem poziva srbske oblasti, naj sprejmejo energetsko politiko, ki bo skladna s cilji EU, in zlasti izkoristijo nedavno odločitev Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) o financiranju 75 milijonov EUR vrednega projekta, namenjenega zagotavljanju kreditnih linij lokalnim bankam v državah zahodnega Balkana za nadaljnje posojanje zasebnim in občinskim posojilojemalcem za namene vlaganja v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije;

| 45. | poziva srbske oblasti, naj izboljšajo politike za varstvo potrošnikov, zlasti glede splošnih načel za varnost hrane in ustanovitve nacionalnega referenčnega laboratorija; obžaluje, da zakon o gensko spremenjenih organizmih še ni bil usklajen z zakonodajo EU; |
| --- | --- |

45.

poziva srbske oblasti, naj izboljšajo politike za varstvo potrošnikov, zlasti glede splošnih načel za varnost hrane in ustanovitve nacionalnega referenčnega laboratorija; obžaluje, da zakon o gensko spremenjenih organizmih še ni bil usklajen z zakonodajo EU;

| 46. | podpira kampanjo mesta Beograd za „Beograd za evropsko prestolnico kulture 2020“ in spodbuja sorodne projekte, s katerimi bi Beograd in Srbijo kulturno približali EU, zlasti kar zadeva medetnično sobivanje, večkulturno razumevanje in medverski dialog; |
| --- | --- |

46.

podpira kampanjo mesta Beograd za „Beograd za evropsko prestolnico kulture 2020“ in spodbuja sorodne projekte, s katerimi bi Beograd in Srbijo kulturno približali EU, zlasti kar zadeva medetnično sobivanje, večkulturno razumevanje in medverski dialog;

| 47. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Srbije. |
| --- | --- |

47.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Srbije.

---

(1)  UL L 80, 19.3.2008, str. 46.

(2)  A/RES/64/298.

(3)  UL L 334, 19.12.2007, str. 46.

(4)  UL L 336, 18.12.2009, str. 1.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0434.

(6)  Srbija priznava naslednje narodne in etnične manjšine: Albance, Bošnjake, Bolgare, Bunjevce, Hrvate, Čehe, Nemce, Gorane, Madžare, Makedonce, Rome, Romune, Rusine, Slovake, Ukrajince, Vlahe in druge.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/127 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/127

---

P7_TA(2014)0040

Proces vključevanja Kosova v Evropsko unijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o procesu vključevanja Kosova v Evropsko unijo (2013/2881(RSP))

(2016/C 482/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav zahodnega Balkana k Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav zahodnega Balkana k Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju prvega sporazuma o načelih, ki urejajo normalizacijo odnosov, med predsednikoma vlad Ivico Dačićem in Hashimom Thaçijem z dne 19. aprila 2013 ter akcijskega načrta za izvajanje z dne 22. maja 2013, ki je bil rezultat desetih krogov pogovorov na visoki ravni med Beogradom in Prištino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega sporazuma o načelih, ki urejajo normalizacijo odnosov, med predsednikoma vlad Ivico Dačićem in Hashimom Thaçijem z dne 19. aprila 2013 ter akcijskega načrta za izvajanje z dne 22. maja 2013, ki je bil rezultat desetih krogov pogovorov na visoki ravni med Beogradom in Prištino,

| — | ob upoštevanju skupnega poročila podpredsednice/visoke predstavnice in Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku Kosova pri reševanju vprašanj iz sklepov Sveta decembra 2012 z dne 22. aprila 2013 glede možne odločitve o začetku pogajanj o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila podpredsednice/visoke predstavnice in Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku Kosova pri reševanju vprašanj iz sklepov Sveta decembra 2012 z dne 22. aprila 2013 glede možne odločitve o začetku pogajanj o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. junija 2013 v zvezi s sprejetjem sklepa o pooblastilu za začetek pogajanj o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med EU in Kosovom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. junija 2013 v zvezi s sprejetjem sklepa o pooblastilu za začetek pogajanj o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med EU in Kosovom,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 o študiji izvedljivosti sklenitve stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Kosovom (COM(2012)0602), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 o študiji izvedljivosti sklenitve stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Kosovom (COM(2012)0602),

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 22. oktobra 2012 o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj o okvirnem sporazumu s Kosovom o sodelovanju države v programih Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 22. oktobra 2012 o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj o okvirnem sporazumu s Kosovom o sodelovanju države v programih Unije,

| — | ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja Združenih narodov o sedanjih dejavnostih začasne uprave misije Združenih narodov na Kosovu in s tem povezanim razvojem dogodkov, vključno s poročilom z dne 29. avgusta 2013, ki se nanaša na obdobje od 23. aprila do 15. julija 2013, in zadnjega poročila z dne 28. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja Združenih narodov o sedanjih dejavnostih začasne uprave misije Združenih narodov na Kosovu in s tem povezanim razvojem dogodkov, vključno s poročilom z dne 29. avgusta 2013, ki se nanaša na obdobje od 23. aprila do 15. julija 2013, in zadnjega poročila z dne 28. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/124/SZVP z dne 4. februarja 2008 o misiji Evropske unije za utrditev pravne države na Kosovu, EULEX Kosovo, kakor je bil spremenjen s Skupnim ukrepom Sveta 2009/445/SZVP z dne 9. junija 2009, Sklepom Sveta 2010/322/SZVP z dne 8. junija 2010 in Sklepom Sveta 2012/291/SZVP z dne 5. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/124/SZVP z dne 4. februarja 2008 o misiji Evropske unije za utrditev pravne države na Kosovu, EULEX Kosovo, kakor je bil spremenjen s Skupnim ukrepom Sveta 2009/445/SZVP z dne 9. junija 2009, Sklepom Sveta 2010/322/SZVP z dne 8. junija 2010 in Sklepom Sveta 2012/291/SZVP z dne 5. junija 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov zasedanj Sveta za splošne zadeve z dne 7. decembra 2009, 14. decembra 2010 in 5. decembra 2011, v katerih je bilo poudarjeno in ponovno potrjeno, da bi moralo po izpolnitvi vseh pogojev tudi Kosovo imeti korist od možne liberalizacije vizumske ureditve in to brez poseganja v stališče držav članic do njegovega statusa; ob upoštevanju začetka dialoga o vizumih januarja 2012, predstavitve časovnega načrta za vizumsko liberalizacijo junija 2012 in prvega poročila Komisije z dne 8. februarja 2013 o napredku Kosova pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumske ureditve (COM(2013)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov zasedanj Sveta za splošne zadeve z dne 7. decembra 2009, 14. decembra 2010 in 5. decembra 2011, v katerih je bilo poudarjeno in ponovno potrjeno, da bi moralo po izpolnitvi vseh pogojev tudi Kosovo imeti korist od možne liberalizacije vizumske ureditve in to brez poseganja v stališče držav članic do njegovega statusa; ob upoštevanju začetka dialoga o vizumih januarja 2012, predstavitve časovnega načrta za vizumsko liberalizacijo junija 2012 in prvega poročila Komisije z dne 8. februarja 2013 o napredku Kosova pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumske ureditve (COM(2013)0066),

| — | ob upoštevanju strukturiranega dialoga o pravni državi, ki se je začel 30. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strukturiranega dialoga o pravni državi, ki se je začel 30. maja 2012,

| — | ob upoštevanju kosovskega narodnega sveta za evropsko integracijo, ustanovljenega marca 2012 v okviru urada predsednika, ki deluje kot usklajevalni organ na visoki ravni za dosego soglasja o evropskem načrtu z vključujočim in medstrankarskim pristopom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kosovskega narodnega sveta za evropsko integracijo, ustanovljenega marca 2012 v okviru urada predsednika, ki deluje kot usklajevalni organ na visoki ravni za dosego soglasja o evropskem načrtu z vključujočim in medstrankarskim pristopom,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 9. septembra 2010 (1), ki je potrdila vsebino mnenja Meddržavnega sodišča in pozdravila pripravljenost EU, da pospeši dialog med Beogradom in Prištino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 9. septembra 2010 (1), ki je potrdila vsebino mnenja Meddržavnega sodišča in pozdravila pripravljenost EU, da pospeši dialog med Beogradom in Prištino,

| — | ob upoštevanju skupnih izjav z medparlamentarnih srečanj predstavnikov Evropskega parlamenta in Kosova z dne 28. in 29. maja 2008, 6. in 7. aprila 2009, 22. in 23. junija 2010, 20. maja 2011, 14. in 15. marca 2012 ter 30. in 31. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav z medparlamentarnih srečanj predstavnikov Evropskega parlamenta in Kosova z dne 28. in 29. maja 2008, 6. in 7. aprila 2009, 22. in 23. junija 2010, 20. maja 2011, 14. in 15. marca 2012 ter 30. in 31. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. oktobra 2013 o širitveni strategiji in glavnih izzivih za obdobje 2013–2014 (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. oktobra 2013 o širitveni strategiji in glavnih izzivih za obdobje 2013–2014 (COM(2013)0700),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2013 o proračunskem upravljanju predpristopnih sredstev Evropske unije na področju pravosodnih sistemov in boja proti korupciji v državah kandidatkah in potencialnih državah kandidatkah (2) in pripomb v zvezi s Kosovom v njej, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2013 o proračunskem upravljanju predpristopnih sredstev Evropske unije na področju pravosodnih sistemov in boja proti korupciji v državah kandidatkah in potencialnih državah kandidatkah (2) in pripomb v zvezi s Kosovom v njej,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je sporazum, ki sta ga aprila 2013 dosegla predsednika vlad Thaçi in Dačić, pomemben korak, ki povečuje odgovornost obeh strani, da sporazum izvajata dobri veri, nadaljujeta normalizacijo odnosov in pripravita reforme, ki so potrebne na poti k vključevanju v Evropsko unijo; |
| --- | --- |

A.

ker je sporazum, ki sta ga aprila 2013 dosegla predsednika vlad Thaçi in Dačić, pomemben korak, ki povečuje odgovornost obeh strani, da sporazum izvajata dobri veri, nadaljujeta normalizacijo odnosov in pripravita reforme, ki so potrebne na poti k vključevanju v Evropsko unijo;

| B. | ker 104 od 193 držav članic Združenih narodov, vključno s 23 od 28 držav članic EU, priznava neodvisnost Kosova; |
| --- | --- |

B.

ker 104 od 193 držav članic Združenih narodov, vključno s 23 od 28 držav članic EU, priznava neodvisnost Kosova;

| C. | ker vse države članice EU podpirajo evropsko perspektivo Kosova, v skladu z zavezami EU do zahodnega Balkana in brez poseganja v stališča držav članic do statusa Kosova; |
| --- | --- |

C.

ker vse države članice EU podpirajo evropsko perspektivo Kosova, v skladu z zavezami EU do zahodnega Balkana in brez poseganja v stališča držav članic do statusa Kosova;

| D. | ker so organi in prebivalci Republike Kosovo dosegli pomembne politične, upravne in gospodarske reforme; ker je treba še veliko storiti za okrepitev pravne države, ki je temelj dolgoročnega razvoja, demokracije in socialnega tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

D.

ker so organi in prebivalci Republike Kosovo dosegli pomembne politične, upravne in gospodarske reforme; ker je treba še veliko storiti za okrepitev pravne države, ki je temelj dolgoročnega razvoja, demokracije in socialnega tržnega gospodarstva;

| E. | ker je Kosovo okrepilo svojo zmogljivost obravnavanja prednostnih nalog procesa vključevanja v Evropsko unijo z nadaljnjimi ukrepi na podlagi kratkoročnih prednostnih nalog, prepoznanih v študiji izvedljivosti, in s pripravo na pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu; |
| --- | --- |

E.

ker je Kosovo okrepilo svojo zmogljivost obravnavanja prednostnih nalog procesa vključevanja v Evropsko unijo z nadaljnjimi ukrepi na podlagi kratkoročnih prednostnih nalog, prepoznanih v študiji izvedljivosti, in s pripravo na pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu;

| F. | ker je Kosovo v okviru dialoga o liberalizaciji vizumske ureditve spremenilo in sprejelo pomembno zakonodajo, vključno z zakoni o azilu, financiranju strank in trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

F.

ker je Kosovo v okviru dialoga o liberalizaciji vizumske ureditve spremenilo in sprejelo pomembno zakonodajo, vključno z zakoni o azilu, financiranju strank in trgovini z ljudmi;

| G. | ker so potrebna nadaljnja prizadevanja za spopadanje z izzivi evropskega programa reform v skladu s stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom, zlasti na prednostnih področjih, kot so pravna država, sodstvo, javna uprava, volilna reforma ter človekove in temeljne pravice; |
| --- | --- |

G.

ker so potrebna nadaljnja prizadevanja za spopadanje z izzivi evropskega programa reform v skladu s stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom, zlasti na prednostnih področjih, kot so pravna država, sodstvo, javna uprava, volilna reforma ter človekove in temeljne pravice;

| 1. | pozdravlja prvi sporazum o načelih normalizacije, ki sta ga 19. aprila 2013 sklenila predsednika vlad, in sporazum o načrtu izvajanja ter poudarja pomembnost tega, da se ta načrt v celoti izvaja v dobri veri in pravočasno; pozdravlja tudi dodelitev dodatnih sredstev EU v okviru instrumenta za predpristopno pomoč za podporo izvajanju sporazuma; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prvi sporazum o načelih normalizacije, ki sta ga 19. aprila 2013 sklenila predsednika vlad, in sporazum o načrtu izvajanja ter poudarja pomembnost tega, da se ta načrt v celoti izvaja v dobri veri in pravočasno; pozdravlja tudi dodelitev dodatnih sredstev EU v okviru instrumenta za predpristopno pomoč za podporo izvajanju sporazuma;

| 2. | čestita podpredsednici/visoki predstavnici za njen prispevek pri spodbujanju dialoga med Beogradom in Prištino; |
| --- | --- |

2.

čestita podpredsednici/visoki predstavnici za njen prispevek pri spodbujanju dialoga med Beogradom in Prištino;

| 3. | pozdravlja začetek pogajanj med EU in Kosovom dne 28. oktobra 2013 o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu; kljub temu obžaluje, da se zaradi notranje razdeljenosti v Svetu pogajalski mandat razlikuje od tistih za prejšnje stabilizacijsko-pridružitvene sporazume; poudarja, da bo stabilizacijsko-pridružitveni sporazum ustvaril močno spodbudo reformam in nove priložnosti, ki bodo okrepile odnose Kosova s sosednimi državami in zagotovile dodatno stabilizacijo regije; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja začetek pogajanj med EU in Kosovom dne 28. oktobra 2013 o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu; kljub temu obžaluje, da se zaradi notranje razdeljenosti v Svetu pogajalski mandat razlikuje od tistih za prejšnje stabilizacijsko-pridružitvene sporazume; poudarja, da bo stabilizacijsko-pridružitveni sporazum ustvaril močno spodbudo reformam in nove priložnosti, ki bodo okrepile odnose Kosova s sosednimi državami in zagotovile dodatno stabilizacijo regije;

| 4. | poudarja, da so bile lokalne volitve, ki so potekale 3. novembra 2013, ključnega pomena za proces normalizacije odnosov med Beogradom in Prištino; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da so bile lokalne volitve, ki so potekale 3. novembra 2013, ključnega pomena za proces normalizacije odnosov med Beogradom in Prištino;

| 5. | pozdravlja prve vsedržavne lokalne volitve na Kosovu, ki so potekale po kosovski zakonodaji 3. novembra, 17. novembra in 1. decembra 2013, kot velik korak naprej za demokracijo na Kosovu in za zaupanje državljanov v demokratične procese, na katerih temelji proces normalizacije; pozdravlja na splošno pravilno izvedbo lokalnih volitev, kakor je v predhodnih izjavah ocenila misija EU za opazovanje volitev; pozdravlja dejstvo, da je bila izvoljena prva kosovska županja; še vedno poudarja, da je treba kandidatke spodbujati, naj sodelujejo na prihodnjih volitvah; pozdravlja ukrepe, ki so jih kosovske oblasti sprejele za krepitev zaupanja v državne institucije, na primer močan pomožni mehanizem, s katerim lahko državljani podajo pritožbo o ustrahovanju in nepravilnostih na dan volitev; pozdravlja opazno udeležbo volivcev v pretežno srbskih občinah južno od reke Ibar kot pomemben korak v smeri oblikovanja združenja srbskih občin; v zvezi s tem poudarja, da neuspeh nastopa novega župana v Severni Mitrovici in poznejši poziv k novim volitvam v tej občini ne smeta ovirati nadaljevanje procesa doslednega izvajanja sporazuma z dne 19. aprila 2013; ostro obsoja umor Dimitrija Janićijevića, občinskega svetnika Severne Mitrovice, in poziva pristojne oblasti, naj nemudoma začnejo preiskavo in storilce privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja prve vsedržavne lokalne volitve na Kosovu, ki so potekale po kosovski zakonodaji 3. novembra, 17. novembra in 1. decembra 2013, kot velik korak naprej za demokracijo na Kosovu in za zaupanje državljanov v demokratične procese, na katerih temelji proces normalizacije; pozdravlja na splošno pravilno izvedbo lokalnih volitev, kakor je v predhodnih izjavah ocenila misija EU za opazovanje volitev; pozdravlja dejstvo, da je bila izvoljena prva kosovska županja; še vedno poudarja, da je treba kandidatke spodbujati, naj sodelujejo na prihodnjih volitvah; pozdravlja ukrepe, ki so jih kosovske oblasti sprejele za krepitev zaupanja v državne institucije, na primer močan pomožni mehanizem, s katerim lahko državljani podajo pritožbo o ustrahovanju in nepravilnostih na dan volitev; pozdravlja opazno udeležbo volivcev v pretežno srbskih občinah južno od reke Ibar kot pomemben korak v smeri oblikovanja združenja srbskih občin; v zvezi s tem poudarja, da neuspeh nastopa novega župana v Severni Mitrovici in poznejši poziv k novim volitvam v tej občini ne smeta ovirati nadaljevanje procesa doslednega izvajanja sporazuma z dne 19. aprila 2013; ostro obsoja umor Dimitrija Janićijevića, občinskega svetnika Severne Mitrovice, in poziva pristojne oblasti, naj nemudoma začnejo preiskavo in storilce privedejo pred sodišče;

| 6. | ostro obsoja nasilje in vztrajno ustrahovanje v občinah Severna Mitrovica in Zvečan; poudarja, da taki incidenti ogrožajo stabilnost in varnost širše regije, ter poziva ustrezne organe, naj storijo vse, da podprejo prizadevanja za privedbo povzročiteljev nasilja pred sodišče; ugotavlja, da so potrebna nadaljnja pazljiva prizadevanja, da bi razbili mrežo organiziranega kriminala in pretrgali njene vezi z lokalnimi političnimi elitami ter na severu Kosova ponovno vzpostavili vladavino prava; pozdravlja stališče srbskih političnih voditeljev, ki so dejavno spodbujali etnične Srbe na Kosovu, naj se udeležijo volitev; vendar obžaluje, da beograjski voditelji niso obiskali severa Kosova pred 3. novembrom 2013; |
| --- | --- |

6.

ostro obsoja nasilje in vztrajno ustrahovanje v občinah Severna Mitrovica in Zvečan; poudarja, da taki incidenti ogrožajo stabilnost in varnost širše regije, ter poziva ustrezne organe, naj storijo vse, da podprejo prizadevanja za privedbo povzročiteljev nasilja pred sodišče; ugotavlja, da so potrebna nadaljnja pazljiva prizadevanja, da bi razbili mrežo organiziranega kriminala in pretrgali njene vezi z lokalnimi političnimi elitami ter na severu Kosova ponovno vzpostavili vladavino prava; pozdravlja stališče srbskih političnih voditeljev, ki so dejavno spodbujali etnične Srbe na Kosovu, naj se udeležijo volitev; vendar obžaluje, da beograjski voditelji niso obiskali severa Kosova pred 3. novembrom 2013;

| 7. | poziva kosovske oblasti, naj po posvetovanju z Beneško komisijo čim prej sprejmejo nov volilni zakon, da bi povečali preglednost volilnih postopkov, poenostavili volitve, povrnili zaupanje kosovskih državljanov v demokratični proces ter zagotovili udeležbo civilne družbe v procesu volilne reforme; |
| --- | --- |

7.

poziva kosovske oblasti, naj po posvetovanju z Beneško komisijo čim prej sprejmejo nov volilni zakon, da bi povečali preglednost volilnih postopkov, poenostavili volitve, povrnili zaupanje kosovskih državljanov v demokratični proces ter zagotovili udeležbo civilne družbe v procesu volilne reforme;

| 8. | hkrati ugotavlja, da bodo potrebna nadaljnja trajna prizadevanja za zbliževanje med albansko in srbsko etnično skupnostjo; |
| --- | --- |

8.

hkrati ugotavlja, da bodo potrebna nadaljnja trajna prizadevanja za zbliževanje med albansko in srbsko etnično skupnostjo;

| 9. | pozdravlja sporazum o telekomunikacijah in energiji ter poudarja, da je pomembno, da se Kosovu čim prej dodeli lastna mednarodna klicna številka, kar bo pripomoglo k oblikovanju njegove identitete in mednarodne prepoznavnosti; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja sporazum o telekomunikacijah in energiji ter poudarja, da je pomembno, da se Kosovu čim prej dodeli lastna mednarodna klicna številka, kar bo pripomoglo k oblikovanju njegove identitete in mednarodne prepoznavnosti;

| 10. | poudarja, da mora biti obveščanje o izidu dialoga med Beogradom in Prištino v celoti pregledno ter da je v postopku uresničevanja potrebna udeležba zadevnih parlamentov in civilne družbe; pozdravlja dejstvo, da sta obe strani imenovali uradnika za zveze in poziva k stalni podpori obema; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da mora biti obveščanje o izidu dialoga med Beogradom in Prištino v celoti pregledno ter da je v postopku uresničevanja potrebna udeležba zadevnih parlamentov in civilne družbe; pozdravlja dejstvo, da sta obe strani imenovali uradnika za zveze in poziva k stalni podpori obema;

| 11. | poudarja pomen liberalizacije vizumskega režima za kosovske državljane in spodbuja kosovske oblasti, naj povečajo prizadevanja za izpolnitev prednostnih nalog iz akcijskega načrta za vizume; poziva Komisijo in države članice, naj bodo bolj dovzetne za prizadevanja kosovske vlade in v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pospeši tehnično delo v procesu liberalizacije vizumske ureditve; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen liberalizacije vizumskega režima za kosovske državljane in spodbuja kosovske oblasti, naj povečajo prizadevanja za izpolnitev prednostnih nalog iz akcijskega načrta za vizume; poziva Komisijo in države članice, naj bodo bolj dovzetne za prizadevanja kosovske vlade in v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pospeši tehnično delo v procesu liberalizacije vizumske ureditve;

| 12. | poziva Svet, naj čim prej sprejme sklepe, ki so potrebni, da bo Kosovo lahko sodelovalo v programih EU; |
| --- | --- |

12.

poziva Svet, naj čim prej sprejme sklepe, ki so potrebni, da bo Kosovo lahko sodelovalo v programih EU;

| 13. | spodbuja preostalih pet držav članic, naj priznajo Kosovo; poziva vse države članice EU, naj po svoji moči pospešijo gospodarske, medsebojne, socialne in politične odnose med svojimi državljani in državljani Kosova; opozarja na dejstvo, da si je treba dejavno prizadevati za to, da se instrument predpristopne pomoči lahko v celoti izvaja, in za izboljšanje sodelovanja med misijo EULEX, Europolom in Interpolom, vključno s praktičnimi koraki za vključitev Kosova v delo teh dveh agencij, vse dokler Kosovo ne bo popolnoma priznano, ter poziva Komisijo, naj si prizadeva za sporazume, ki bodo omogočali sodelovanje Kosova z agencijami EU; |
| --- | --- |

13.

spodbuja preostalih pet držav članic, naj priznajo Kosovo; poziva vse države članice EU, naj po svoji moči pospešijo gospodarske, medsebojne, socialne in politične odnose med svojimi državljani in državljani Kosova; opozarja na dejstvo, da si je treba dejavno prizadevati za to, da se instrument predpristopne pomoči lahko v celoti izvaja, in za izboljšanje sodelovanja med misijo EULEX, Europolom in Interpolom, vključno s praktičnimi koraki za vključitev Kosova v delo teh dveh agencij, vse dokler Kosovo ne bo popolnoma priznano, ter poziva Komisijo, naj si prizadeva za sporazume, ki bodo omogočali sodelovanje Kosova z agencijami EU;

| 14. | pozdravlja ustanovitev regionalnega poveljstva kosovske policije na severu kot dela procesa vzpostavitve enotne kosovske policije; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja ustanovitev regionalnega poveljstva kosovske policije na severu kot dela procesa vzpostavitve enotne kosovske policije;

| 15. | poudarja pomembnost dela misije EULEX za utrditev načela pravne države v kosovskih institucijah, vendar opozarja na razširjeno nezadovoljstvo z delovanjem misije EULEX tako med kosovskimi Srbi kot tudi med Albanci; zato poziva misijo EULEX, naj poveča učinkovitost, preglednost in odgovornost svojega dela, Evropski in kosovski parlament redno obvešča o svojih dejavnostih in odločitvah ter zlasti predloži konkretnejše in kakovostnejše rezultate tako kosovskim in srbskim oblastem kot tudi širšemu prebivalstvu; opozarja, da še vedno obstajajo področja, ki bi jih bilo treba izboljšati, med drugim je potrebna boljša opredelitev ciljev krepitve zmogljivosti in njihove povezave s specifičnimi referenčnimi merili; poudarja, da je treba zunanje in notranje cilje bolje uskladiti, boljše usklajevanje pa je potrebno tudi med institucijami EU ter med njimi in kosovskimi oblastmi ter mednarodno skupnostjo; v zvezi s tem poziva misijo EULEX, naj, kjer je to mogoče, določi prednostne cilje, optimizira uporabo sredstev in osebja ter pospeši izvajanje operativnega dokumenta Sveta o izvajanju resolucije varnostnega sveta ZN št. 1325 v skupni varnostni in obrambni politiki iz novembra 2005; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomembnost dela misije EULEX za utrditev načela pravne države v kosovskih institucijah, vendar opozarja na razširjeno nezadovoljstvo z delovanjem misije EULEX tako med kosovskimi Srbi kot tudi med Albanci; zato poziva misijo EULEX, naj poveča učinkovitost, preglednost in odgovornost svojega dela, Evropski in kosovski parlament redno obvešča o svojih dejavnostih in odločitvah ter zlasti predloži konkretnejše in kakovostnejše rezultate tako kosovskim in srbskim oblastem kot tudi širšemu prebivalstvu; opozarja, da še vedno obstajajo področja, ki bi jih bilo treba izboljšati, med drugim je potrebna boljša opredelitev ciljev krepitve zmogljivosti in njihove povezave s specifičnimi referenčnimi merili; poudarja, da je treba zunanje in notranje cilje bolje uskladiti, boljše usklajevanje pa je potrebno tudi med institucijami EU ter med njimi in kosovskimi oblastmi ter mednarodno skupnostjo; v zvezi s tem poziva misijo EULEX, naj, kjer je to mogoče, določi prednostne cilje, optimizira uporabo sredstev in osebja ter pospeši izvajanje operativnega dokumenta Sveta o izvajanju resolucije varnostnega sveta ZN št. 1325 v skupni varnostni in obrambni politiki iz novembra 2005;

| 16. | poziva kosovske oblasti, naj še nadalje spoštujejo mandat misije EULEX in podpirajo izvajanje njenih izvršnih pooblastil; ugotavlja interes kosovske vlade za prevzem funkcij misije EULEX; vztraja, da je potrebna prisotnost misije EULEX za pomoč pri izvajanju sporazuma z dne 19. aprila 2013 na področju pravne države; poudarja, da je varnost državljanov bistvenega pomena za uspešno izvajanje sporazumov; poudarja, da je nujno sprejeti ukrepe za rešitev tega vprašanja; poudarja, da misija EULEX trenutno preiskuje več kot 250 primerov, vključno s primeri v zvezi z organiziranim kriminalom, korupcijo, vojnimi hudodelstvi in drugimi hudimi obtožbami, v katere so med drugim vključeni mnogi uradniki političnih strank; poudarja, da mora biti vsaka predaja pooblastil postopna, temeljiti na dejanskem napredku in vključevati kosovsko civilno družbo in demokratične institucije Republike Kosovo; zato poziva kosovsko vlado, naj mandat misije EULEX Kosovo, ki se izteče junija 2014, podaljša; |
| --- | --- |

16.

poziva kosovske oblasti, naj še nadalje spoštujejo mandat misije EULEX in podpirajo izvajanje njenih izvršnih pooblastil; ugotavlja interes kosovske vlade za prevzem funkcij misije EULEX; vztraja, da je potrebna prisotnost misije EULEX za pomoč pri izvajanju sporazuma z dne 19. aprila 2013 na področju pravne države; poudarja, da je varnost državljanov bistvenega pomena za uspešno izvajanje sporazumov; poudarja, da je nujno sprejeti ukrepe za rešitev tega vprašanja; poudarja, da misija EULEX trenutno preiskuje več kot 250 primerov, vključno s primeri v zvezi z organiziranim kriminalom, korupcijo, vojnimi hudodelstvi in drugimi hudimi obtožbami, v katere so med drugim vključeni mnogi uradniki političnih strank; poudarja, da mora biti vsaka predaja pooblastil postopna, temeljiti na dejanskem napredku in vključevati kosovsko civilno družbo in demokratične institucije Republike Kosovo; zato poziva kosovsko vlado, naj mandat misije EULEX Kosovo, ki se izteče junija 2014, podaljša;

| 17. | poziva tako Kosovo kot Srbijo, naj dejavno in tvorno sodelujeta z misijo EULEX pri izvajanju sporazuma o medsebojni pravni pomoči, da bo mogoče obravnavati naraščajoče število zahtevkov v zvezi z nepremičninami na Kosovu; |
| --- | --- |

17.

poziva tako Kosovo kot Srbijo, naj dejavno in tvorno sodelujeta z misijo EULEX pri izvajanju sporazuma o medsebojni pravni pomoči, da bo mogoče obravnavati naraščajoče število zahtevkov v zvezi z nepremičninami na Kosovu;

| 18. | strogo obsoja napad, v katerem je bil 19. septembra 2013 pri občini Zveçan/Zvečan ubit uradnik misije EULEX, ter poziva, naj se hitro izvede preiskava dogodka; poziva vse strani, naj se izogibajo dejanjem, ki bi lahko vodila do napetosti; |
| --- | --- |

18.

strogo obsoja napad, v katerem je bil 19. septembra 2013 pri občini Zveçan/Zvečan ubit uradnik misije EULEX, ter poziva, naj se hitro izvede preiskava dogodka; poziva vse strani, naj se izogibajo dejanjem, ki bi lahko vodila do napetosti;

| 19. | ponovno poudarja, da je treba odgovornost za spravo prevzeti na lokalni ravni in hkrati obsoja nacionalistično retoriko na obeh straneh; meni, da bi morale kosovske oblasti sprejeti nadaljnje odločne ukrepe za izgradnjo zaupanja med kosovskimi Srbi in Albanci, zlasti na severu, in vzpostavitev stika s srbsko in drugimi manjšinami, da se zagotovi široko vključevanje v družbo; nadalje poziva, naj se ustavno načelo, ki kosovskim Srbom zagotavlja pravico do dostopa do vseh uradnih storitev v njihovem jeziku, v celoti izvaja; hkrati poudarja pomembnost v celoti dvojezične vzgoje; spodbuja vse kosovske Srbe in njihove politične predstavnike, naj izkoristijo vse možnosti, ki jim jih ponuja kosovska ustava, da prevzamejo konstruktivno vlogo v politiki in družbi in tako z dejavnim delovanjem v okviru kosovskih institucij skupaj s kosovskimi Albanci prevzamejo odgovornost za družbeni razvoj in vzpostavitev institucij, pri čemer naj posebno pozornost namenijo vključitvi žensk v ta proces; pozdravlja napredek pri organizaciji občinskih uprav; |
| --- | --- |

19.

ponovno poudarja, da je treba odgovornost za spravo prevzeti na lokalni ravni in hkrati obsoja nacionalistično retoriko na obeh straneh; meni, da bi morale kosovske oblasti sprejeti nadaljnje odločne ukrepe za izgradnjo zaupanja med kosovskimi Srbi in Albanci, zlasti na severu, in vzpostavitev stika s srbsko in drugimi manjšinami, da se zagotovi široko vključevanje v družbo; nadalje poziva, naj se ustavno načelo, ki kosovskim Srbom zagotavlja pravico do dostopa do vseh uradnih storitev v njihovem jeziku, v celoti izvaja; hkrati poudarja pomembnost v celoti dvojezične vzgoje; spodbuja vse kosovske Srbe in njihove politične predstavnike, naj izkoristijo vse možnosti, ki jim jih ponuja kosovska ustava, da prevzamejo konstruktivno vlogo v politiki in družbi in tako z dejavnim delovanjem v okviru kosovskih institucij skupaj s kosovskimi Albanci prevzamejo odgovornost za družbeni razvoj in vzpostavitev institucij, pri čemer naj posebno pozornost namenijo vključitvi žensk v ta proces; pozdravlja napredek pri organizaciji občinskih uprav;

| 20. | pozdravlja poteze EU za spodbujanje dialoga in sprave med skupnostmi; poziva, naj vsi akterji še naprej pozorno spremljajo tehnične vidike vključevanja v EU in simbolne spravne poteze; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja poteze EU za spodbujanje dialoga in sprave med skupnostmi; poziva, naj vsi akterji še naprej pozorno spremljajo tehnične vidike vključevanja v EU in simbolne spravne poteze;

| 21. | poudarja, da izvajanje zakonodaje o varstvu manjšin in kulturnih pravic na Kosovu ostaja pomemben izziv; poudarja, da je treba izvajati zakonodajo o kulturni dediščini in srbski pravoslavni cerkvi ter strategijo in akcijski načrt za skupnosti Romov, Aškalov in Egipčanov, katerih položaj v regiji je še vedno velik razlog za skrb; čeprav pozdravlja dejstvo, da je bil dosežen določen napredek pri izboljšanju življenja skupnosti Romov, Aškalov in Egipčanov, je še naprej zaskrbljen zaradi njihovega položaja, saj so otroci še vedno posebej ranljivi in marginalizirani; poudarja, da je treba položaj Romov obravnavati kot ključno vprašanje človekovih pravic; poziva oblasti in Komisijo, naj namenijo ustrezno pozornost izboljšanju življenjskih razmer teh skupnosti, vključno z dostopnostjo izobraževanja; poudarja položaj hrvaške, bošnjaške, aškalske, turške, goranske in balkansko-egipčanske manjšine v zvezi s pomenom večjezične izobrazbe, s ciljem zagotoviti, da se te etnične manjšine ne bi počutile politično izolirane; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da izvajanje zakonodaje o varstvu manjšin in kulturnih pravic na Kosovu ostaja pomemben izziv; poudarja, da je treba izvajati zakonodajo o kulturni dediščini in srbski pravoslavni cerkvi ter strategijo in akcijski načrt za skupnosti Romov, Aškalov in Egipčanov, katerih položaj v regiji je še vedno velik razlog za skrb; čeprav pozdravlja dejstvo, da je bil dosežen določen napredek pri izboljšanju življenja skupnosti Romov, Aškalov in Egipčanov, je še naprej zaskrbljen zaradi njihovega položaja, saj so otroci še vedno posebej ranljivi in marginalizirani; poudarja, da je treba položaj Romov obravnavati kot ključno vprašanje človekovih pravic; poziva oblasti in Komisijo, naj namenijo ustrezno pozornost izboljšanju življenjskih razmer teh skupnosti, vključno z dostopnostjo izobraževanja; poudarja položaj hrvaške, bošnjaške, aškalske, turške, goranske in balkansko-egipčanske manjšine v zvezi s pomenom večjezične izobrazbe, s ciljem zagotoviti, da se te etnične manjšine ne bi počutile politično izolirane;

| 22. | pozdravlja dodatno financiranje, ki ga je Komisija zagotovila v okviru predpristopnega instrumenta EU za podporo občinam s pretežno srbskim prebivalstvom po celotnem Kosovu; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja dodatno financiranje, ki ga je Komisija zagotovila v okviru predpristopnega instrumenta EU za podporo občinam s pretežno srbskim prebivalstvom po celotnem Kosovu;

| 23. | poziva kosovske oblasti, naj povečajo učinkovitost, preglednost, odgovornost in nepristranskost sodnega sistema ter spoštujejo njegovo neodvisnost, da bi zagotovili, da bosta javnost in poslovna skupnost zaupali sodstvu, ter naj učinkovito obravnavajo vse oblike nasilja nad ženskami; poziva oblasti, naj dejavno krepijo pravno državo, zlasti z zmanjševanjem političnega vmešavanja v sodstvo, zagotavljanjem, da bodo disciplinske kazni proti sodnikom in tožilcem vodile v konkretna dejanja, prizadevanji za neodvisnost in učinkovitost tožilskega sveta in državnega tožilca ter z izvajanjem novega kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku; |
| --- | --- |

23.

poziva kosovske oblasti, naj povečajo učinkovitost, preglednost, odgovornost in nepristranskost sodnega sistema ter spoštujejo njegovo neodvisnost, da bi zagotovili, da bosta javnost in poslovna skupnost zaupali sodstvu, ter naj učinkovito obravnavajo vse oblike nasilja nad ženskami; poziva oblasti, naj dejavno krepijo pravno državo, zlasti z zmanjševanjem političnega vmešavanja v sodstvo, zagotavljanjem, da bodo disciplinske kazni proti sodnikom in tožilcem vodile v konkretna dejanja, prizadevanji za neodvisnost in učinkovitost tožilskega sveta in državnega tožilca ter z izvajanjem novega kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku;

| 24. | poziva oblasti, naj okrepijo svojo zavezanost resnični sodni reformi in krepitvi zmogljivosti s poudarkom na imenovanju sodnega osebja na podlagi zaslug, ki je potrebno za odpravo sedanjih sodnih zaostankov, in zagotovijo varno okolje za sodnike in tožilce, v katerem ne bo političnega vmešavanja; |
| --- | --- |

24.

poziva oblasti, naj okrepijo svojo zavezanost resnični sodni reformi in krepitvi zmogljivosti s poudarkom na imenovanju sodnega osebja na podlagi zaslug, ki je potrebno za odpravo sedanjih sodnih zaostankov, in zagotovijo varno okolje za sodnike in tožilce, v katerem ne bo političnega vmešavanja;

| 25. | je še zlasti zaskrbljen zaradi nezadovoljivega napredka na področju boja proti korupciji na Kosovu; meni, da korupcija ostaja velik izziv in huda ovira za delovanje javnih institucij; v zvezi s tem obžaluje, da protikorupcijska agencija, ustanovljena leta 2006, nima preiskovalnih pooblastil; ugotavlja, da je skupščina Kosova sprejela novo protikorupcijsko strategijo in akcijski načrt; poziva oblasti, naj zagotovijo njuno izvajanje z določitvijo jasnih vlog in odgovornosti institucij za boj proti korupciji, da bodo lahko dosegale konkretne in trajne rezultate; |
| --- | --- |

25.

je še zlasti zaskrbljen zaradi nezadovoljivega napredka na področju boja proti korupciji na Kosovu; meni, da korupcija ostaja velik izziv in huda ovira za delovanje javnih institucij; v zvezi s tem obžaluje, da protikorupcijska agencija, ustanovljena leta 2006, nima preiskovalnih pooblastil; ugotavlja, da je skupščina Kosova sprejela novo protikorupcijsko strategijo in akcijski načrt; poziva oblasti, naj zagotovijo njuno izvajanje z določitvijo jasnih vlog in odgovornosti institucij za boj proti korupciji, da bodo lahko dosegale konkretne in trajne rezultate;

| 26. | je še vedno zaskrbljen zaradi omejenega obsega okvira za zaščito prič na Kosovu, ki je pomemben zlasti v odmevnih primerih, ter poziva k okrepitvi sodelovanja držav članic EU pri morebitni premestitvi prič; |
| --- | --- |

26.

je še vedno zaskrbljen zaradi omejenega obsega okvira za zaščito prič na Kosovu, ki je pomemben zlasti v odmevnih primerih, ter poziva k okrepitvi sodelovanja držav članic EU pri morebitni premestitvi prič;

| 27. | je zaskrbljen, ker pri boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ni velikega napredka, ter zlasti zaradi visoke stopnje organiziranega kriminala na severu Kosova; ugotavlja, da sta korupcija in organizirani kriminal v tej regiji zelo razširjena in zavirata demokratični, družbeni in gospodarski razvoj Kosova; poudarja, da mora zagotavljanje konkretnih dokazov o rezultatih v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji postati prednostna naloga Kosova; meni, da sta regionalna strategija in okrepljeno sodelovanje med vsemi državami v regiji bistvena za bolj učinkovito reševanje teh težav, zlasti kar zadeva izboljšanje varovanja mej in prizadevanj za boj proti trgovini z ženskami in mladoletniki ter njihovemu izkoriščanju, predvsem tistih, ki so žrtve spolnega izkoriščanja ali prisilnega beračenja; poziva institucije na nacionalni in lokalni ravni, naj zagotovijo konkretne rezultate v boju proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi ter trgovini z mamili in orožjem; poudarja pomen celovitega, večdisciplinarnega in k žrtvam usmerjenega pristopa z neoviranim dostopom do pomoči, podpore in varstva za žrtve; obžaluje, da EULEX v glavnem ni posegala v korupcijo na visoki ravni in organizirani kriminal; |
| --- | --- |

27.

je zaskrbljen, ker pri boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ni velikega napredka, ter zlasti zaradi visoke stopnje organiziranega kriminala na severu Kosova; ugotavlja, da sta korupcija in organizirani kriminal v tej regiji zelo razširjena in zavirata demokratični, družbeni in gospodarski razvoj Kosova; poudarja, da mora zagotavljanje konkretnih dokazov o rezultatih v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji postati prednostna naloga Kosova; meni, da sta regionalna strategija in okrepljeno sodelovanje med vsemi državami v regiji bistvena za bolj učinkovito reševanje teh težav, zlasti kar zadeva izboljšanje varovanja mej in prizadevanj za boj proti trgovini z ženskami in mladoletniki ter njihovemu izkoriščanju, predvsem tistih, ki so žrtve spolnega izkoriščanja ali prisilnega beračenja; poziva institucije na nacionalni in lokalni ravni, naj zagotovijo konkretne rezultate v boju proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi ter trgovini z mamili in orožjem; poudarja pomen celovitega, večdisciplinarnega in k žrtvam usmerjenega pristopa z neoviranim dostopom do pomoči, podpore in varstva za žrtve; obžaluje, da EULEX v glavnem ni posegala v korupcijo na visoki ravni in organizirani kriminal;

| 28. | poudarja pomen izvajanja potrebnih reform javne uprave ter povečanja števila žensk in pripadnikov manjšin na vseh upravnih ravneh; ostaja zaskrbljen zaradi dejstva, da imajo mnogi javni uslužbenci še dodatne službe, kar lahko načeloma privede do navzkrižja interesov ali spodbuja korupcijo; |
| --- | --- |

28.

poudarja pomen izvajanja potrebnih reform javne uprave ter povečanja števila žensk in pripadnikov manjšin na vseh upravnih ravneh; ostaja zaskrbljen zaradi dejstva, da imajo mnogi javni uslužbenci še dodatne službe, kar lahko načeloma privede do navzkrižja interesov ali spodbuja korupcijo;

| 29. | podpira stalno preganjanje vojnih zločinov na nacionalni ravni, vključno s preganjanjem posilstva v vojni; obžaluje, da zaradi vojne leta 1999 na Kosovu še vedno pogrešajo 1 869 oseb; ugotavlja, da gre za vprašanje, ki zahteva hiter odgovor srbskih in kosovskih oblasti, saj je nujen pogoj za spravo med skupnostmi in mirno prihodnost na tem območju; poudarja, da morajo biti za nadaljevanje dialoga med Kosovom in Srbijo sodelovanje pri iskanju pogrešanih oseb in drugi vidiki prehodne pravosodne ureditve prednostna naloga; |
| --- | --- |

29.

podpira stalno preganjanje vojnih zločinov na nacionalni ravni, vključno s preganjanjem posilstva v vojni; obžaluje, da zaradi vojne leta 1999 na Kosovu še vedno pogrešajo 1 869 oseb; ugotavlja, da gre za vprašanje, ki zahteva hiter odgovor srbskih in kosovskih oblasti, saj je nujen pogoj za spravo med skupnostmi in mirno prihodnost na tem območju; poudarja, da morajo biti za nadaljevanje dialoga med Kosovom in Srbijo sodelovanje pri iskanju pogrešanih oseb in drugi vidiki prehodne pravosodne ureditve prednostna naloga;

| 30. | v zvezi s tem poziva srbske oblasti, naj dajo popolno podporo pri vrnitvi posmrtnih ostankov kosovskih pogrešanih oseb, ki so bili pred kratkim najdeni v Srbiji, v domovino, in naj še naprej iščejo na področju, na katerem se domneva, da so pogrešane osebe pokopane; |
| --- | --- |

30.

v zvezi s tem poziva srbske oblasti, naj dajo popolno podporo pri vrnitvi posmrtnih ostankov kosovskih pogrešanih oseb, ki so bili pred kratkim najdeni v Srbiji, v domovino, in naj še naprej iščejo na področju, na katerem se domneva, da so pogrešane osebe pokopane;

| 31. | poziva kosovske in srbske oblasti, naj sodelujejo in v celoti prevzamejo odgovornost za iskanje trajnih rešitev za notranje razseljene osebe v Srbiji in na Kosovu; poudarja, da bi morale kosovske oblasti okrepiti svoja prizadevanja za iskanje rešitve problema notranje razseljenih oseb v okviru procesa pristopa k EU, zlasti glede vprašanja učinkovitega reševanja premoženjskih sporov; |
| --- | --- |

31.

poziva kosovske in srbske oblasti, naj sodelujejo in v celoti prevzamejo odgovornost za iskanje trajnih rešitev za notranje razseljene osebe v Srbiji in na Kosovu; poudarja, da bi morale kosovske oblasti okrepiti svoja prizadevanja za iskanje rešitve problema notranje razseljenih oseb v okviru procesa pristopa k EU, zlasti glede vprašanja učinkovitega reševanja premoženjskih sporov;

| 32. | poziva kosovske oblasti in oblasti sosednih držav, naj še naprej izkazujejo pripravljenost in v celoti sodelujejo ter podpirajo posebno preiskovalno delovno skupino, ustanovljeno na podlagi poročila parlamentarne skupščine Sveta Evrope iz decembra 2010, in pregone na podlagi dela te skupine ter spodbuja nadaljnje pospeševanje njenega dela; |
| --- | --- |

32.

poziva kosovske oblasti in oblasti sosednih držav, naj še naprej izkazujejo pripravljenost in v celoti sodelujejo ter podpirajo posebno preiskovalno delovno skupino, ustanovljeno na podlagi poročila parlamentarne skupščine Sveta Evrope iz decembra 2010, in pregone na podlagi dela te skupine ter spodbuja nadaljnje pospeševanje njenega dela;

| 33. | poziva institucije na centralni in na lokalni ravni, naj učinkovito izvajajo zakonodajo s področja človekovih pravic in prispevajo k nadaljnjemu razvoju multietnične družbe, s posebnim poudarkom na izobraževanju in zaposlovanju predstavnikov vseh manjšinskih skupin; |
| --- | --- |

33.

poziva institucije na centralni in na lokalni ravni, naj učinkovito izvajajo zakonodajo s področja človekovih pravic in prispevajo k nadaljnjemu razvoju multietnične družbe, s posebnim poudarkom na izobraževanju in zaposlovanju predstavnikov vseh manjšinskih skupin;

| 34. | podpira profesionalizacijo javne uprave in v zvezi s tem poziva k izvajanju ustrezne zakonodaje; je zaskrbljen zaradi primerov političnega vmešavanja v zaposlovanje in imenovanje javnih uslužbencev; |
| --- | --- |

34.

podpira profesionalizacijo javne uprave in v zvezi s tem poziva k izvajanju ustrezne zakonodaje; je zaskrbljen zaradi primerov političnega vmešavanja v zaposlovanje in imenovanje javnih uslužbencev;

| 35. | je zaskrbljen, ker je diskriminacija še vedno hud problem, in poziva oblasti, naj v praksi udejanjijo ustavno načelo nediskriminacije; poudarja, da je potrebna celovita protidiskriminacijska strategija in da je treba protidiskriminacijsko zakonodajo v celoti izvajati, da bi se v skladu z Listino EU o temeljnih pravicah zagotovila enakopravnost vseh ljudi, ne glede na njihov etnični izvor, vero, spol, spolno usmerjenost, starost ali invalidnost; |
| --- | --- |

35.

je zaskrbljen, ker je diskriminacija še vedno hud problem, in poziva oblasti, naj v praksi udejanjijo ustavno načelo nediskriminacije; poudarja, da je potrebna celovita protidiskriminacijska strategija in da je treba protidiskriminacijsko zakonodajo v celoti izvajati, da bi se v skladu z Listino EU o temeljnih pravicah zagotovila enakopravnost vseh ljudi, ne glede na njihov etnični izvor, vero, spol, spolno usmerjenost, starost ali invalidnost;

| 36. | je seznanjen z obtožnico proti trem kosovskim državljanom zaradi sodelovanja v napadu na dogodku, ki ga je 14. decembra 2012 organizirala revija Kosovo 2.0 v Rdeči dvorani mladinskega in športnega centra v Prištini, ter pričakuje pravočasen pregon storilcev; |
| --- | --- |

36.

je seznanjen z obtožnico proti trem kosovskim državljanom zaradi sodelovanja v napadu na dogodku, ki ga je 14. decembra 2012 organizirala revija Kosovo 2.0 v Rdeči dvorani mladinskega in športnega centra v Prištini, ter pričakuje pravočasen pregon storilcev;

| 37. | poudarja, da je svoboda vključevanja v sindikate sicer zagotovljena z zakonom, vendar so še vedno potrebne izboljšave v zvezi s temeljnimi delavskimi in sindikalnimi pravicami; spodbuja Kosovo, naj okrepi sociani dialog v okviru postopkov odločanja, oblikovanja politik in krepitve zmogljivosti socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je svoboda vključevanja v sindikate sicer zagotovljena z zakonom, vendar so še vedno potrebne izboljšave v zvezi s temeljnimi delavskimi in sindikalnimi pravicami; spodbuja Kosovo, naj okrepi sociani dialog v okviru postopkov odločanja, oblikovanja politik in krepitve zmogljivosti socialnih partnerjev;

| 38. | poziva kosovske oblasti, naj v celoti izvajajo Konvencijo o otrokovih pravicah, in priporoča revizijo politik v zvezi z revščino otrok, vključno s spremembo sheme socialne pomoči in uvedbo splošne sheme otroških dodatkov glede na premoženjsko stanje; |
| --- | --- |

38.

poziva kosovske oblasti, naj v celoti izvajajo Konvencijo o otrokovih pravicah, in priporoča revizijo politik v zvezi z revščino otrok, vključno s spremembo sheme socialne pomoči in uvedbo splošne sheme otroških dodatkov glede na premoženjsko stanje;

| 39. | je zaskrbljen zaradi visoke stopnje revščine in umrljivosti otrok, nizke ravni kritja, ki ga zagotavlja kosovski sistem socialne zaščite, in velikega obsega izdatkov za zdravstveno varstvo, ki jih ne krije zavarovalnica, zaradi česar so ranljive družine izpostavljene dolgotrajni revščini; |
| --- | --- |

39.

je zaskrbljen zaradi visoke stopnje revščine in umrljivosti otrok, nizke ravni kritja, ki ga zagotavlja kosovski sistem socialne zaščite, in velikega obsega izdatkov za zdravstveno varstvo, ki jih ne krije zavarovalnica, zaradi česar so ranljive družine izpostavljene dolgotrajni revščini;

| 40. | poziva k okrepitvi odnosov in zastopanosti Kosova v mednarodnih kulturnih institucijah in institucijah za ohranjanje kulturne dediščine z namenom izboljšanja zaščite verskih in kulturnih znamenitosti ter spomenikov, pa tudi k okrepitvi zastopanosti v evropskih in mednarodnih medijih in športnih organizacijah, da se kosovskim umetnikom in športnikom omogoči udeležba na vseh mednarodnih kulturnih in športnih dogodkih, vključno s tekmovanjem za pesem Evrovizije, evropskimi in svetovnimi prvenstvi ter olimpijskimi igrami; |
| --- | --- |

40.

poziva k okrepitvi odnosov in zastopanosti Kosova v mednarodnih kulturnih institucijah in institucijah za ohranjanje kulturne dediščine z namenom izboljšanja zaščite verskih in kulturnih znamenitosti ter spomenikov, pa tudi k okrepitvi zastopanosti v evropskih in mednarodnih medijih in športnih organizacijah, da se kosovskim umetnikom in športnikom omogoči udeležba na vseh mednarodnih kulturnih in športnih dogodkih, vključno s tekmovanjem za pesem Evrovizije, evropskimi in svetovnimi prvenstvi ter olimpijskimi igrami;

| 41. | poudarja pomembnost svobodnih in neodvisnih medijev ter poziva Komisijo, naj pospeši programe za izboljšanje kakovosti in strokovnosti novinarjev; poudarja vlogo trajnostnih javnih medijev pri tem; je zaskrbljen zaradi pomanjkanja varstva neodvisnih novinarjev in pritiskov, ki se vršijo nanje; poziva kosovske oblasti, naj zagotovijo trajnosten mehanizem financiranja javnega medijskega servisa in zaključijo imenovanje članov njegovega nadzornega sveta; poudarja, da je treba zagotoviti jasno lastništvo medijev ter brezplačne in kakovostne radiodifuzne storitve; podpira prizadevanja institucij, da se Kosovu dodeli lastna internetna domena; |
| --- | --- |

41.

poudarja pomembnost svobodnih in neodvisnih medijev ter poziva Komisijo, naj pospeši programe za izboljšanje kakovosti in strokovnosti novinarjev; poudarja vlogo trajnostnih javnih medijev pri tem; je zaskrbljen zaradi pomanjkanja varstva neodvisnih novinarjev in pritiskov, ki se vršijo nanje; poziva kosovske oblasti, naj zagotovijo trajnosten mehanizem financiranja javnega medijskega servisa in zaključijo imenovanje članov njegovega nadzornega sveta; poudarja, da je treba zagotoviti jasno lastništvo medijev ter brezplačne in kakovostne radiodifuzne storitve; podpira prizadevanja institucij, da se Kosovu dodeli lastna internetna domena;

| 42. | poudarja osrednjo vlogo aktivnih in neodvisnih organizacij civilne družbe pri krepitvi in utrjevanju demokratičnih političnih procesov ter izgradnji povezane družbe v državi; poudarja pomen dialoga z organizacijami civilne družbe in osrednjo vlogo akterjev civilne družbe, ki prispevajo h krepitvi regionalnega sodelovanja glede družbenih in političnih vprašanj; pozdravlja izboljšano sodelovanje vlade z nevladnimi organizacijami in poziva kosovske oblasti, naj vzpostavijo strukturiran dialog in mehanizem posvetovanja za vključitev civilne družbe v oblikovanje politike, tudi pri pripravi politik in zakonodaje, in za spremljanje procesa vključevanja v Evropsko unijo; |
| --- | --- |

42.

poudarja osrednjo vlogo aktivnih in neodvisnih organizacij civilne družbe pri krepitvi in utrjevanju demokratičnih političnih procesov ter izgradnji povezane družbe v državi; poudarja pomen dialoga z organizacijami civilne družbe in osrednjo vlogo akterjev civilne družbe, ki prispevajo h krepitvi regionalnega sodelovanja glede družbenih in političnih vprašanj; pozdravlja izboljšano sodelovanje vlade z nevladnimi organizacijami in poziva kosovske oblasti, naj vzpostavijo strukturiran dialog in mehanizem posvetovanja za vključitev civilne družbe v oblikovanje politike, tudi pri pripravi politik in zakonodaje, in za spremljanje procesa vključevanja v Evropsko unijo;

| 43. | je seznanjen s procesom privatizacije državnega premoženja, zlasti kosovske družbe za pošto in telekomunikacije; poziva kosovske oblasti, naj sprejmejo praktične ukrepe za povečanje preglednosti, odgovornosti in legitimnosti tega procesa kot celote, na primer tako, da vsem zainteresiranim stranem pravočasno dajo na voljo vse informacije; |
| --- | --- |

43.

je seznanjen s procesom privatizacije državnega premoženja, zlasti kosovske družbe za pošto in telekomunikacije; poziva kosovske oblasti, naj sprejmejo praktične ukrepe za povečanje preglednosti, odgovornosti in legitimnosti tega procesa kot celote, na primer tako, da vsem zainteresiranim stranem pravočasno dajo na voljo vse informacije;

| 44. | poziva Kosovo, naj izboljša poslovno okolje za mala in srednja podjetja, tako da zmanjša upravno breme in s tem povezane stroške, poveča dostop do sredstev in zagotovi posebno podporo novoustanovljenim podjetjem; toplo pozdravlja podpis memoranduma o soglasju med gospodarskima zbornicama Kosova in Srbije; |
| --- | --- |

44.

poziva Kosovo, naj izboljša poslovno okolje za mala in srednja podjetja, tako da zmanjša upravno breme in s tem povezane stroške, poveča dostop do sredstev in zagotovi posebno podporo novoustanovljenim podjetjem; toplo pozdravlja podpis memoranduma o soglasju med gospodarskima zbornicama Kosova in Srbije;

| 45. | pozdravlja dejstvo, da je Kosovo 17. decembra 2012 postalo 66. član Evropske banke za obnovo in razvoj; poleg tega pozdravlja sprejetje prve celovite strategije Evropske banke za obnovo in razvoj za državo dne 8. maja 2013, ki bo prispevala k pospeševanju procesa reform in podprla gospodarstvo na Kosovu, izboljšala življenja ljudi, olajšala tranzicijo in prispevala k regionalni stabilnosti; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja dejstvo, da je Kosovo 17. decembra 2012 postalo 66. član Evropske banke za obnovo in razvoj; poleg tega pozdravlja sprejetje prve celovite strategije Evropske banke za obnovo in razvoj za državo dne 8. maja 2013, ki bo prispevala k pospeševanju procesa reform in podprla gospodarstvo na Kosovu, izboljšala življenja ljudi, olajšala tranzicijo in prispevala k regionalni stabilnosti;

| 46. | pozdravlja začasno zavezo EU, da zagotovi dodatno financiranje v obliki subvencij za kritje vseh stroškov razgradnje stare elektrarne Kosovo A do leta 2017; poziva Kosovo, naj okrepi svoja prizadevanja in nemudoma sprejme konkretne ukrepe, potrebne za razgradnjo elektrarne Kosovo A, in poziva k izvedbi celovite ocene učinkov nove kosovske elektrarne na okolje v skladu s standardi EU; poleg tega poziva Kosovo, naj si prizadeva za razvoj obnovljivih virov energije in za diverzifikacijo virov energije v skladu s svojo zavezo, da bo do leta 2020 25 % celotne kosovske porabe energije iz obnovljivih virov, in v zvezi s tem poudarja, da je treba več finančne pomoči, ki jo zagotavljata EU in Evropska banka za obnovo in razvoj, nameniti projektom v zvezi z varčevanjem z energijo, energetsko učinkovitostjo, vključevanjem v regionalne energetske trge in obnovljivimi viri energije; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja začasno zavezo EU, da zagotovi dodatno financiranje v obliki subvencij za kritje vseh stroškov razgradnje stare elektrarne Kosovo A do leta 2017; poziva Kosovo, naj okrepi svoja prizadevanja in nemudoma sprejme konkretne ukrepe, potrebne za razgradnjo elektrarne Kosovo A, in poziva k izvedbi celovite ocene učinkov nove kosovske elektrarne na okolje v skladu s standardi EU; poleg tega poziva Kosovo, naj si prizadeva za razvoj obnovljivih virov energije in za diverzifikacijo virov energije v skladu s svojo zavezo, da bo do leta 2020 25 % celotne kosovske porabe energije iz obnovljivih virov, in v zvezi s tem poudarja, da je treba več finančne pomoči, ki jo zagotavljata EU in Evropska banka za obnovo in razvoj, nameniti projektom v zvezi z varčevanjem z energijo, energetsko učinkovitostjo, vključevanjem v regionalne energetske trge in obnovljivimi viri energije;

| 47. | obžaluje zamude kosovskih oblasti pri pripravi in sprejetju verodostojne in učinkovite okoljske strategije, zlasti kar zadeva pravila za presojo vplivov na okolje in podnebne cilje EU; |
| --- | --- |

47.

obžaluje zamude kosovskih oblasti pri pripravi in sprejetju verodostojne in učinkovite okoljske strategije, zlasti kar zadeva pravila za presojo vplivov na okolje in podnebne cilje EU;

| 48. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stopnja brezposelnosti visoka, zlasti med mladimi, in poziva vlado, naj to vprašanje obravnava z zagotavljanjem ustreznih priložnosti za mlade in usmerjanjem izobraževanja v skladu s potrebami trga dela; |
| --- | --- |

48.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stopnja brezposelnosti visoka, zlasti med mladimi, in poziva vlado, naj to vprašanje obravnava z zagotavljanjem ustreznih priložnosti za mlade in usmerjanjem izobraževanja v skladu s potrebami trga dela;

| 49. | poudarja, da bi morale vse države v regiji spodbujati članstvo Kosova v organizacijah za regionalno sodelovanje; v zvezi s tem podpira sodelovanje Kosova v regionalnih organizacijah in poziva k odstranitvi vseh ovir, da bi se tako Kosovu omogočilo, da se vključi v te organizacije, vključno s Svetom Evrope; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da bi morale vse države v regiji spodbujati članstvo Kosova v organizacijah za regionalno sodelovanje; v zvezi s tem podpira sodelovanje Kosova v regionalnih organizacijah in poziva k odstranitvi vseh ovir, da bi se tako Kosovu omogočilo, da se vključi v te organizacije, vključno s Svetom Evrope;

| 50. | poudarja pomen razvoja javnega prevoza, zlasti z nadgradnjo ali vzpostavitvijo novih železniških povezav v okviru trajnostnega prometnega sistema; predlaga izgradnjo čezmejnega sistema hitrih železnic med vsemi državami zahodnega Balkana, ki bi bil povezan z vseevropskim omrežjem EU; |
| --- | --- |

50.

poudarja pomen razvoja javnega prevoza, zlasti z nadgradnjo ali vzpostavitvijo novih železniških povezav v okviru trajnostnega prometnega sistema; predlaga izgradnjo čezmejnega sistema hitrih železnic med vsemi državami zahodnega Balkana, ki bi bil povezan z vseevropskim omrežjem EU;

| 51. | z zaskrbljenostjo opozarja na sedanji gospodarski položaj na Kosovu; poudarja, da je treba izboljšati gospodarske statistične kazalnike, da bi se gospodarski položaj lahko ustrezno ocenil, preden se opredelijo načini za njegovo rešitev; |
| --- | --- |

51.

z zaskrbljenostjo opozarja na sedanji gospodarski položaj na Kosovu; poudarja, da je treba izboljšati gospodarske statistične kazalnike, da bi se gospodarski položaj lahko ustrezno ocenil, preden se opredelijo načini za njegovo rešitev;

| 52. | poziva kosovske oblasti, naj si prizadevajo za izboljšanje zanesljivosti statističnih podatkov v skladu z evropskimi merili in mednarodnimi metodologijami; |
| --- | --- |

52.

poziva kosovske oblasti, naj si prizadevajo za izboljšanje zanesljivosti statističnih podatkov v skladu z evropskimi merili in mednarodnimi metodologijami;

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje in vladi ter narodni skupščini Kosova. |
| --- | --- |

53.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje in vladi ter narodni skupščini Kosova.

---

(1)  A/RES/64/298.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0434.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/135 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/135

---

P7_TA(2014)0041

Poročilu o napredku Islandije za leto 2012 in obetih po volitvah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o poročilu o napredku Islandije za leto 2012 in o obetih po volitvah (2013/2932(RSP))

(2016/C 482/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 17. junija 2010, da začne pristopna pogajanja z Islandijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 17. junija 2010, da začne pristopna pogajanja z Islandijo,

| — | ob upoštevanju rezultatov pristopne konference z Islandijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov pristopne konference z Islandijo,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2012–2013 ter s tem povezanega poročila o napredku Islandije za leto 2012, sprejetega 10. oktobra 2012 (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2012–2013 ter s tem povezanega poročila o napredku Islandije za leto 2012, sprejetega 10. oktobra 2012 (COM(2012)0600),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Islandiji, zlasti resolucije z dne 7. julija 2010 o prošnji Islandije za članstvo v Evropski uniji (1), resolucije z dne 7. aprila 2011 o poročilu o napredku Islandije za leto 2010 (2) in resolucije z dne 14. marca 2012 o poročilu o napredku Islandije za leto 2011 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Islandiji, zlasti resolucije z dne 7. julija 2010 o prošnji Islandije za članstvo v Evropski uniji (1), resolucije z dne 7. aprila 2011 o poročilu o napredku Islandije za leto 2010 (2) in resolucije z dne 14. marca 2012 o poročilu o napredku Islandije za leto 2011 (3),

| — | ob upoštevanju dogovora o vodenju pristopnih pogajanj EU pred parlamentarnimi volitvami, sprejetega 14. januarja 2013, in vladne platforme, ki sta jo sprejeli Stranka napredka in Stranka neodvisnosti 22. maja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovora o vodenju pristopnih pogajanj EU pred parlamentarnimi volitvami, sprejetega 14. januarja 2013, in vladne platforme, ki sta jo sprejeli Stranka napredka in Stranka neodvisnosti 22. maja 2013,

| — | ob upoštevanju izjav ministra za zunanje zadeve Islandije Gunnarja Bragija Sveinssona in komisarja za širitev in evropsko sosedsko politiko Štefana Füleja z dne 13. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav ministra za zunanje zadeve Islandije Gunnarja Bragija Sveinssona in komisarja za širitev in evropsko sosedsko politiko Štefana Füleja z dne 13. junija 2013,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker Islandija izpolnjuje københavnska merila in ker so se pristopna pogajanja z njo začela 27. julija 2010 po odobritvi Sveta, |
| --- | --- |

A.

ker Islandija izpolnjuje københavnska merila in ker so se pristopna pogajanja z njo začela 27. julija 2010 po odobritvi Sveta,

| B. | ker je bilo za pogajanja odprtih 27 poglavij, od katerih je bilo 11 začasno zaprtih, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za pogajanja odprtih 27 poglavij, od katerih je bilo 11 začasno zaprtih,

| C. | ker je na novo izvoljena islandska vlada pristopni proces začasno ustavila ter ker v islandskem parlamentu trenutno poteka ocenjevanje pristopnih pogajanj in razvoja dogodkov v Evropski uniji v okviru razprave o teh vprašanjih; |
| --- | --- |

C.

ker je na novo izvoljena islandska vlada pristopni proces začasno ustavila ter ker v islandskem parlamentu trenutno poteka ocenjevanje pristopnih pogajanj in razvoja dogodkov v Evropski uniji v okviru razprave o teh vprašanjih;

| D. | ker je islandska vlada izjavila, da ne bo nadaljevala pristopnih pogajanj, dokler ne bo izvedla javnega nacionalnega referenduma; |
| --- | --- |

D.

ker je islandska vlada izjavila, da ne bo nadaljevala pristopnih pogajanj, dokler ne bo izvedla javnega nacionalnega referenduma;

| 1. | ugotavlja, da je v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji in po pozitivnem glasovanju v islandskem parlamentu islandska vlada 17. julija 2009 zaprosila za članstvo v Evropski uniji; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji in po pozitivnem glasovanju v islandskem parlamentu islandska vlada 17. julija 2009 zaprosila za članstvo v Evropski uniji;

| 2. | pozdravlja možnost pridobitve nove države članice s tradicijo dobro delujoče demokracije ter trdnimi institucijami in civilno družbo; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja možnost pridobitve nove države članice s tradicijo dobro delujoče demokracije ter trdnimi institucijami in civilno družbo;

| 3. | ugotavlja, da je Islandija na splošno dobro pripravljena za sprejetje obveznosti članstva, zlasti zaradi njenega sodelovanja v Evropskem gospodarskem prostoru; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je Islandija na splošno dobro pripravljena za sprejetje obveznosti članstva, zlasti zaradi njenega sodelovanja v Evropskem gospodarskem prostoru;

| 4. | poudarja, da so pristopna pogajanja pregledna in vključujoča, ter pozdravlja odprtje 27 pogajalskih poglavij in začasno zaprtje 11 poglavij, kar pomeni opazen napredek v pristopnem procesu; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da so pristopna pogajanja pregledna in vključujoča, ter pozdravlja odprtje 27 pogajalskih poglavij in začasno zaprtje 11 poglavij, kar pomeni opazen napredek v pristopnem procesu;

| 5. | poudarja, da je Evropska unija še vedno v celoti zavezana nadaljevanju in zaključitvi procesa pristopnih pogajanj; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je Evropska unija še vedno v celoti zavezana nadaljevanju in zaključitvi procesa pristopnih pogajanj;

| 6. | ugotavlja, da si glede na rezultate nedavnih javnomnenjskih raziskav večina Islandcev želi dokončati pristopna pogajanja; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da si glede na rezultate nedavnih javnomnenjskih raziskav večina Islandcev želi dokončati pristopna pogajanja;

| 7. | ugotavlja, da ima Islandija še naprej status države prosilke; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da ima Islandija še naprej status države prosilke;

| 8. | je seznanjen z odločitvijo islandske vlade, da bo referendum organizirala pred zaključkom pristopnih pogajanj; z zanimanjem pričakuje pregled islandskega parlamenta in parlamentarno razpravo o oceni pristopnih pogajanj in dogodkih v Evropski uniji; nudi pomoč pri pripravi take ocene; upa, da bo omenjena ocena pravočasno dokončana in pričakuje nadaljnje odločitve o poti naprej, tudi odločitev o organizaciji referenduma o nadaljevanju pristopnih pogajanj; |
| --- | --- |

8.

je seznanjen z odločitvijo islandske vlade, da bo referendum organizirala pred zaključkom pristopnih pogajanj; z zanimanjem pričakuje pregled islandskega parlamenta in parlamentarno razpravo o oceni pristopnih pogajanj in dogodkih v Evropski uniji; nudi pomoč pri pripravi take ocene; upa, da bo omenjena ocena pravočasno dokončana in pričakuje nadaljnje odločitve o poti naprej, tudi odločitev o organizaciji referenduma o nadaljevanju pristopnih pogajanj;

| 9. | upa, da bo referendum organiziran v predvidljivem časovnem okviru; |
| --- | --- |

9.

upa, da bo referendum organiziran v predvidljivem časovnem okviru;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku islandskega parlamenta in islandski vladi. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku islandskega parlamenta in islandski vladi.

---

(1)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 73.

(2)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 89.

(3)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 61..

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/137 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/137

---

P7_TA(2014)0042

Razmere v Južnem Sudanu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o razmerah v Južnem Sudanu (2014/2512(RSP))

(2016/C 482/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Sudanu in Južnem Sudanu, zlasti z dne 10. decembra 2013 o prizadevanjih mednarodne skupnosti na področju razvoja in izgradnje države v Južnem Sudanu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Sudanu in Južnem Sudanu, zlasti z dne 10. decembra 2013 o prizadevanjih mednarodne skupnosti na področju razvoja in izgradnje države v Južnem Sudanu (1),

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 2. januarja 2014 in 24. decembra 2013 o razmerah v Južnem Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 2. januarja 2014 in 24. decembra 2013 o razmerah v Južnem Sudanu,

| — | ob upoštevanju izjav predstavnika za stike z javnostjo visoke predstavnice z dne 16. decembra in 28. decembra 2013 o razmerah v Južnem Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav predstavnika za stike z javnostjo visoke predstavnice z dne 16. decembra in 28. decembra 2013 o razmerah v Južnem Sudanu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. julija 2013 o Sudanu in Južnem Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. julija 2013 o Sudanu in Južnem Sudanu,

| — | ob upoštevanju izjave EU, ki jo je na kraju samem 20. decembra 2013 podala delegacija Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave EU, ki jo je na kraju samem 20. decembra 2013 podala delegacija Evropske unije,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta ZN št. 2132 (2013) z dne 24. decembra 2013 in št. 2126 (2013) z dne 25. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta ZN št. 2132 (2013) z dne 24. decembra 2013 in št. 2126 (2013) z dne 25. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju izjave visoke komisarke ZN za človekove pravice z dne 24. decembra 2013, s katero je pozvala vodstvo Južnega Sudana, naj ustavi zaskrbljujoče nasilje nad civilnim prebivalstvom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke komisarke ZN za človekove pravice z dne 24. decembra 2013, s katero je pozvala vodstvo Južnega Sudana, naj ustavi zaskrbljujoče nasilje nad civilnim prebivalstvom,

| — | ob upoštevanju poročila Urada Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih zadev o razmerah z dne 7. januarja 2014 (poročila št. 8 o krizi v Južnem Sudanu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Urada Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih zadev o razmerah z dne 7. januarja 2014 (poročila št. 8 o krizi v Južnem Sudanu),

| — | ob upoštevanju pogovorov o razmerah v Južnem Sudanu, h katerim so pozvali svet Afriške unije za mir in varnost, in sicer na svojem srečanju v Banjulu 30. decembra 2013, in udeleženci vrhunskega srečanja Medvladne agencije za razvoj 27. decembra 2013 v Nairobiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogovorov o razmerah v Južnem Sudanu, h katerim so pozvali svet Afriške unije za mir in varnost, in sicer na svojem srečanju v Banjulu 30. decembra 2013, in udeleženci vrhunskega srečanja Medvladne agencije za razvoj 27. decembra 2013 v Nairobiju,

| — | ob upoštevanju izjave, ki so jo 8. januarja 2014 podali posebni odposlanci Medvladne agencije za razvoj po obisku Džube, da bi se odpravile ovire za pogovore med vladno in uporniško stranjo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki so jo 8. januarja 2014 podali posebni odposlanci Medvladne agencije za razvoj po obisku Džube, da bi se odpravile ovire za pogovore med vladno in uporniško stranjo,

| — | ob upoštevanju sudanskega celovitega mirovnega sporazuma iz leta 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sudanskega celovitega mirovnega sporazuma iz leta 2005,

| — | ob upoštevanju časovnega načrta za Sudan in Južni Sudan, ki ga je v sporočilu z dne 24. aprila 2012 objavil svet Afriške unije za mir in varnost in ga EU v celoti podpira, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju časovnega načrta za Sudan in Južni Sudan, ki ga je v sporočilu z dne 24. aprila 2012 objavil svet Afriške unije za mir in varnost in ga EU v celoti podpira,

| — | ob upoštevanju izjave za medije, ki jo je 4. januarja 2014 v imenu Afriške unije podala predsednica Komisije Afriške unije dr. Nkosazana Dlamini-Zuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave za medije, ki jo je 4. januarja 2014 v imenu Afriške unije podala predsednica Komisije Afriške unije dr. Nkosazana Dlamini-Zuma,

| — | ob upoštevanju izjave izvršilnega sekretariata Medvladne agencije za razvoj z dne 19. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave izvršilnega sekretariata Medvladne agencije za razvoj z dne 19. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju členov 110(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 110(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker se je politični spor začel potem, ko je Salva Kiir, predsednik države in pripadnik etnične skupine Dinka, obtožil svojega odstavljenega podpredsednika Rieka Macharja, ki je iz etnične skupine Nuer, da proti njemu načrtuje državni udar; ker je Riek Machar to zanikal; |
| --- | --- |

A.

ker se je politični spor začel potem, ko je Salva Kiir, predsednik države in pripadnik etnične skupine Dinka, obtožil svojega odstavljenega podpredsednika Rieka Macharja, ki je iz etnične skupine Nuer, da proti njemu načrtuje državni udar; ker je Riek Machar to zanikal;

| B. | ker je južnosudanska vlada aretirala 11 visokih politikov, med drugim nekdanjega finančnega ministra in nekdanjega generalnega sekretarja Sudanskega ljudskega osvobodilnega gibanja, in sicer zaradi domnevno načrtovanega državnega udara proti predsedniku Kiiru; ker je predsednik Kiir 23. julija 2013 razpustil celotno vlado in odstavil podpredsednika Rieka Macharja; |
| --- | --- |

B.

ker je južnosudanska vlada aretirala 11 visokih politikov, med drugim nekdanjega finančnega ministra in nekdanjega generalnega sekretarja Sudanskega ljudskega osvobodilnega gibanja, in sicer zaradi domnevno načrtovanega državnega udara proti predsedniku Kiiru; ker je predsednik Kiir 23. julija 2013 razpustil celotno vlado in odstavil podpredsednika Rieka Macharja;

| C. | ker bi bilo treba najti demokratično politično rešitev za trenutni konflikt in utreti pot institucijam, ki bodo temeljile na demokratičnem dogovoru, za izgradnjo nove države, ki je nastala po referendumu o neodvisnosti; ker je civilna družba pozvala k mirni politični rešitvi problema; |
| --- | --- |

C.

ker bi bilo treba najti demokratično politično rešitev za trenutni konflikt in utreti pot institucijam, ki bodo temeljile na demokratičnem dogovoru, za izgradnjo nove države, ki je nastala po referendumu o neodvisnosti; ker je civilna družba pozvala k mirni politični rešitvi problema;

| D. | ker sta sprti strani v Južnem Sudanu 7. januarja 2014 v Adis Abebi začeli pogajanja pod okriljem Medvladne agencije za razvoj; ker bodo glavne točke teh pogajanj prenehanje sovražnosti, odprtje humanitarnih koridorjev, vprašanje političnih zapornikov in varstvo civilistov; |
| --- | --- |

D.

ker sta sprti strani v Južnem Sudanu 7. januarja 2014 v Adis Abebi začeli pogajanja pod okriljem Medvladne agencije za razvoj; ker bodo glavne točke teh pogajanj prenehanje sovražnosti, odprtje humanitarnih koridorjev, vprašanje političnih zapornikov in varstvo civilistov;

| E. | ker se kljub mirovnim pogovorom še vedno nadaljujejo nestabilnost, spopadi in uporaba oboroženih sil; ker skušajo vladne sile znova zavzeti mesto Bor, saj je to zadnja prestolnica, ki je še v rokah upornikov; |
| --- | --- |

E.

ker se kljub mirovnim pogovorom še vedno nadaljujejo nestabilnost, spopadi in uporaba oboroženih sil; ker skušajo vladne sile znova zavzeti mesto Bor, saj je to zadnja prestolnica, ki je še v rokah upornikov;

| F. | ker so se odposlanec ZDA Donald Booth in odposlanci sosednjih držav Južnega Sudana 11. januarja 2014 sestali z Riekom Macharjem, da bi v osnutek dokumenta o premirju vključili predloge obeh strani; |
| --- | --- |

F.

ker so se odposlanec ZDA Donald Booth in odposlanci sosednjih držav Južnega Sudana 11. januarja 2014 sestali z Riekom Macharjem, da bi v osnutek dokumenta o premirju vključili predloge obeh strani;

| G. | ker se je 8. januarja 2014 več deset ljudi udeležilo miroljubnega pohoda v Džubi, na katerem so javno obsodili spopade med taboroma predsednika in odstavljenega podpredsednika; |
| --- | --- |

G.

ker se je 8. januarja 2014 več deset ljudi udeležilo miroljubnega pohoda v Džubi, na katerem so javno obsodili spopade med taboroma predsednika in odstavljenega podpredsednika;

| H. | ker trenutni konflikt, ki je dobil tudi etnične razsežnosti, izvira iz leta 1991, ko je znotraj Sudanskega ljudskega osvobodilnega gibanja prišlo do razdora med frakcijo Johna Garanga, pokojnega voditelja Sudanskega ljudskega osvobodilnega gibanja, katere del je bil tudi Salva Kiir, in frakcijo Rieka Macharja, ki je izpodbijal Garangovo vodstvo; |
| --- | --- |

H.

ker trenutni konflikt, ki je dobil tudi etnične razsežnosti, izvira iz leta 1991, ko je znotraj Sudanskega ljudskega osvobodilnega gibanja prišlo do razdora med frakcijo Johna Garanga, pokojnega voditelja Sudanskega ljudskega osvobodilnega gibanja, katere del je bil tudi Salva Kiir, in frakcijo Rieka Macharja, ki je izpodbijal Garangovo vodstvo;

| I. | ker je varnostni svet ZN sprejel resolucijo o napotitvi 5 500 vojakov in 440 policistov v Južni Sudan za splošno okrepitev sil misije Združenih narodov v Južnem Sudanu; |
| --- | --- |

I.

ker je varnostni svet ZN sprejel resolucijo o napotitvi 5 500 vojakov in 440 policistov v Južni Sudan za splošno okrepitev sil misije Združenih narodov v Južnem Sudanu;

| J. | ker je 15. decembra 2013 v vojašnicah v Džubi prišlo do vojaških spopadov med predsedniškimi silami; ker so se spopadi začeli širiti v regijo okrog zvezne države Jonglei; |
| --- | --- |

J.

ker je 15. decembra 2013 v vojašnicah v Džubi prišlo do vojaških spopadov med predsedniškimi silami; ker so se spopadi začeli širiti v regijo okrog zvezne države Jonglei;

| K. | ker so množične zunajsodne usmrtitve, izbiranje ciljne skupine oseb na podlagi njihove etnične pripadnosti in samovoljna pridržanja dokumentirani, 6. januarja 2014 pa so bila odkrita vsaj tri množična grobišča; |
| --- | --- |

K.

ker so množične zunajsodne usmrtitve, izbiranje ciljne skupine oseb na podlagi njihove etnične pripadnosti in samovoljna pridržanja dokumentirani, 6. januarja 2014 pa so bila odkrita vsaj tri množična grobišča;

| L. | ker je bilo zaradi trenutne krize v Južnem Sudanu po podatkih ZN tisoče ljudi ubitih in več sto tisoč civilistov razseljenih, od katerih jih je nekaj deset tisoč v bazah ZN po vsej državi in nujno potrebujejo osnovne zdravstvene storitve, čisto vodo in boljše sanitarne pogoje; ker se število Južnosudancev, ki iščejo zatočišče v Ugandi in Etiopiji, dramatično povečuje; ker je 14. januarja 2014 vsaj 200 civilistov utonilo v nesreči trajekta na Belem Nilu, ko so bežali zaradi spopadov v mestu Malakal; |
| --- | --- |

L.

ker je bilo zaradi trenutne krize v Južnem Sudanu po podatkih ZN tisoče ljudi ubitih in več sto tisoč civilistov razseljenih, od katerih jih je nekaj deset tisoč v bazah ZN po vsej državi in nujno potrebujejo osnovne zdravstvene storitve, čisto vodo in boljše sanitarne pogoje; ker se število Južnosudancev, ki iščejo zatočišče v Ugandi in Etiopiji, dramatično povečuje; ker je 14. januarja 2014 vsaj 200 civilistov utonilo v nesreči trajekta na Belem Nilu, ko so bežali zaradi spopadov v mestu Malakal;

| M. | ker humanitarne operacije otežujejo predvsem aktivne sovražnosti; ker ima prebivalstvo v vsej državi omejen dostop do hrane, zlasti pa je treba v Boru in Bentiu razdeliti osnovna živila in zagotoviti oskrbo s hrano; ker ljudje zaradi nasilja in izgona nimajo več osnovnih sredstev za preživetje, zlasti hrane, kar utegne povzročiti krizo zaradi pomanjkanja hrane; |
| --- | --- |

M.

ker humanitarne operacije otežujejo predvsem aktivne sovražnosti; ker ima prebivalstvo v vsej državi omejen dostop do hrane, zlasti pa je treba v Boru in Bentiu razdeliti osnovna živila in zagotoviti oskrbo s hrano; ker ljudje zaradi nasilja in izgona nimajo več osnovnih sredstev za preživetje, zlasti hrane, kar utegne povzročiti krizo zaradi pomanjkanja hrane;

| N. | ker je nedavno prišlo do napadov na ljudstvo Nuba, nezakonitih ubojev, množičnih posilstev in samovoljnih aretacij civilistov, ki živijo v Nubskih gorah; ker so v zadnjih dveh tednih decembra 2013 sudanske vladne milice in oborožene sile ob podpori varnostnih sil napadle številna območja okrog Kaduglija in Dillanja, pri čemer je več tisoč civilistov zapustilo domove, poročali pa so tudi o nezakonitih ubojih in množičnih posilstvih; ker obstaja tveganje, da bo kriza prizadela precej širšo regijo, kjer je stabilnost že tako ali tako krhka, to pa je treba v okviru mednarodnega odziva na terenu vedno upoštevati; |
| --- | --- |

N.

ker je nedavno prišlo do napadov na ljudstvo Nuba, nezakonitih ubojev, množičnih posilstev in samovoljnih aretacij civilistov, ki živijo v Nubskih gorah; ker so v zadnjih dveh tednih decembra 2013 sudanske vladne milice in oborožene sile ob podpori varnostnih sil napadle številna območja okrog Kaduglija in Dillanja, pri čemer je več tisoč civilistov zapustilo domove, poročali pa so tudi o nezakonitih ubojih in množičnih posilstvih; ker obstaja tveganje, da bo kriza prizadela precej širšo regijo, kjer je stabilnost že tako ali tako krhka, to pa je treba v okviru mednarodnega odziva na terenu vedno upoštevati;

| O. | ker vzhodnoafriške sosede, tudi Kenija in Etiopija, spodbujajo obe strani k iskanju miru; ker je Uganda na prošnjo predsednika Kiira poslala 1 200 vojakov in vojaško opremo za varovanje objektov, kot so letališča in državne zgradbe; |
| --- | --- |

O.

ker vzhodnoafriške sosede, tudi Kenija in Etiopija, spodbujajo obe strani k iskanju miru; ker je Uganda na prošnjo predsednika Kiira poslala 1 200 vojakov in vojaško opremo za varovanje objektov, kot so letališča in državne zgradbe;

| P. | ker je po prošnji ZN za pomoč 4. januarja 2014 začel delovati mehanizem Unije na področju civilne zaščite za pomoč Južnemu Sudanu s pomočjo v naravi pri zagotavljanju zatočišč, medicinskega materiala, zdravil, potrebnih dobrin in hrane; |
| --- | --- |

P.

ker je po prošnji ZN za pomoč 4. januarja 2014 začel delovati mehanizem Unije na področju civilne zaščite za pomoč Južnemu Sudanu s pomočjo v naravi pri zagotavljanju zatočišč, medicinskega materiala, zdravil, potrebnih dobrin in hrane;

| Q. | ker je Republika Južni Sudan ena najrevnejših in najmanj razvitih držav na svetu, saj 50 % prebivalstva živi pod pragom revščine, umrljivost mater je najvišja na svetu, stopnja umrljivosti dojenčkov je med najvišjimi na svetu, nepismenost se giblje okrog 75 % in ima le tretjina prebivalstva dostop do čiste vode; ker je zaradi neustrezne prehranske varnosti vsako leto ogroženih več kot milijon ljudi; ker okrog 80 % vseh zdravstvenih in osnovnih storitev v Južnem Sudanu zagotavljajo nevladne organizacije ter je dostop humanitarnih delavcev oviran zaradi aktivnih sovražnosti in napadov nanje in na njihova sredstva; |
| --- | --- |

Q.

ker je Republika Južni Sudan ena najrevnejših in najmanj razvitih držav na svetu, saj 50 % prebivalstva živi pod pragom revščine, umrljivost mater je najvišja na svetu, stopnja umrljivosti dojenčkov je med najvišjimi na svetu, nepismenost se giblje okrog 75 % in ima le tretjina prebivalstva dostop do čiste vode; ker je zaradi neustrezne prehranske varnosti vsako leto ogroženih več kot milijon ljudi; ker okrog 80 % vseh zdravstvenih in osnovnih storitev v Južnem Sudanu zagotavljajo nevladne organizacije ter je dostop humanitarnih delavcev oviran zaradi aktivnih sovražnosti in napadov nanje in na njihova sredstva;

| R. | ker je EU najavila, da bo za humanitarne ukrepe v Južnem Sudanu zagotovila 50 milijonov EUR; ker s tem humanitarna pomoč EU v proračunskih letih 2013 in 2014 znaša že 170 milijonov EUR; |
| --- | --- |

R.

ker je EU najavila, da bo za humanitarne ukrepe v Južnem Sudanu zagotovila 50 milijonov EUR; ker s tem humanitarna pomoč EU v proračunskih letih 2013 in 2014 znaša že 170 milijonov EUR;

| S. | ker so humanitarne organizacije 31. decembra 2013 začele izvajati načrt za odzivanje na krizo v Južnem Sudanu; ker je Urad ZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti objavil skupni poziv za zagotovitev 166 milijonov USD za odziv na krizo in pomoč približno 628 000 ljudem od januarja do marca 2014; |
| --- | --- |

S.

ker so humanitarne organizacije 31. decembra 2013 začele izvajati načrt za odzivanje na krizo v Južnem Sudanu; ker je Urad ZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti objavil skupni poziv za zagotovitev 166 milijonov USD za odziv na krizo in pomoč približno 628 000 ljudem od januarja do marca 2014;

| T. | ker sta za izgradnjo države in odpravo nestabilnosti potrebni dolgoročna perspektiva ter trdno, predvidljivo in stabilno delovanje mednarodne skupnosti; |
| --- | --- |

T.

ker sta za izgradnjo države in odpravo nestabilnosti potrebni dolgoročna perspektiva ter trdno, predvidljivo in stabilno delovanje mednarodne skupnosti;

| 1. | odločno obsoja najnovejše izbruhe spopadov v Južnem Sudanu in strani poziva, naj odložita orožje in nemudoma končata nasilje, ki je od začetka krize decembra 2013 zahtevalo mnoga življenja, povzročilo poškodbe in škodo med civilnim prebivalstvom ter več sto tisoč ljudi prisililo v izgnanstvo; |
| --- | --- |

1.

odločno obsoja najnovejše izbruhe spopadov v Južnem Sudanu in strani poziva, naj odložita orožje in nemudoma končata nasilje, ki je od začetka krize decembra 2013 zahtevalo mnoga življenja, povzročilo poškodbe in škodo med civilnim prebivalstvom ter več sto tisoč ljudi prisililo v izgnanstvo;

| 2. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi najnovejšega stopnjevanja nasilja v Južnem Sudanu, ki ima hude humanitarne, varnostne, politične, gospodarske in družbene posledice za že tako krhko in nestabilno državo, in utegne destabilizirati vso vzhodnoafriško regijo; je zlasti zaskrbljen zaradi etnične razsežnosti spopada; poudarja, da je iskanje moči z nasiljem ali delitvijo vzdolž etničnih ločnic v nasprotju z demokratičnim načelom pravne države in krši mednarodno pravo; |
| --- | --- |

2.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi najnovejšega stopnjevanja nasilja v Južnem Sudanu, ki ima hude humanitarne, varnostne, politične, gospodarske in družbene posledice za že tako krhko in nestabilno državo, in utegne destabilizirati vso vzhodnoafriško regijo; je zlasti zaskrbljen zaradi etnične razsežnosti spopada; poudarja, da je iskanje moči z nasiljem ali delitvijo vzdolž etničnih ločnic v nasprotju z demokratičnim načelom pravne države in krši mednarodno pravo;

| 3. | obsoja kršitve človekovih pravic in zlorabe; poziva vse strani, naj nemudoma končajo vse kršitve človekovih pravic, vključno s tistimi, ki zadevajo begunce in razseljene osebe, ženske in pripadnike ranljivih skupin, pa tudi novinarje, ter poziva h kaznovanju odgovornih za kršitve človekovih pravic; meni, da bi morala predsednik Kiir ter Riek Machar storiti vse, kar lahko, da prekineta zlorabe, ki jih njuni vojaki izvajajo nad ljudmi; |
| --- | --- |

3.

obsoja kršitve človekovih pravic in zlorabe; poziva vse strani, naj nemudoma končajo vse kršitve človekovih pravic, vključno s tistimi, ki zadevajo begunce in razseljene osebe, ženske in pripadnike ranljivih skupin, pa tudi novinarje, ter poziva h kaznovanju odgovornih za kršitve človekovih pravic; meni, da bi morala predsednik Kiir ter Riek Machar storiti vse, kar lahko, da prekineta zlorabe, ki jih njuni vojaki izvajajo nad ljudmi;

| 4. | poziva vse strani, naj spoštujejo mednarodno humanitarno pravo in mednarodno zakonodajo o človekovih pravicah ter naj humanitarnim organizacijam, ki želijo pomagati civilnemu prebivalstvu v stiski, omogočijo dostop in jim nudijo zaščito in naj odprejo humanitarne koridorje za oskrbo s pomočjo in opremo; ugotavlja, da so se številne tuje humanitarne organizacije že umaknile iz Južnega Sudana in da tiste, ki ostajajo, težko zadostijo potrebam razseljenega civilnega prebivalstva; ugotavlja tudi, da te humanitarne organizacije še vedno ne morejo do številnih območij, kjer se zdi, da več deset tisoč ljudi še vedno čaka na pomoč ali so se napotili iskat pomoč; |
| --- | --- |

4.

poziva vse strani, naj spoštujejo mednarodno humanitarno pravo in mednarodno zakonodajo o človekovih pravicah ter naj humanitarnim organizacijam, ki želijo pomagati civilnemu prebivalstvu v stiski, omogočijo dostop in jim nudijo zaščito in naj odprejo humanitarne koridorje za oskrbo s pomočjo in opremo; ugotavlja, da so se številne tuje humanitarne organizacije že umaknile iz Južnega Sudana in da tiste, ki ostajajo, težko zadostijo potrebam razseljenega civilnega prebivalstva; ugotavlja tudi, da te humanitarne organizacije še vedno ne morejo do številnih območij, kjer se zdi, da več deset tisoč ljudi še vedno čaka na pomoč ali so se napotili iskat pomoč;

| 5. | odločno poziva obe strani, naj dosežeta dogovor; v celoti podpira potekajoči proces pogajanj v Adis Abebi, v okviru katerega se poziva k takojšnji prekinitvi ognja in iskanju načinov za trajen mir in stabilnost; poziva vlado in uporniške strani, naj dobronamerno sodelujejo v brezpogojnem, vključujočem in celostnem političnem dialogu za uspešen zaključek pogajanj; pozdravlja prizadevanja Afriške unije in Medvladne agencije za razvoj za spodbujanje vključujočega dialoga in mirovno posredovanje; |
| --- | --- |

5.

odločno poziva obe strani, naj dosežeta dogovor; v celoti podpira potekajoči proces pogajanj v Adis Abebi, v okviru katerega se poziva k takojšnji prekinitvi ognja in iskanju načinov za trajen mir in stabilnost; poziva vlado in uporniške strani, naj dobronamerno sodelujejo v brezpogojnem, vključujočem in celostnem političnem dialogu za uspešen zaključek pogajanj; pozdravlja prizadevanja Afriške unije in Medvladne agencije za razvoj za spodbujanje vključujočega dialoga in mirovno posredovanje;

| 6. | poziva k izpustu vseh političnih zapornikov in 11 trenutno pridržanih visokih politikov, katerih pridržanje je postalo ovira v mirovnih pogajanjih; |
| --- | --- |

6.

poziva k izpustu vseh političnih zapornikov in 11 trenutno pridržanih visokih politikov, katerih pridržanje je postalo ovira v mirovnih pogajanjih;

| 7. | poziva vse sosednje države Južnega Sudana k tesnemu medsebojnemu sodelovanju za izboljšanje varnostnih razmer v regiji in da se najde pot do miroljubne in trajne politične rešitve za ta konflikt; poudarja, da bi zlasti sodelovanje s Sudanom pomenilo izboljšanje vezi, potem ko sta se nasprotnika iz državljanske vojne na začetku leta 2012 znova približala sporu zaradi pristojbin za nafto in meje; |
| --- | --- |

7.

poziva vse sosednje države Južnega Sudana k tesnemu medsebojnemu sodelovanju za izboljšanje varnostnih razmer v regiji in da se najde pot do miroljubne in trajne politične rešitve za ta konflikt; poudarja, da bi zlasti sodelovanje s Sudanom pomenilo izboljšanje vezi, potem ko sta se nasprotnika iz državljanske vojne na začetku leta 2012 znova približala sporu zaradi pristojbin za nafto in meje;

| 8. | pozdravlja odločitev sveta Afriške unije za mir in varnost o ustanovitvi komisije, ki bo preiskovala kršitve človekovih pravic in drugih zlorab ter priporočala načine in orodja za zagotavljanje prevzemanja odgovornosti, sprave in celjenja ran v vseh skupnostih; pozdravlja dejstvo, da se je s podporo urada visoke komisarke ZN za človekove pravice okrepila zmogljivost misije ZN v Južnem Sudanu za preiskovanje kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja odločitev sveta Afriške unije za mir in varnost o ustanovitvi komisije, ki bo preiskovala kršitve človekovih pravic in drugih zlorab ter priporočala načine in orodja za zagotavljanje prevzemanja odgovornosti, sprave in celjenja ran v vseh skupnostih; pozdravlja dejstvo, da se je s podporo urada visoke komisarke ZN za človekove pravice okrepila zmogljivost misije ZN v Južnem Sudanu za preiskovanje kršitev človekovih pravic;

| 9. | obžaluje odločitev visoke predstavnice EU o zaključku mandata posebnega predstavnika EU za Sudan/Južni Sudan, ob upoštevanju hudih političnih nemirov in oboroženih spopadov v Sudanu; meni, da se bo EU brez posebnega predstavnika za Sudan/Južni Sudan znašla na obrobju mednarodnih pogajanj in prizadevanj; zato visoko predstavnico poziva, naj prekliče to odločitev in podaljša mandat posebnega predstavnika za Sudan/Južni Sudan; |
| --- | --- |

9.

obžaluje odločitev visoke predstavnice EU o zaključku mandata posebnega predstavnika EU za Sudan/Južni Sudan, ob upoštevanju hudih političnih nemirov in oboroženih spopadov v Sudanu; meni, da se bo EU brez posebnega predstavnika za Sudan/Južni Sudan znašla na obrobju mednarodnih pogajanj in prizadevanj; zato visoko predstavnico poziva, naj prekliče to odločitev in podaljša mandat posebnega predstavnika za Sudan/Južni Sudan;

| 10. | poziva mednarodno skupnost, naj spoštuje svoje zaveze Južnemu Sudanu in regiji o finančni pomoči in zagotovi sredstva za takojšen odziv na slabšanje humanitarnih razmer v Južnem Sudanu; |
| --- | --- |

10.

poziva mednarodno skupnost, naj spoštuje svoje zaveze Južnemu Sudanu in regiji o finančni pomoči in zagotovi sredstva za takojšen odziv na slabšanje humanitarnih razmer v Južnem Sudanu;

| 11. | izraža zaskrbljenost zaradi splošno razširjene korupcije; je zaskrbljen tudi, ker lahko korupcija škodi vzpostavljanju svobodne in poštene demokracije, stabilnosti, trajnostnega razvoja in gospodarske rasti; |
| --- | --- |

11.

izraža zaskrbljenost zaradi splošno razširjene korupcije; je zaskrbljen tudi, ker lahko korupcija škodi vzpostavljanju svobodne in poštene demokracije, stabilnosti, trajnostnega razvoja in gospodarske rasti;

| 12. | pozdravlja odločitev za okrepitev misije ZN v Južnem Sudanu z dodatnim vojaškim, policijskim, logističnim in civilnim osebjem; vendar poudarja, da je za zaščito civilistov prvenstveno odgovorna država; pozdravlja delo posebne predstavnice ZN in vodje misije ZN v Južnem Sudanu Hilde Johnson; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja odločitev za okrepitev misije ZN v Južnem Sudanu z dodatnim vojaškim, policijskim, logističnim in civilnim osebjem; vendar poudarja, da je za zaščito civilistov prvenstveno odgovorna država; pozdravlja delo posebne predstavnice ZN in vodje misije ZN v Južnem Sudanu Hilde Johnson;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi Južnega Sudana, komisarki za človekove pravice Južnega Sudana, južnosudanski nacionalni zakonodajni skupščini, institucijam Afriške unije, Medvladni agenciji za razvoj, sopredsednikoma Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU in generalnemu sekretarju ZN. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi Južnega Sudana, komisarki za človekove pravice Južnega Sudana, južnosudanski nacionalni zakonodajni skupščini, institucijam Afriške unije, Medvladni agenciji za razvoj, sopredsednikoma Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU in generalnemu sekretarju ZN.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0546.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/141 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/141

---

P7_TA(2014)0043

Strategija EU za brezdomstvo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o strategiji EU za brezdomstvo (2013/2994(RSP))

(2016/C 482/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 2 in 3, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 2 in 3,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 9, 14, 151 in 153, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 9, 14, 151 in 153,

| — | ob upoštevanju revidirane Evropske socialne listine Sveta Evrope, zlasti njenega člena 31, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidirane Evropske socialne listine Sveta Evrope, zlasti njenega člena 31,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 34 in 36, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 34 in 36,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo (COM(2010)0758),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 22 .aprila 2008 o odpravi uličnega brezdomstva (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 22 .aprila 2008 o odpravi uličnega brezdomstva (2),

| — | ob upoštevanju evropske konference o soglasju iz decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske konference o soglasju iz decembra 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o strategiji EU za brezdomce (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o strategiji EU za brezdomce (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (COM(2013)0083),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. februarja 2013 o boju proti brezdomstvu v Evropski uniji (SWD(2013)0042), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. februarja 2013 o boju proti brezdomstvu v Evropski uniji (SWD(2013)0042),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2013 o socialnih stanovanjih v Evropski uniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2013 o socialnih stanovanjih v Evropski uniji (4),

| — | ob upoštevanju šestih načel, ki so bila sprejeta 1. marca 2013 na ministrski okrogli mizi o brezdomstvu, ki je bila organizirana v Leuvnu na pobudo irskega predsedstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestih načel, ki so bila sprejeta 1. marca 2013 na ministrski okrogli mizi o brezdomstvu, ki je bila organizirana v Leuvnu na pobudo irskega predsedstva,

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker se vsi ljudje rodijo svobodni, z enakim dostojanstvom in pravicami, pri čemer so države članice odgovorne, da te pravice spodbujajo in zagotavljajo; |
| --- | --- |

A.

ker se vsi ljudje rodijo svobodni, z enakim dostojanstvom in pravicami, pri čemer so države članice odgovorne, da te pravice spodbujajo in zagotavljajo;

| B. | ker brezdomstvo pomeni kršenje človekovega dostojanstva in pravic; ker je potreba po domu temeljna človekova potreba in temeljni pogoj za dostojno življenje in socialno vključenost; |
| --- | --- |

B.

ker brezdomstvo pomeni kršenje človekovega dostojanstva in pravic; ker je potreba po domu temeljna človekova potreba in temeljni pogoj za dostojno življenje in socialno vključenost;

| C. | ker je brezdomstvo v okviru strategije Evropa 2020, njene vodilne pobude za evropsko platformo proti revščini in socialni izključenosti ter svežnja EU o socialnih naložbah postalo jasna prednostna naloga politike EU v boju proti revščini; ker sedanja stopnja revščine in socialne izključenosti ogroža cilj strategije Evropa 2020 o zmanjšanju števila revnih in socialno izključenih ali ljudi, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, za vsaj 20 milijonov; |
| --- | --- |

C.

ker je brezdomstvo v okviru strategije Evropa 2020, njene vodilne pobude za evropsko platformo proti revščini in socialni izključenosti ter svežnja EU o socialnih naložbah postalo jasna prednostna naloga politike EU v boju proti revščini; ker sedanja stopnja revščine in socialne izključenosti ogroža cilj strategije Evropa 2020 o zmanjšanju števila revnih in socialno izključenih ali ljudi, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, za vsaj 20 milijonov;

| D. | ker je brezdomstvo najskrajnejša oblika revščine in pomanjkanja ter se je v zadnjih letih v praktično vseh državah članicah EU povečalo; |
| --- | --- |

D.

ker je brezdomstvo najskrajnejša oblika revščine in pomanjkanja ter se je v zadnjih letih v praktično vseh državah članicah EU povečalo;

| E. | ker se države članice, ki jih je gospodarska in finančna kriza najbolj prizadela, soočajo z doslej največjim povečanjem števila brezdomcev; |
| --- | --- |

E.

ker se države članice, ki jih je gospodarska in finančna kriza najbolj prizadela, soočajo z doslej največjim povečanjem števila brezdomcev;

| F. | ker se je socialni in družinski profil oseb, ki uporabljajo socialna stanovanja, spremenil in ker je povpraševanje po takih stanovanjih vse večje; |
| --- | --- |

F.

ker se je socialni in družinski profil oseb, ki uporabljajo socialna stanovanja, spremenil in ker je povpraševanje po takih stanovanjih vse večje;

| G. | ker v nekaterih državah članicah EU primanjkuje socialnih stanovanj, potrebe po cenovno dostopnih stanovanjih pa so vse večje; |
| --- | --- |

G.

ker v nekaterih državah članicah EU primanjkuje socialnih stanovanj, potrebe po cenovno dostopnih stanovanjih pa so vse večje;

| H. | ker je več organov EU, kot so Svet za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO), Odbor regij, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Parlament, pozvalo Komisijo, naj oblikuje strategijo EU za brezdomstvo ali podoben dokument; |
| --- | --- |

H.

ker je več organov EU, kot so Svet za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO), Odbor regij, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Parlament, pozvalo Komisijo, naj oblikuje strategijo EU za brezdomstvo ali podoben dokument;

| I. | ker je brezdomstvo po naravi večplasten problem in zahteva večplasten odziv politike; |
| --- | --- |

I.

ker je brezdomstvo po naravi večplasten problem in zahteva večplasten odziv politike;

| J. | ker obstaja vse več dokazov, da so za preprečevanje brezdomstva najučinkovitejši pristopi, ki postavljajo v ospredje nastanitev; |
| --- | --- |

J.

ker obstaja vse več dokazov, da so za preprečevanje brezdomstva najučinkovitejši pristopi, ki postavljajo v ospredje nastanitev;

| K. | ker je v okviru semestra EU vse več pozornosti namenjene brezdomstvu, nekatere države članice pa so ga v svojih nacionalnih programih reform za leti 2012 in 2013 opredelile kot prednostno nalogo na področju boja proti revščini; |
| --- | --- |

K.

ker je v okviru semestra EU vse več pozornosti namenjene brezdomstvu, nekatere države članice pa so ga v svojih nacionalnih programih reform za leti 2012 in 2013 opredelile kot prednostno nalogo na področju boja proti revščini;

| L. | ker sedanji okvir politik EU in dejanske socialne razmere odpirajo pot okrepljenemu in ambicioznejšemu ukrepanju na področju brezdomstva na ravni EU; |
| --- | --- |

L.

ker sedanji okvir politik EU in dejanske socialne razmere odpirajo pot okrepljenemu in ambicioznejšemu ukrepanju na področju brezdomstva na ravni EU;

| M. | ker imajo države članice EU najnaprednejši sistem socialne zaščite na svetu z najvišjimi prispevki za socialno varnost za državljane; |
| --- | --- |

M.

ker imajo države članice EU najnaprednejši sistem socialne zaščite na svetu z najvišjimi prispevki za socialno varnost za državljane;

| N. | ker so za boj proti brezdomstvu v prvi vrsti odgovorne države članice, predvsem pa regionalne in lokalne oblasti, in ker ima strategija EU dopolnilno vlogo; |
| --- | --- |

N.

ker so za boj proti brezdomstvu v prvi vrsti odgovorne države članice, predvsem pa regionalne in lokalne oblasti, in ker ima strategija EU dopolnilno vlogo;

| O. | ker ima lahko Komisija večjo vlogo v okviru trenutnih pristojnosti in ob upoštevanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

O.

ker ima lahko Komisija večjo vlogo v okviru trenutnih pristojnosti in ob upoštevanju načela subsidiarnosti;

| P. | ker ima vse večje število držav članic celovito strategijo za brezdomstvo in bi lahko prek evropskega sodelovanja dodatno razvile svoje politike; |
| --- | --- |

P.

ker ima vse večje število držav članic celovito strategijo za brezdomstvo in bi lahko prek evropskega sodelovanja dodatno razvile svoje politike;

| Q. | ker revščina ni zločin in ker brezdomstvo ni ne zločin ne izbira načina življenja; |
| --- | --- |

Q.

ker revščina ni zločin in ker brezdomstvo ni ne zločin ne izbira načina življenja;

| 1. | poudarja, da se brezdomci le mukoma prebijajo skozi življenje in da so prisiljeni živeti v nečloveških razmerah; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da se brezdomci le mukoma prebijajo skozi življenje in da so prisiljeni živeti v nečloveških razmerah;

| 2. | poziva Komisijo, naj nemudoma oblikuje strategijo EU za brezdomstvo, ki bo v skladu s predlogi iz resolucije Parlamenta z dne 14. septembra 2011 o strategiji EU za brezdomstvo in s predlogi drugih institucij in organov EU; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj nemudoma oblikuje strategijo EU za brezdomstvo, ki bo v skladu s predlogi iz resolucije Parlamenta z dne 14. septembra 2011 o strategiji EU za brezdomstvo in s predlogi drugih institucij in organov EU;

| 3. | meni, da bi morala strategija EU za brezdomstvo v celoti upoštevati Pogodbo o delovanju Evropske unije, ki določa „bistveno vlogo in široko diskrecijsko pravico nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri zagotavljanju, naročanju in organiziranju storitev splošnega gospodarskega pomena, in sicer čim bolj ustrezno potrebam uporabnikov“; meni, da so za boj proti brezdomstvu odgovorne države članice in da bi jih morala zato strategija EU za brezdomstvo podpirati pri čim učinkovitejšem spoprijemanju z njihovimi odgovornostmi ob polnem spoštovanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi morala strategija EU za brezdomstvo v celoti upoštevati Pogodbo o delovanju Evropske unije, ki določa „bistveno vlogo in široko diskrecijsko pravico nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri zagotavljanju, naročanju in organiziranju storitev splošnega gospodarskega pomena, in sicer čim bolj ustrezno potrebam uporabnikov“; meni, da so za boj proti brezdomstvu odgovorne države članice in da bi jih morala zato strategija EU za brezdomstvo podpirati pri čim učinkovitejšem spoprijemanju z njihovimi odgovornostmi ob polnem spoštovanju načela subsidiarnosti;

| 4. | poziva Komisijo, naj vzpostavi skupino strokovnjakov na visoki ravni, ki ji bo v podporo pri pripravi in nadaljnjem razvoju strategije EU za brezdomstvo; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj vzpostavi skupino strokovnjakov na visoki ravni, ki ji bo v podporo pri pripravi in nadaljnjem razvoju strategije EU za brezdomstvo;

| 5. | poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva brezdomstvo v priporočilih za posamezne države članice, v katerih je napredek na področju brezdomstva nujno potreben; poziva države članice, naj v nacionalnih programih reform še več pozornosti namenijo brezdomstvu; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva brezdomstvo v priporočilih za posamezne države članice, v katerih je napredek na področju brezdomstva nujno potreben; poziva države članice, naj v nacionalnih programih reform še več pozornosti namenijo brezdomstvu;

| 6. | poudarja, da je treba zbirati izčrpne in primerljive podatke o brezdomstvu, brez stigmatizacije brezdomcev; poudarja, da je zbiranje podatkov pogoj za razvoj učinkovite politike za dokončno izkoreninjenje brezdomstva; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba zbirati izčrpne in primerljive podatke o brezdomstvu, brez stigmatizacije brezdomcev; poudarja, da je zbiranje podatkov pogoj za razvoj učinkovite politike za dokončno izkoreninjenje brezdomstva;

| 7. | pozdravlja določbo iz nove uredbe o evropskem socialnem skladu glede oblikovanja kazalnikov za spremljanje učinkovitosti naložb v povezavi z brezdomci ali osebami, ki so izključene s stanovanjskega trga; poziva Komisijo, naj izkoristi celoten potencial teh novih orodij; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja določbo iz nove uredbe o evropskem socialnem skladu glede oblikovanja kazalnikov za spremljanje učinkovitosti naložb v povezavi z brezdomci ali osebami, ki so izključene s stanovanjskega trga; poziva Komisijo, naj izkoristi celoten potencial teh novih orodij;

| 8. | poziva Komisijo, naj evropski program za zaposlovanje in socialne inovacije uporabi kot glavni vir financiranja strategije EU za financiranje raziskav in mednacionalnih izmenjav ter naj dodatno okrepi sodelovanje s ključnimi evropskimi partnerji; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj evropski program za zaposlovanje in socialne inovacije uporabi kot glavni vir financiranja strategije EU za financiranje raziskav in mednacionalnih izmenjav ter naj dodatno okrepi sodelovanje s ključnimi evropskimi partnerji;

| 9. | poziva Komisijo, naj brezdomstvo vključi v vsa ustrezna področja politik EU; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj brezdomstvo vključi v vsa ustrezna področja politik EU;

| 10. | poziva Komisijo, naj se v strategiji EU za brezdomstvo osredotoči na naslednje prednostne teme:






  — | pristopi, ki postavljajo v ospredje nastanitev in dajejo absolutno prednost ureditvi bivališča; |
| --- | --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj se v strategiji EU za brezdomstvo osredotoči na naslednje prednostne teme:

—

pristopi, ki postavljajo v ospredje nastanitev in dajejo absolutno prednost ureditvi bivališča;

| — | čezmejno brezdomstvo; |
| --- | --- |

—

čezmejno brezdomstvo;

| — | kakovost storitev za brezdomce; |
| --- | --- |

—

kakovost storitev za brezdomce;

| — | preprečevanje brezdomstva; |
| --- | --- |

—

preprečevanje brezdomstva;

| — | brezdomstvo mladih; |
| --- | --- |

—

brezdomstvo mladih;

| 11. | v zvezi s ključnimi elementi strategije EU za brezdomstvo opozarja na svojo resolucijo z dne 14. septembra 2011 o strategiji EU za brezdomstvo in poudarja naslednje elemente:






  — | redno evropsko spremljanje brezdomstva; |
| --- | --- | --- |

11.

v zvezi s ključnimi elementi strategije EU za brezdomstvo opozarja na svojo resolucijo z dne 14. septembra 2011 o strategiji EU za brezdomstvo in poudarja naslednje elemente:

—

redno evropsko spremljanje brezdomstva;

| — | raziskave in pridobivanje znanja o politikah in storitvah na področju brezdomstva; |
| --- | --- |

—

raziskave in pridobivanje znanja o politikah in storitvah na področju brezdomstva;

| — | socialne inovacije na področju politik in storitev na področju brezdomstva; |
| --- | --- |

—

socialne inovacije na področju politik in storitev na področju brezdomstva;

| 12. | poziva države članice, naj zgradijo socialna in cenovno dostopna stanovanja za najranljivejše osebe, da bi preprečili socialno izključenost in brezdomstvo; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj zgradijo socialna in cenovno dostopna stanovanja za najranljivejše osebe, da bi preprečili socialno izključenost in brezdomstvo;

| 13. | poziva države članice, naj ne kršijo pogodb o človekovih pravicah in v celoti spoštujejo sporazume, ki so jih podpisale, vključno z Listino EU o temeljnih pravicah, Mednarodnim paktom ZN o državljanskih in političnih pravicah ter revidirano Evropsko socialno listino Sveta Evrope; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj ne kršijo pogodb o človekovih pravicah in v celoti spoštujejo sporazume, ki so jih podpisale, vključno z Listino EU o temeljnih pravicah, Mednarodnim paktom ZN o državljanskih in političnih pravicah ter revidirano Evropsko socialno listino Sveta Evrope;

| 14. | poziva države članice, naj nemudoma ustavijo kriminalizacijo brezdomcev ter spremenijo diskriminacijske politike, ki se uporabljajo za to, da se brezdomcem preprečuje dostop do socialnih storitev in zavetišč; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj nemudoma ustavijo kriminalizacijo brezdomcev ter spremenijo diskriminacijske politike, ki se uporabljajo za to, da se brezdomcem preprečuje dostop do socialnih storitev in zavetišč;

| 15. | poziva države članice, naj uporabijo sredstva Evropskega sklada za pomoč najbolj ogroženim ter druge programe, na primer Evropski socialni sklad, za izboljšanje razmer brezdomcev in vzpostavitev načina za socialno in poklicno vključevanje; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj uporabijo sredstva Evropskega sklada za pomoč najbolj ogroženim ter druge programe, na primer Evropski socialni sklad, za izboljšanje razmer brezdomcev in vzpostavitev načina za socialno in poklicno vključevanje;

| 16. | poziva države članice in predsedstvo EU, naj redno organizirajo evropske okrogle mize ministrov EU, pristojnih za področje brezdomstva, kot je to storilo irsko predsedstvo EU marca 2013; poziva Komisijo, naj zagotovi praktično in finančno podporo za tovrstna srečanja; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice in predsedstvo EU, naj redno organizirajo evropske okrogle mize ministrov EU, pristojnih za področje brezdomstva, kot je to storilo irsko predsedstvo EU marca 2013; poziva Komisijo, naj zagotovi praktično in finančno podporo za tovrstna srečanja;

| 17. | poziva države članice, naj poglobijo sodelovanje, da se poveča vzajemno znanje, izmenjajo najboljše prakse ter razvije enoten politični pristop; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj poglobijo sodelovanje, da se poveča vzajemno znanje, izmenjajo najboljše prakse ter razvije enoten politični pristop;

| 18. | poziva države članice, naj uporabijo celostne pristope pri razvoju celovitih strategij za brezdomstvo, ki postavljajo v ospredje stanovanje in dajejo velik poudarek preprečevanju; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj uporabijo celostne pristope pri razvoju celovitih strategij za brezdomstvo, ki postavljajo v ospredje stanovanje in dajejo velik poudarek preprečevanju;

| 19. | meni, da bi morale države članice in njihovi lokalni organi v sodelovanju z organizacijami najemnikov izvajati učinkovite preventivne politike za zmanjšanje števila prisilnih izselitev; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi morale države članice in njihovi lokalni organi v sodelovanju z organizacijami najemnikov izvajati učinkovite preventivne politike za zmanjšanje števila prisilnih izselitev;

| 20. | poziva Svet, naj razmisli o uvedbi zagotovila, da nihče v EU ne bo prisiljen prespati pod milim nebom zaradi pomanjkanja storitev (za ukrepanje v sili); |
| --- | --- |

20.

poziva Svet, naj razmisli o uvedbi zagotovila, da nihče v EU ne bo prisiljen prespati pod milim nebom zaradi pomanjkanja storitev (za ukrepanje v sili);

| 21. | poziva države članice, naj z ustreznimi humanitarnimi organizacijami sodelujejo pri organizaciji svetovanja in nastanitev za brezdomce; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj z ustreznimi humanitarnimi organizacijami sodelujejo pri organizaciji svetovanja in nastanitev za brezdomce;

| 22. | poudarja, da se je nujno treba boriti proti vsem oblikam diskriminacije brezdomcev in marginalizacije celotnih skupnosti; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da se je nujno treba boriti proti vsem oblikam diskriminacije brezdomcev in marginalizacije celotnih skupnosti;

| 23. | poudarja, da je izpolnitev pravice do nastanitve bistvena za uživanje vrste drugih pravic, tudi številnih političnih in socialnih; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je izpolnitev pravice do nastanitve bistvena za uživanje vrste drugih pravic, tudi številnih političnih in socialnih;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru za socialno zaščito in Svetu Evrope. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru za socialno zaščito in Svetu Evrope.

---

(1)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(2)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 19.

(3)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 101.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0246.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/145 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/145

---

P7_TA(2014)0044

Položaj zagovornikov pravic in opozicijskih aktivistov v Kambodži in Laosu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o položaju zagovornikov pravic in opozicijskih aktivistov v Kambodži in Laosu (2014/2515(RSP))

(2016/C 482/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Kambodži in Laosu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Kambodži in Laosu,

| — | ob upoštevanju izjav na kraju samem, ki ju je EU dala 4. januarja 2014 o nasilju, povezanem z delovnimi spori, in 23. septembra 2013 o novem zakonodajnem obdobju v Kambodži, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav na kraju samem, ki ju je EU dala 4. januarja 2014 o nasilju, povezanem z delovnimi spori, in 23. septembra 2013 o novem zakonodajnem obdobju v Kambodži,

| — | ob upoštevanju izjave predstavnika podpredsednice/visoke predstavnice Catherine Ashton po volitvah v Kambodži, ki so potekale 29. julija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predstavnika podpredsednice/visoke predstavnice Catherine Ashton po volitvah v Kambodži, ki so potekale 29. julija 2013,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov o razmerah na področju človekovih pravic v Kambodži z dne 5. avgusta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov o razmerah na področju človekovih pravic v Kambodži z dne 5. avgusta 2013,

| — | ob upoštevanju poročila „Bittersweet harvest – A Human Rights Impact Assessment of the European Union‘s Everything But Arms Initiative in Cambodia“ (Grenko-sladka žetev – ocena učinka pobude Evropske unije „Vse razen orožja“ na človekove pravice v Kambodži), ki sta ga leta 2013 objavili organizaciji Equitable Cambodia in Inclusive Development International, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila „Bittersweet harvest – A Human Rights Impact Assessment of the European Union‘s Everything But Arms Initiative in Cambodia“ (Grenko-sladka žetev – ocena učinka pobude Evropske unije „Vse razen orožja“ na človekove pravice v Kambodži), ki sta ga leta 2013 objavili organizaciji Equitable Cambodia in Inclusive Development International,

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Kambodžo iz leta 1997, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Kambodžo iz leta 1997,

| — | ob upoštevanju izjave, ki jo je dal 21. decembra 2012 predstavnik podpredsednice/visoke predstavnice Catherine Ashton o izginotju Sombatha Somphona, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki jo je dal 21. decembra 2012 predstavnik podpredsednice/visoke predstavnice Catherine Ashton o izginotju Sombatha Somphona,

| — | ob upoštevanju izjave, ki so jo dali evropski razvojni partnerji 19. novembra 2013 na okrogli mizi, ki jo je organizirala Laoška ljudska demokratična republika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki so jo dali evropski razvojni partnerji 19. novembra 2013 na okrogli mizi, ki jo je organizirala Laoška ljudska demokratična republika,

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med EU in Laoško ljudsko demokratično republiko z dne 1. decembra 1997, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med EU in Laoško ljudsko demokratično republiko z dne 1. decembra 1997,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2008,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem in Deklaracije Združenih narodov o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem z dne 18. decembra 1992, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem in Deklaracije Združenih narodov o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem z dne 18. decembra 1992,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

Kambodža

| A. | ker so se 3. januarja 2014 mirne demonstracije delavcev v tekstilni industriji, ki so zahtevali višje plače, sprevrgle v nasilne, ko so varnostne sile z ostrim strelivom začele streljati na protestnike ter ubile pet ljudi, več kot trideset ljudi pa ranile; ker so 4. januarja 2014 varnostne sile s silo izpraznile Park svobode, kje so se zbrali opozicijski aktivisti; |
| --- | --- |

A.

ker so se 3. januarja 2014 mirne demonstracije delavcev v tekstilni industriji, ki so zahtevali višje plače, sprevrgle v nasilne, ko so varnostne sile z ostrim strelivom začele streljati na protestnike ter ubile pet ljudi, več kot trideset ljudi pa ranile; ker so 4. januarja 2014 varnostne sile s silo izpraznile Park svobode, kje so se zbrali opozicijski aktivisti;

| B. | ker je bilo v nedavnih dogodkih aretiranih triindvajset ljudi, tudi zagovorniki pravic, ki naj bi jih pretepali in mučili; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo v nedavnih dogodkih aretiranih triindvajset ljudi, tudi zagovorniki pravic, ki naj bi jih pretepali in mučili;

| C. | ker so bile zaradi napetih razmer, ki jih je prisotnost policije še zaostrila, demonstracije prepovedane; |
| --- | --- |

C.

ker so bile zaradi napetih razmer, ki jih je prisotnost policije še zaostrila, demonstracije prepovedane;

| D. | ker so pravice do miroljubnega zbiranja zapisane v kamboški ustavi, členu 20 Splošne deklaracije o človekovih pravicah in členu 21 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

D.

ker so pravice do miroljubnega zbiranja zapisane v kamboški ustavi, členu 20 Splošne deklaracije o človekovih pravicah in členu 21 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah;

| E. | ker je občinsko sodišče v Phnom Penhu 14. januarja 2014 pozvalo na zaslišanje voditelja Stranke narodne rešitve (CNRP) Sama Rainsyja in Kema Sokho; ker bi bila lahko obsojena za ščuvanje k družbenim nemirom; |
| --- | --- |

E.

ker je občinsko sodišče v Phnom Penhu 14. januarja 2014 pozvalo na zaslišanje voditelja Stranke narodne rešitve (CNRP) Sama Rainsyja in Kema Sokho; ker bi bila lahko obsojena za ščuvanje k družbenim nemirom;

| F. | ker oblasti niso sprejele vseh potrebnih ukrepov, s katerimi bi odpravile nekatere poglavitne pomanjkljivosti v volilnem postopku, na primer izboljšale zanesljivost volilnih imenikov, zagotovile pravičen dostop do medijev in preprečile uporabo državnih sredstev, tudi za kampanje državnih uradnikov in vojske; |
| --- | --- |

F.

ker oblasti niso sprejele vseh potrebnih ukrepov, s katerimi bi odpravile nekatere poglavitne pomanjkljivosti v volilnem postopku, na primer izboljšale zanesljivost volilnih imenikov, zagotovile pravičen dostop do medijev in preprečile uporabo državnih sredstev, tudi za kampanje državnih uradnikov in vojske;

| G. | ker je kralj 14. julija 2013 Sama Rainsyja pomilostil in mu omogočil, da se vrne v Kambodžo; ker pa mu niso bile povrnjene pravice do glasovanja in kandidiranja na volitvah; |
| --- | --- |

G.

ker je kralj 14. julija 2013 Sama Rainsyja pomilostil in mu omogočil, da se vrne v Kambodžo; ker pa mu niso bile povrnjene pravice do glasovanja in kandidiranja na volitvah;

| H. | ker je stranka CNRP septembra 2013 po objavi volilnih izidov organizirala tridnevne nenasilne množične demonstracije proti uradnim rezultatom volitev v nacionalno skupščino; ker je vlada proti tem mirnim protestom mobilizirala veliko število oboroženih policistov in orožnikov; |
| --- | --- |

H.

ker je stranka CNRP septembra 2013 po objavi volilnih izidov organizirala tridnevne nenasilne množične demonstracije proti uradnim rezultatom volitev v nacionalno skupščino; ker je vlada proti tem mirnim protestom mobilizirala veliko število oboroženih policistov in orožnikov;

| I. | ker zagovornike človekovih pravic neprestano nadlegujejo in jim samovoljno odvzemajo prostost ali jih obsojajo na podlagi lažnih ali pretiranih obtožb za miroljubno uveljavljanje človekovih pravic in ker za ta dejanja prevladuje praksa nekaznovanja; |
| --- | --- |

I.

ker zagovornike človekovih pravic neprestano nadlegujejo in jim samovoljno odvzemajo prostost ali jih obsojajo na podlagi lažnih ali pretiranih obtožb za miroljubno uveljavljanje človekovih pravic in ker za ta dejanja prevladuje praksa nekaznovanja;

| J. | ker so človekove pravice v Kambodži močno ogrožene, zlasti ker vlada, vladajoča stranka in zasebni akterji z uradno pomočjo in zaščito sistematično razlaščajo lastnike zemljišč in podpirajo korupcijo; |
| --- | --- |

J.

ker so človekove pravice v Kambodži močno ogrožene, zlasti ker vlada, vladajoča stranka in zasebni akterji z uradno pomočjo in zaščito sistematično razlaščajo lastnike zemljišč in podpirajo korupcijo;

| K. | ker bo posebni poročevalec Združenih narodov o razmerah na področju človekovih pravic v Kambodži uradno obiskal državo od 12. do 17. januarja 2014; |
| --- | --- |

K.

ker bo posebni poročevalec Združenih narodov o razmerah na področju človekovih pravic v Kambodži uradno obiskal državo od 12. do 17. januarja 2014;

| L. | ker je EU največja donatorica Kambodži; |
| --- | --- |

L.

ker je EU največja donatorica Kambodži;

| M. | ker so bila številna mednarodna podjetja, tudi evropska, domnevno vpletena v kršitve zemljiških pravic, zlasti v sektorju sladkorja, in ker se je Coca-Cola novembra 2013 obvezala ničti toleranci do izgonov s posestev brez izplačila odškodnine; |
| --- | --- |

M.

ker so bila številna mednarodna podjetja, tudi evropska, domnevno vpletena v kršitve zemljiških pravic, zlasti v sektorju sladkorja, in ker se je Coca-Cola novembra 2013 obvezala ničti toleranci do izgonov s posestev brez izplačila odškodnine;

Laos

| N. | ker naj bi Sombath Somphone, aktivist za človekove in okoljske pravice in vodja civilne družbe ter sopredsedujoči na devetem forumu državljanov Azije in Evrope, ki je potekal oktobra 2012 v Vientianu pred devetim vrhunskim srečanjem ASEM, 15. decembra 2012 v Vientianu izginil neznanokam; ker ga njegova družina od tega dne ne uspe najti, čeprav se je večkrat obrnila na lokalne oblasti in dala preiskati okoliško območje; |
| --- | --- |

N.

ker naj bi Sombath Somphone, aktivist za človekove in okoljske pravice in vodja civilne družbe ter sopredsedujoči na devetem forumu državljanov Azije in Evrope, ki je potekal oktobra 2012 v Vientianu pred devetim vrhunskim srečanjem ASEM, 15. decembra 2012 v Vientianu izginil neznanokam; ker ga njegova družina od tega dne ne uspe najti, čeprav se je večkrat obrnila na lokalne oblasti in dala preiskati okoliško območje;

| O. | ker so med obiskom delegacije za odnose z državami jugovzhodne Azije in Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) 28. oktobra 2013 v Laosu z laoškimi oblastmi govorili o izginotju Sombatha Somphona; |
| --- | --- |

O.

ker so med obiskom delegacije za odnose z državami jugovzhodne Azije in Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) 28. oktobra 2013 v Laosu z laoškimi oblastmi govorili o izginotju Sombatha Somphona;

| P. | ker poglavitna vprašanja, povezana s to zadevo, tudi o tem, ali je bila opravljena preiskava ali ne, več kot leto dni po njegovem izginotju ostajajo nerešena, laoške oblasti pa so pri preiskavi izginotja zavrnile tujo pomoč; |
| --- | --- |

P.

ker poglavitna vprašanja, povezana s to zadevo, tudi o tem, ali je bila opravljena preiskava ali ne, več kot leto dni po njegovem izginotju ostajajo nerešena, laoške oblasti pa so pri preiskavi izginotja zavrnile tujo pomoč;

| Q. | ker evropski partnerji Laosa menijo, da je nepojasnjeno izginotje Sombatha Somphona zelo resna stvar in da izjave vlade o tej zadevi niso zadovoljive niti prepričljive; |
| --- | --- |

Q.

ker evropski partnerji Laosa menijo, da je nepojasnjeno izginotje Sombatha Somphona zelo resna stvar in da izjave vlade o tej zadevi niso zadovoljive niti prepričljive;

| R. | ker so 15. decembra 2013 nevladne organizacije pozvale k novi preiskavi njegovega izginotja; ker je 16. decembra 2013 delovna skupina Združenih narodov o prisilnih in neprostovoljnih izginotjih pozvala laoško vlado, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi našli Sombatha Somphona, ugotovili, kako in kje je, ter storilce spoznali za odgovorne; |
| --- | --- |

R.

ker so 15. decembra 2013 nevladne organizacije pozvale k novi preiskavi njegovega izginotja; ker je 16. decembra 2013 delovna skupina Združenih narodov o prisilnih in neprostovoljnih izginotjih pozvala laoško vlado, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi našli Sombatha Somphona, ugotovili, kako in kje je, ter storilce spoznali za odgovorne;

| S. | ker je bilo več drugih primerov prisilnega izginotja; ker doslej še vedno ni znano, kje je devet drugih ljudi – dve ženski, Kingkeo in Somchit, in sedem moških, Soubinh, Souane, Sinpasong, Khamsone, Nou, Somkhit in Sourigna –, ki so jih novembra 2009 v več krajih po državi samovoljno pridržale laoške varnostne sile; |
| --- | --- |

S.

ker je bilo več drugih primerov prisilnega izginotja; ker doslej še vedno ni znano, kje je devet drugih ljudi – dve ženski, Kingkeo in Somchit, in sedem moških, Soubinh, Souane, Sinpasong, Khamsone, Nou, Somkhit in Sourigna –, ki so jih novembra 2009 v več krajih po državi samovoljno pridržale laoške varnostne sile;

| T. | ker ima v jugovzhodni Aziji Laos v zadnjih letih najhitrejšo gospodarsko rast, delovanje civilne družbe pa je odločilnega pomena pri zagotavljanju, da ob hitrem razvoju Laosa človekove pravice ne bodo postranskega pomena; |
| --- | --- |

T.

ker ima v jugovzhodni Aziji Laos v zadnjih letih najhitrejšo gospodarsko rast, delovanje civilne družbe pa je odločilnega pomena pri zagotavljanju, da ob hitrem razvoju Laosa človekove pravice ne bodo postranskega pomena;

Kambodža

| 1. | izraža sožalje družinam žrtev; obsoja, da so varnostne sile v Kambodži uporabile nesorazmerno in prekomerno silo, ki je terjala smrtne žrtve in ranjene; |
| --- | --- |

1.

izraža sožalje družinam žrtev; obsoja, da so varnostne sile v Kambodži uporabile nesorazmerno in prekomerno silo, ki je terjala smrtne žrtve in ranjene;

| 2. | poziva kamboške oblasti, naj se vzdržijo nasilja nad protestniki, in želi opomniti, da morajo uradniki pri uporabi sile upoštevati načela zakonitosti, nujnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

2.

poziva kamboške oblasti, naj se vzdržijo nasilja nad protestniki, in želi opomniti, da morajo uradniki pri uporabi sile upoštevati načela zakonitosti, nujnosti in sorazmernosti;

| 3. | poziva kamboške oblasti, naj nemudoma izpustijo triindvajset ljudi, ki so bili neupravičeno aretirani; |
| --- | --- |

3.

poziva kamboške oblasti, naj nemudoma izpustijo triindvajset ljudi, ki so bili neupravičeno aretirani;

| 4. | poziva kamboške oblasti, naj temeljito preučijo primere smrtnih žrtev in ranjenih med miroljubnimi protestniki ter storilce spoznajo za odgovorne; |
| --- | --- |

4.

poziva kamboške oblasti, naj temeljito preučijo primere smrtnih žrtev in ranjenih med miroljubnimi protestniki ter storilce spoznajo za odgovorne;

| 5. | je zaskrbljen zaradi položaja zagovornikov pravic in opozicijskih aktivistov v Kambodži; obsoja vse politično motivirane obtožbe, kazni in obsodbe političnih kritikov, opozicijskih politikov, zagovornikov človekovih pravic in aktivistov za zemljiške pravice v Kambodži; poudarja, da morajo oblasti zagotoviti varstvo pravic posameznikov in organizacij, da branijo in spodbujajo človekove pravice, tudi pravico do miroljubnega kritiziranja in nasprotovanja glede vladne politike z javnimi protesti in stavkami; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen zaradi položaja zagovornikov pravic in opozicijskih aktivistov v Kambodži; obsoja vse politično motivirane obtožbe, kazni in obsodbe političnih kritikov, opozicijskih politikov, zagovornikov človekovih pravic in aktivistov za zemljiške pravice v Kambodži; poudarja, da morajo oblasti zagotoviti varstvo pravic posameznikov in organizacij, da branijo in spodbujajo človekove pravice, tudi pravico do miroljubnega kritiziranja in nasprotovanja glede vladne politike z javnimi protesti in stavkami;

| 6. | poziva kamboško vlado, naj okrepi demokracijo, pravno državo in spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter naj nemudoma prekliče prepoved javnega zbiranja; |
| --- | --- |

6.

poziva kamboško vlado, naj okrepi demokracijo, pravno državo in spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter naj nemudoma prekliče prepoved javnega zbiranja;

| 7. | spodbuja kamboško vlado, naj prizna legitimno vlogo politične opozicije pri zagotavljanju splošnega gospodarskega in političnega razvoja Kambodže; poziva jo, naj nemudoma umakne sodne pozive voditeljema stranke CNRP Samu Rainsyju in Kemu Sokhi ter Rongu Chhunu, sindikalnemu voditelju kamboškega združenja samostojnih učiteljev (CITA) in kamboške zveze sindikatov (CCFU); |
| --- | --- |

7.

spodbuja kamboško vlado, naj prizna legitimno vlogo politične opozicije pri zagotavljanju splošnega gospodarskega in političnega razvoja Kambodže; poziva jo, naj nemudoma umakne sodne pozive voditeljema stranke CNRP Samu Rainsyju in Kemu Sokhi ter Rongu Chhunu, sindikalnemu voditelju kamboškega združenja samostojnih učiteljev (CITA) in kamboške zveze sindikatov (CCFU);

| 8. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da spor o domnevnih nepravilnostih v volilnem postopku še ni rešen; poziva politične strani, naj si s skupnimi močmi prizadevajo najti pomanjkljivosti in se dogovorijo o ukrepih za izboljšanje volilnega postopka, zlasti o reformi volilnih imenikov, dostopa do medijev in uravnoteženega poročanja ter nacionalne volilne komisije, pa tudi o strukturnih reformah na področjih, ki bodo prispevala k dolgoročnejšemu razvoju Kambodže, vključno s sodno reformo, reformo nacionalne skupščine in drugimi prizadevanji za krepitev dobrega upravljanja in demokracije; |
| --- | --- |

8.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da spor o domnevnih nepravilnostih v volilnem postopku še ni rešen; poziva politične strani, naj si s skupnimi močmi prizadevajo najti pomanjkljivosti in se dogovorijo o ukrepih za izboljšanje volilnega postopka, zlasti o reformi volilnih imenikov, dostopa do medijev in uravnoteženega poročanja ter nacionalne volilne komisije, pa tudi o strukturnih reformah na področjih, ki bodo prispevala k dolgoročnejšemu razvoju Kambodže, vključno s sodno reformo, reformo nacionalne skupščine in drugimi prizadevanji za krepitev dobrega upravljanja in demokracije;

| 9. | poziva kamboško vlado, naj privoli, da se bo z mednarodno pomočjo izvedla neodvisna preiskava o domnevnih goljufijah pri glasovanju in drugih nepravilnostih, povezanih z volitvami julija 2013; |
| --- | --- |

9.

poziva kamboško vlado, naj privoli, da se bo z mednarodno pomočjo izvedla neodvisna preiskava o domnevnih goljufijah pri glasovanju in drugih nepravilnostih, povezanih z volitvami julija 2013;

| 10. | poziva kamboško vlado in parlament, naj sprejmeta in izvajata zakone, s katerimi bosta zagotovila, da bo pravosodni sistem deloval neodvisno od političnega nadzora in korupcije; |
| --- | --- |

10.

poziva kamboško vlado in parlament, naj sprejmeta in izvajata zakone, s katerimi bosta zagotovila, da bo pravosodni sistem deloval neodvisno od političnega nadzora in korupcije;

| 11. | poziva kamboško vlado, naj ustanovi nacionalno institucijo za človekove pravice, ki bo v celoti spoštovala posebne postopke Združenih narodov in zlasti omogočila obisk posebnega poročevalca o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov ter posebnega poročevalca o pravicah do svobode mirnega zbiranja in združevanja; |
| --- | --- |

11.

poziva kamboško vlado, naj ustanovi nacionalno institucijo za človekove pravice, ki bo v celoti spoštovala posebne postopke Združenih narodov in zlasti omogočila obisk posebnega poročevalca o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov ter posebnega poročevalca o pravicah do svobode mirnega zbiranja in združevanja;

| 12. | poziva kamboško vlado, naj preneha s prisilnimi izselitvami ter uvede in izvaja moratorij za izselitve v državi, dokler ne bodo vzpostavljeni pregleden in odgovoren pravni okvir ter ustrezne politike, ki bodo zagotovili, da se bodo prisilne izselitve izvajale samo v skladu z mednarodnimi standardi; poziva mednarodne družbe, naj si s temi prisilnimi izselitvami ne ustvarjajo dobička brez poštenih nadomestil; |
| --- | --- |

12.

poziva kamboško vlado, naj preneha s prisilnimi izselitvami ter uvede in izvaja moratorij za izselitve v državi, dokler ne bodo vzpostavljeni pregleden in odgovoren pravni okvir ter ustrezne politike, ki bodo zagotovili, da se bodo prisilne izselitve izvajale samo v skladu z mednarodnimi standardi; poziva mednarodne družbe, naj si s temi prisilnimi izselitvami ne ustvarjajo dobička brez poštenih nadomestil;

| 13. | pozdravlja, da je bil posebni poročevalec Združenih narodov o razmerah na področju človekovih pravic od 12. do 17. januarja 2014 na obisku v Kambodži, in poziva kamboško vlado, naj izpolni priporočila iz njegovega poročila; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja, da je bil posebni poročevalec Združenih narodov o razmerah na področju človekovih pravic od 12. do 17. januarja 2014 na obisku v Kambodži, in poziva kamboško vlado, naj izpolni priporočila iz njegovega poročila;

| 14. | pozdravlja pobude, kot je nedavno vzpostavljena Garment Industries Transparency Initiative (pobuda za preglednost v industriji oblačil), zasnovane kot skupen pristop vlad, poslovnega sektorja in civilne družbe tako v državah proizvajalkah kot državah porabnicah ter namenjene iskanju sporazumov o obsežnih, skupno nadzorovanih standardih dela; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja pobude, kot je nedavno vzpostavljena Garment Industries Transparency Initiative (pobuda za preglednost v industriji oblačil), zasnovane kot skupen pristop vlad, poslovnega sektorja in civilne družbe tako v državah proizvajalkah kot državah porabnicah ter namenjene iskanju sporazumov o obsežnih, skupno nadzorovanih standardih dela;

| 15. | poziva institucije EU, države članice ter evropska in mednarodna podjetja, naj dejavno podprejo to in podobne pobude ter izvajajo etične in družbeno odgovorne podjetniške prakse, vključno z zagotovitvijo pravičnih delovnih standardov in zajamčenih plač, priznanjem pravic do združevanja v sindikate in kolektivnih pogajanj ter zagotovitvijo varnih in humanih delovnih razmer vsem delavcem; |
| --- | --- |

15.

poziva institucije EU, države članice ter evropska in mednarodna podjetja, naj dejavno podprejo to in podobne pobude ter izvajajo etične in družbeno odgovorne podjetniške prakse, vključno z zagotovitvijo pravičnih delovnih standardov in zajamčenih plač, priznanjem pravic do združevanja v sindikate in kolektivnih pogajanj ter zagotovitvijo varnih in humanih delovnih razmer vsem delavcem;

| 16. | poziva Komisijo, naj se nemudoma odzove na ugotovitve nedavne ocene učinka na človekove pravice v zvezi z delovanjem pobude EU Vse razen orožja v Kambodži ter naj razmisli o možnosti, da bi v merila za izvoznike iz najmanj razvitih držav, ki želijo izkoristiti ugodnosti te pobude, vključila obveznost, da morajo pričati, da niso izgnali ljudi z njihovih posestev ali domov brez ustreznega nadomestila; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj se nemudoma odzove na ugotovitve nedavne ocene učinka na človekove pravice v zvezi z delovanjem pobude EU Vse razen orožja v Kambodži ter naj razmisli o možnosti, da bi v merila za izvoznike iz najmanj razvitih držav, ki želijo izkoristiti ugodnosti te pobude, vključila obveznost, da morajo pričati, da niso izgnali ljudi z njihovih posestev ali domov brez ustreznega nadomestila;

| 17. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj pobližje spremlja razmere v Kambodži; |
| --- | --- |

17.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj pobližje spremlja razmere v Kambodži;

Laos

| 18. | poziva laoško vlado, naj pojasni potek preiskav o tem, kje je Sombath Somphone, odgovori na številna nerešena vprašanja glede njegovega izginotja ter poišče in sprejme pomoč tujih strokovnjakov za forenziko in kazenski pregon; |
| --- | --- |

18.

poziva laoško vlado, naj pojasni potek preiskav o tem, kje je Sombath Somphone, odgovori na številna nerešena vprašanja glede njegovega izginotja ter poišče in sprejme pomoč tujih strokovnjakov za forenziko in kazenski pregon;

| 19. | meni, da neodzivnost laoške vlade vzbuja sum, da bi bile lahko v ugrabitev vpletene oblasti; |
| --- | --- |

19.

meni, da neodzivnost laoške vlade vzbuja sum, da bi bile lahko v ugrabitev vpletene oblasti;

| 20. | ponovno poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj pobližje spremlja preiskave o izginotju Sombatha Somphona, ki jih vodi laoška vlada; |
| --- | --- |

20.

ponovno poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj pobližje spremlja preiskave o izginotju Sombatha Somphona, ki jih vodi laoška vlada;

| 21. | poziva države članice, naj še naprej opozarjajo laoško vlado na primer Sombatha Somphona; poudarja, da so prisilna izginotja pomembna ovira za pridružitev Laosa Svetu Združenih narodov za človekove pravice; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj še naprej opozarjajo laoško vlado na primer Sombatha Somphona; poudarja, da so prisilna izginotja pomembna ovira za pridružitev Laosa Svetu Združenih narodov za človekove pravice;

| 22. | poziva laoško vlado, naj začne temeljito, nepristransko in učinkovito preiskavo o vseh domnevnih prisilnih izginotjih, odpravi dolgotrajno zatiranje državljanskih in političnih pravic v Laosu, vključno s svobodo izražanja, združevanja in miroljubnega zbiranja, zagotovi spoštovanje in varstvo pravic vseh zagovornikov človekovih pravic, aktivistov, manjšin in članov civilne družbe ter varuje pravico do svobode veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

22.

poziva laoško vlado, naj začne temeljito, nepristransko in učinkovito preiskavo o vseh domnevnih prisilnih izginotjih, odpravi dolgotrajno zatiranje državljanskih in političnih pravic v Laosu, vključno s svobodo izražanja, združevanja in miroljubnega zbiranja, zagotovi spoštovanje in varstvo pravic vseh zagovornikov človekovih pravic, aktivistov, manjšin in članov civilne družbe ter varuje pravico do svobode veroizpovedi ali prepričanja;

| 23. | poziva laoško vlado, naj nemudoma ratificira Mednarodno konvencijo o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem, ki je bila podpisana leta 2008; |
| --- | --- |

23.

poziva laoško vlado, naj nemudoma ratificira Mednarodno konvencijo o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem, ki je bila podpisana leta 2008;

| 24. | poziva laoške oblasti, naj zagotovijo spodbujanje reform, ki bodo zagotovile spoštovanje temeljnih človekovih pravic, in želi Laos spomniti na njegove mednarodne obveznosti iz pogodb o človekovih pravicah, ki jih je ratificiral; |
| --- | --- |

24.

poziva laoške oblasti, naj zagotovijo spodbujanje reform, ki bodo zagotovile spoštovanje temeljnih človekovih pravic, in želi Laos spomniti na njegove mednarodne obveznosti iz pogodb o človekovih pravicah, ki jih je ratificiral;

| 25. | je zaskrbljen zaradi prisilnih razlastitev in izselitev brez nadomestila ter korupcije v Laosu; |
| --- | --- |

25.

je zaskrbljen zaradi prisilnih razlastitev in izselitev brez nadomestila ter korupcije v Laosu;

o

o o

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, sekretariatu ASEAN, generalnemu sekretarju Združenih narodov, visoki komisarki Združenih narodov za človekove pravice, vladi in nacionalni skupščini Kraljevine Kambodže ter vladi in parlamentu Laosa. |
| --- | --- |

26.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, sekretariatu ASEAN, generalnemu sekretarju Združenih narodov, visoki komisarki Združenih narodov za človekove pravice, vladi in nacionalni skupščini Kraljevine Kambodže ter vladi in parlamentu Laosa.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/149 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/149

---

P7_TA(2014)0045

Nedavne volitve v Bangladešu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o nedavnih volitvah v Bangladešu (2014/2516(RSP))

(2016/C 482/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o Bangladešu, zlasti z dne 21. novembra 2013 o Bangladešu: človekove pravice in prihodnje volitve (1), z dne 23. maja 2013 o delovnih pogojih ter zdravstvenih in varnostnih standardih po nedavnih požarih v tovarnah in po zrušitvi stavbe v Bangladešu (2), z dne 14. marca 2013 o razmerah v Bangladešu (3) in z dne 17. januarja 2013 o nedavnih žrtvah požarov v tekstilnih tovarnah, zlasti v Bangladešu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o Bangladešu, zlasti z dne 21. novembra 2013 o Bangladešu: človekove pravice in prihodnje volitve (1), z dne 23. maja 2013 o delovnih pogojih ter zdravstvenih in varnostnih standardih po nedavnih požarih v tovarnah in po zrušitvi stavbe v Bangladešu (2), z dne 14. marca 2013 o razmerah v Bangladešu (3) in z dne 17. januarja 2013 o nedavnih žrtvah požarov v tekstilnih tovarnah, zlasti v Bangladešu (4),

| — | ob upoštevanju izjave o parlamentarnih volitvah v Bangladešu, ki jo je 9. januarja 2014 podala visoka predstavnica Unije Catherine Ashton v imenu Evropske unije, in njene izjave o pripravah na splošne volitve v Bangladešu z dne 30. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o parlamentarnih volitvah v Bangladešu, ki jo je 9. januarja 2014 podala visoka predstavnica Unije Catherine Ashton v imenu Evropske unije, in njene izjave o pripravah na splošne volitve v Bangladešu z dne 30. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju izjave uradnega govorca visoke predstavnice Catherine Ashton o misiji EU za opazovanje volitev v Bangladešu z dne 20. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradnega govorca visoke predstavnice Catherine Ashton o misiji EU za opazovanje volitev v Bangladešu z dne 20. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju sporočila za javnost visoke komisarke OZN za človekove pravice Navi Pillay z dne 1. decembra 2013 o političnem zaostrovanju, ki peha Bangladeš na rob, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila za javnost visoke komisarke OZN za človekove pravice Navi Pillay z dne 1. decembra 2013 o političnem zaostrovanju, ki peha Bangladeš na rob,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so bile 5. januarja 2014 v Bangladešu splošne volitve pod okriljem začasne vlade, ki ji je predsedoval nekdanji in sedanji predsednik vlade Šejk Hasina, ki je s 15. spremembo ustave leta 2011 odpravil tradicionalni bangladeški sistem, v katerem je začasna vlada neopredeljena; |
| --- | --- |

A.

ker so bile 5. januarja 2014 v Bangladešu splošne volitve pod okriljem začasne vlade, ki ji je predsedoval nekdanji in sedanji predsednik vlade Šejk Hasina, ki je s 15. spremembo ustave leta 2011 odpravil tradicionalni bangladeški sistem, v katerem je začasna vlada neopredeljena;

| B. | ker naj bi bilo leto 2013 v zgodovini Bangladeša po samostojnosti najbolj nasilno, ker je zlasti obdobje pred volitvami in med njimi zaznamovalo splošno nasilje z zaporami, stavkami in ustrahovanjem volivcev, za katerimi stoji predvsem opozicija, in ker je bilo od začetka leta 2013 ubitih več kot 300 ljudi, tudi najmanj 18 žrtev na dan volitev, zaradi česar je šibko bangladeško gospodarstvo ohromljeno; |
| --- | --- |

B.

ker naj bi bilo leto 2013 v zgodovini Bangladeša po samostojnosti najbolj nasilno, ker je zlasti obdobje pred volitvami in med njimi zaznamovalo splošno nasilje z zaporami, stavkami in ustrahovanjem volivcev, za katerimi stoji predvsem opozicija, in ker je bilo od začetka leta 2013 ubitih več kot 300 ljudi, tudi najmanj 18 žrtev na dan volitev, zaradi česar je šibko bangladeško gospodarstvo ohromljeno;

| C. | ker je opozicijsko zavezništvo, ki ga je vodila stranka BNP (Bangladeška nacionalistična stranka), bojkotiralo volitve in vztrajalo pri nestrankarski začasni vladi, in je zato na volitvah brez pravih nasprotnikov zmagala vladajoča Liga Avami, saj v več kot polovici volilnih enot ni imela protikandidatov, pa tudi volilna udeležba je bila nizka; ker se poroča, da je morala volilna komisija zaradi nasilja prekiniti volitve na več kot 300 voliščih; |
| --- | --- |

C.

ker je opozicijsko zavezništvo, ki ga je vodila stranka BNP (Bangladeška nacionalistična stranka), bojkotiralo volitve in vztrajalo pri nestrankarski začasni vladi, in je zato na volitvah brez pravih nasprotnikov zmagala vladajoča Liga Avami, saj v več kot polovici volilnih enot ni imela protikandidatov, pa tudi volilna udeležba je bila nizka; ker se poroča, da je morala volilna komisija zaradi nasilja prekiniti volitve na več kot 300 voliščih;

| D. | ker imata vodilni bangladeški stranki dolgo tradicijo brezkompromisnega spopadanja in nezaupanja, ki utegne ogroziti izredni socialni in gospodarski napredek, ki ga je Bangladeš dosegel v zadnjem desetletju; |
| --- | --- |

D.

ker imata vodilni bangladeški stranki dolgo tradicijo brezkompromisnega spopadanja in nezaupanja, ki utegne ogroziti izredni socialni in gospodarski napredek, ki ga je Bangladeš dosegel v zadnjem desetletju;

| E. | ker se je petdnevni obisk misije OZN pod vodstvom Óscarja Fernández-Taranca, katere namen je bil s pogajanji doseči kompromis, 5. oktobra 2013 zaključil brez pravega napredka; |
| --- | --- |

E.

ker se je petdnevni obisk misije OZN pod vodstvom Óscarja Fernández-Taranca, katere namen je bil s pogajanji doseči kompromis, 5. oktobra 2013 zaključil brez pravega napredka;

| F. | ker je generalni sekretar OZN Ban Ki Mun izjavil, da obžaluje dejstvo, da stranki nista dosegli sporazuma pred volitvami, in pozval vse strani, naj zagotovijo mirno ozračje, v katerem bodo ljudje lahko uveljavljali pravico do združevanja in izražanja; |
| --- | --- |

F.

ker je generalni sekretar OZN Ban Ki Mun izjavil, da obžaluje dejstvo, da stranki nista dosegli sporazuma pred volitvami, in pozval vse strani, naj zagotovijo mirno ozračje, v katerem bodo ljudje lahko uveljavljali pravico do združevanja in izražanja;

| G. | ker ima EU dobre, dolgoletne odnose z Bangladešem, tudi v okviru sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj; ker pa v Bangladeš ni napotila misije za opazovanje volitev, saj brez opozicijskih kandidatov niso bili izpolnjeni pogoji za reprezentativne volitve; |
| --- | --- |

G.

ker ima EU dobre, dolgoletne odnose z Bangladešem, tudi v okviru sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj; ker pa v Bangladeš ni napotila misije za opazovanje volitev, saj brez opozicijskih kandidatov niso bili izpolnjeni pogoji za reprezentativne volitve;

| H. | ker je bangladeška volilna komisija izjavila, da so bile volitve svobodne, poštene in verodostojne, in ker je novoizvoljena vlada, ki jo vodi ponovno izvoljeni predsednik Šejk Hasina, že zaprisegla; ker je bila volilna udeležba na teh volitvah zelo nizka, po vladnih podatkih je bila 40-odstotna, po podatkih diplomatov v Daki 20-odstotna, predstavniki opozicije pa pravijo, da še nižja; |
| --- | --- |

H.

ker je bangladeška volilna komisija izjavila, da so bile volitve svobodne, poštene in verodostojne, in ker je novoizvoljena vlada, ki jo vodi ponovno izvoljeni predsednik Šejk Hasina, že zaprisegla; ker je bila volilna udeležba na teh volitvah zelo nizka, po vladnih podatkih je bila 40-odstotna, po podatkih diplomatov v Daki 20-odstotna, predstavniki opozicije pa pravijo, da še nižja;

| I. | ker se je vodji opozicije Kaledi Zia omejilo gibanje, drugi vidni člani stranke BNP pa so bili pred nedavnim aretirani, medtem ko naj bi se številni podporniki stranke BNP skrivali, ker se bojijo povračilnih ukrepov; |
| --- | --- |

I.

ker se je vodji opozicije Kaledi Zia omejilo gibanje, drugi vidni člani stranke BNP pa so bili pred nedavnim aretirani, medtem ko naj bi se številni podporniki stranke BNP skrivali, ker se bojijo povračilnih ukrepov;

| J. | ker opozicija BNP še vedno sodeluje s stranko Džamat e Islami in odcepljeno skupino Hafezat e Islam, za kateri velja, da najbolj podžigata nasilje; |
| --- | --- |

J.

ker opozicija BNP še vedno sodeluje s stranko Džamat e Islami in odcepljeno skupino Hafezat e Islam, za kateri velja, da najbolj podžigata nasilje;

| K. | ker je vidni voditelj stranke Džamat e Islami Abdul Kader Mola 12. decembra 2013 postal prva oseba, ki so jo usmrtili zaradi vojnih zločinov, storjenih med bangladeško osamosvojitveno vojno, in ker je bil postopek pred državnim sodiščem za mednarodne zločine zelo sporna tema volitev, saj je bila šestim od sedmih obsojenih za vojne zločine izrečena smrtna kazen; |
| --- | --- |

K.

ker je vidni voditelj stranke Džamat e Islami Abdul Kader Mola 12. decembra 2013 postal prva oseba, ki so jo usmrtili zaradi vojnih zločinov, storjenih med bangladeško osamosvojitveno vojno, in ker je bil postopek pred državnim sodiščem za mednarodne zločine zelo sporna tema volitev, saj je bila šestim od sedmih obsojenih za vojne zločine izrečena smrtna kazen;

| L. | ker je bilo na tisoče državljanov iz ranljivih manjšinskih skupin, zlasti hindujcev, med volitvami in po njih brutalno napadenih in izgnanih iz svojih domov; domnevno naj jih napadali predvsem skrajneži stranke Džamat e Islami, razlogi za to pa so delno povezani s sojenji sodišča za mednarodne zločine, na katerih so bile številne priče tožilstva hindujci; |
| --- | --- |

L.

ker je bilo na tisoče državljanov iz ranljivih manjšinskih skupin, zlasti hindujcev, med volitvami in po njih brutalno napadenih in izgnanih iz svojih domov; domnevno naj jih napadali predvsem skrajneži stranke Džamat e Islami, razlogi za to pa so delno povezani s sojenji sodišča za mednarodne zločine, na katerih so bile številne priče tožilstva hindujci;

| M. | ker so vsaj eno pričo pred sodiščem za mednarodne zločine (Mustafo Hovladerja) ubili na njegovem domu 10. decembra 2013; |
| --- | --- |

M.

ker so vsaj eno pričo pred sodiščem za mednarodne zločine (Mustafo Hovladerja) ubili na njegovem domu 10. decembra 2013;

| 1. | ostro obsoja uboje in splošno nasilje, ki je izbruhnilo povsod po državi pred volitvami januarja 2014 in med njimi, zlasti napade na verske in kulturne manjšine ter druge ranljive skupine; izraža resno zaskrbljenost, ker je vsakdan v Bangladešu ohromljen zaradi stavk in blokad ter zaradi spopadov med političnima taboroma; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja uboje in splošno nasilje, ki je izbruhnilo povsod po državi pred volitvami januarja 2014 in med njimi, zlasti napade na verske in kulturne manjšine ter druge ranljive skupine; izraža resno zaskrbljenost, ker je vsakdan v Bangladešu ohromljen zaradi stavk in blokad ter zaradi spopadov med političnima taboroma;

| 2. | poziva bangladeško vlado, naj se nemudoma odpove represivnim metodam, ki jih uporabljajo varnostne sile, tudi neselektivnemu streljanju s pravim strelivom in mučenju med pridržanjem, ter naj izpusti samovoljno aretirane opozicijske politike; poziva k takojšnjim, neodvisnim in preglednim preiskavam nedavnih primerov nasilnih smrti pred volitvami in po njih, in naj se storilce, tudi pripadnike varnostnih sil, privede pred sodišče; |
| --- | --- |

2.

poziva bangladeško vlado, naj se nemudoma odpove represivnim metodam, ki jih uporabljajo varnostne sile, tudi neselektivnemu streljanju s pravim strelivom in mučenju med pridržanjem, ter naj izpusti samovoljno aretirane opozicijske politike; poziva k takojšnjim, neodvisnim in preglednim preiskavam nedavnih primerov nasilnih smrti pred volitvami in po njih, in naj se storilce, tudi pripadnike varnostnih sil, privede pred sodišče;

| 3. | poudarja, da ima Bangladeš sloves strpne družbe v sekularni državi, in poziva bangladeške oblasti, naj okrepijo zaščito ogroženih etničnih in verskih manjšin ter naj zagotovijo učinkovit pregon vseh podžigalcev nasilja med skupnostmi; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da ima Bangladeš sloves strpne družbe v sekularni državi, in poziva bangladeške oblasti, naj okrepijo zaščito ogroženih etničnih in verskih manjšin ter naj zagotovijo učinkovit pregon vseh podžigalcev nasilja med skupnostmi;

| 4. | iskreno obžaluje dejstvo, da bangladeškemu parlamentu in političnim strankam ni uspelo doseči dogovora o vključujočem mehanizmu za volitve, ter poziva vlado in opozicijo, naj nujno postavita interes Bangladeša na prvo mesto in poiščeta dogovor, ki bi bangladeškemu ljudstvu omogočil, da bo na reprezentativen način izrazilo svojo demokratično izbiro; verjame, da je treba preučiti vse možnosti, tudi predčasne volitve, če so vse legitimne politične stranke pripravljene sodelovati in volivcem omogočiti izbiro; |
| --- | --- |

4.

iskreno obžaluje dejstvo, da bangladeškemu parlamentu in političnim strankam ni uspelo doseči dogovora o vključujočem mehanizmu za volitve, ter poziva vlado in opozicijo, naj nujno postavita interes Bangladeša na prvo mesto in poiščeta dogovor, ki bi bangladeškemu ljudstvu omogočil, da bo na reprezentativen način izrazilo svojo demokratično izbiro; verjame, da je treba preučiti vse možnosti, tudi predčasne volitve, če so vse legitimne politične stranke pripravljene sodelovati in volivcem omogočiti izbiro;

| 5. | poziva EU, naj uporabi vsa sredstva, ki jih ima na voljo, da bi pomagala v tem procesu, če bo za to zaprošena, in naj uporabi vse vire, zlasti iz evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice in instrumenta za stabilnost; poziva tudi svoj direktorat za podporo demokraciji, naj dejavnosti službe za spodbujanje parlamentarne demokracije osredotoči na Bangladeš; |
| --- | --- |

5.

poziva EU, naj uporabi vsa sredstva, ki jih ima na voljo, da bi pomagala v tem procesu, če bo za to zaprošena, in naj uporabi vse vire, zlasti iz evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice in instrumenta za stabilnost; poziva tudi svoj direktorat za podporo demokraciji, naj dejavnosti službe za spodbujanje parlamentarne demokracije osredotoči na Bangladeš;

| 6. | meni, da morajo v interesu Bangladeša in njegove prihodnosti stranke z demokratičnim ugledom razviti kulturo medsebojnega spoštovanja; poziva stranko BNP, naj se jasno distancira od stranke Džamat e Islami in skupine Hafezat e Islam; |
| --- | --- |

6.

meni, da morajo v interesu Bangladeša in njegove prihodnosti stranke z demokratičnim ugledom razviti kulturo medsebojnega spoštovanja; poziva stranko BNP, naj se jasno distancira od stranke Džamat e Islami in skupine Hafezat e Islam;

| 7. | poudarja, da bi bilo treba stranke, ki se zatekajo k terorističnim dejanjem, prepovedati; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi bilo treba stranke, ki se zatekajo k terorističnim dejanjem, prepovedati;

| 8. | priznava, da je sodišče za mednarodne zločine, kljub velikim pomanjkljivostim, imelo pomembno vlogo pri zagotavljanju odškodnine in zadoščenja žrtvam in vsem, ki so bili prizadeti zaradi bangladeške osamosvojitvene vojne; |
| --- | --- |

8.

priznava, da je sodišče za mednarodne zločine, kljub velikim pomanjkljivostim, imelo pomembno vlogo pri zagotavljanju odškodnine in zadoščenja žrtvam in vsem, ki so bili prizadeti zaradi bangladeške osamosvojitvene vojne;

| 9. | vendar izraža zaskrbljenost zaradi naraščajočega števila ljudi, ki poleg šestih oseb, ki jih je obsodilo sodišče za mednarodne zločine, v Bangladešu čakajo na usmrtitev, zlasti še zaradi smrtne kazni 152 vojakom zaradi krvavega upora leta 2009 in nedavne usmrtitve Abdula Kadera Mole; poziva vlado in parlament, naj odpravita smrtno kazen in spremenita vse smrtne obsodbe; oblasti poziva tudi, naj takoj vzpostavijo učinkovit mehanizem za zaščito žrtev v postopkih pred sodiščem za mednarodne zločine; |
| --- | --- |

9.

vendar izraža zaskrbljenost zaradi naraščajočega števila ljudi, ki poleg šestih oseb, ki jih je obsodilo sodišče za mednarodne zločine, v Bangladešu čakajo na usmrtitev, zlasti še zaradi smrtne kazni 152 vojakom zaradi krvavega upora leta 2009 in nedavne usmrtitve Abdula Kadera Mole; poziva vlado in parlament, naj odpravita smrtno kazen in spremenita vse smrtne obsodbe; oblasti poziva tudi, naj takoj vzpostavijo učinkovit mehanizem za zaščito žrtev v postopkih pred sodiščem za mednarodne zločine;

| 10. | vlado poziva tudi, naj revidira zakon o informacijski in komunikacijski tehnologiji in protiteroristični zakon, ki sta se zaostrila pod zadnjo vlado in bi lahko vodila v samovoljno kriminalizacijo državljanov; |
| --- | --- |

10.

vlado poziva tudi, naj revidira zakon o informacijski in komunikacijski tehnologiji in protiteroristični zakon, ki sta se zaostrila pod zadnjo vlado in bi lahko vodila v samovoljno kriminalizacijo državljanov;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju OZN, Svetu OZN za človekove pravice ter bangladeški vladi in parlamentu. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju OZN, Svetu OZN za človekove pravice ter bangladeški vladi in parlamentu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0516.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0230.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0100.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0027.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/152 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/152

---

P7_TA(2014)0046

Najnovejši poskusi kriminalizacije oseb LGBTI

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o najnovejšem poskusu kriminalizacije lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev (2014/2517(RSP))

(2016/C 482/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah, Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev ter indijske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah, Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev ter indijske ustave,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice A/HRC/17/19 z dne 17. junija 2011 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice A/HRC/17/19 z dne 17. junija 2011 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti,

| — | ob upoštevanju druge revizije Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi (sporazum iz Cotonouja) ter klavzul o človekovih pravicah v tem sporazumu, zlasti v členih 8(4) in 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju druge revizije Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi (sporazum iz Cotonouja) ter klavzul o človekovih pravicah v tem sporazumu, zlasti v členih 8(4) in 9,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3(5) in 21 Pogodbe o Evropski uniji ter člena 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki Evropsko unijo in njene države članice v njihovih odnosih z ostalim svetom zavezujejo k spoštovanju in spodbujanju splošnih človekovih pravic ter k varovanju posameznikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3(5) in 21 Pogodbe o Evropski uniji ter člena 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki Evropsko unijo in njene države članice v njihovih odnosih z ostalim svetom zavezujejo k spoštovanju in spodbujanju splošnih človekovih pravic ter k varovanju posameznikov,

| — | ob upoštevanju smernic za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic LGBTI (lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev), ki jih je Svet sprejel dne 24. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic LGBTI (lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev), ki jih je Svet sprejel dne 24. junija 2013,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 20. decembra 2013 o sprejetju zakona proti homoseksualnosti v Ugandi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 20. decembra 2013 o sprejetju zakona proti homoseksualnosti v Ugandi,

| — | ob upoštevanju izjave Catherine Ashton z dne 15. januarja 2014, v kateri je izrazila svojo zaskrbljenost zaradi podpisa zakona o prepovedi istospolnih porok v Nigeriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Catherine Ashton z dne 15. januarja 2014, v kateri je izrazila svojo zaskrbljenost zaradi podpisa zakona o prepovedi istospolnih porok v Nigeriji,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij z dne 5. julija 2012 o nasilju nad lezbijkami ter pravicah lezbijk, gejev, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih oseb v Afriki (1), svojega stališča z dne 13. junija 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o drugi spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000, kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005 (2), in svoje resolucije z dne 11. decembra 2013 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2012 in politiki EU na tem področju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij z dne 5. julija 2012 o nasilju nad lezbijkami ter pravicah lezbijk, gejev, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih oseb v Afriki (1), svojega stališča z dne 13. junija 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o drugi spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000, kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005 (2), in svoje resolucije z dne 11. decembra 2013 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2012 in politiki EU na tem področju (3),

| — | ob upoštevanju predhodnih resolucij z dne 17. decembra 2009 o Ugandi: osnutek zakona proti istospolno usmerjenim (4), z dne 16. decembra 2010 o Ugandi: predlog tako imenovanega Bahatijevega zakona in diskriminacija proti lezbijkam, gejem, biseksualcem in transseksualcem (5) ter resolucije z dne 17. februarja 2011 o Ugandi: umor Davida Kata (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnih resolucij z dne 17. decembra 2009 o Ugandi: osnutek zakona proti istospolno usmerjenim (4), z dne 16. decembra 2010 o Ugandi: predlog tako imenovanega Bahatijevega zakona in diskriminacija proti lezbijkam, gejem, biseksualcem in transseksualcem (5) ter resolucije z dne 17. februarja 2011 o Ugandi: umor Davida Kata (6),

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij z dne 15. marca 2012 (7) in 4. julija 2013 (8) o razmerah v Nigeriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij z dne 15. marca 2012 (7) in 4. julija 2013 (8) o razmerah v Nigeriji,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o stanju pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med EU in Indijo (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o stanju pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med EU in Indijo (9),

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika;

| A. | ker so vsi ljudje rojeni svobodni in enaki, z dostojanstvom in pravicami; ker so vse države dolžne preprečiti nasilje, spodbujanje k sovraštvu in stigmatizacijo, ki temelji na lastnostih posameznika, ki vključujejo spolno usmerjenost, spolno identiteto in spolno izražanje; |
| --- | --- |

A.

ker so vsi ljudje rojeni svobodni in enaki, z dostojanstvom in pravicami; ker so vse države dolžne preprečiti nasilje, spodbujanje k sovraštvu in stigmatizacijo, ki temelji na lastnostih posameznika, ki vključujejo spolno usmerjenost, spolno identiteto in spolno izražanje;

| B. | ker 78 držav še vedno obravnava sporazumna dejanja med odraslima osebama istega spola kot zločin, sedem držav pa za takšne „zločine“ predvideva smrtno kazen (Iran, Mavretanija, deli Nigerije, Savdska Arabija, deli Somalije, Sudan in Jemen); ker so te pravne omejitev zaradi splošnega vključevanja pravic lezbijk, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v zadnjih desetletjih zastarele, in ker bi morali pozitivni premiki v številnih državah služiti kot primer globalnega izboljšanja glede vprašanj LGBTI; |
| --- | --- |

B.

ker 78 držav še vedno obravnava sporazumna dejanja med odraslima osebama istega spola kot zločin, sedem držav pa za takšne „zločine“ predvideva smrtno kazen (Iran, Mavretanija, deli Nigerije, Savdska Arabija, deli Somalije, Sudan in Jemen); ker so te pravne omejitev zaradi splošnega vključevanja pravic lezbijk, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v zadnjih desetletjih zastarele, in ker bi morali pozitivni premiki v številnih državah služiti kot primer globalnega izboljšanja glede vprašanj LGBTI;

| C. | ker so bila sporazumna dejanja med osebama istega spola že kaznovana z zaporno kaznijo 14 let v Ugandi in 7 let v Nigeriji (ali smrtno kaznijo v dvanajstih državah, kjer velja šeriatsko pravo) in so bila v Indiji dekriminalizirana s sodbo višjega sodišča v Delhiju leta 2009; |
| --- | --- |

C.

ker so bila sporazumna dejanja med osebama istega spola že kaznovana z zaporno kaznijo 14 let v Ugandi in 7 let v Nigeriji (ali smrtno kaznijo v dvanajstih državah, kjer velja šeriatsko pravo) in so bila v Indiji dekriminalizirana s sodbo višjega sodišča v Delhiju leta 2009;

| D. | ker je ugandski parlament 20. decembra 2013 sprejel zakon proti homoseksualnosti, ki za podporo lezbijkam, gejem, biseksualcem, transseksualcem in interseksualcem predvideva kazen do sedem let zapora, za neprijavo lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev do treh let zapora ter za ponovne kršitelje ali kršitelje, ki so okuženi z virusom HIV, dosmrtno ječo, in ker so sporazumni istospolni odnosi že kaznivi v skladu z oddelkom 145 ugandskega kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

D.

ker je ugandski parlament 20. decembra 2013 sprejel zakon proti homoseksualnosti, ki za podporo lezbijkam, gejem, biseksualcem, transseksualcem in interseksualcem predvideva kazen do sedem let zapora, za neprijavo lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev do treh let zapora ter za ponovne kršitelje ali kršitelje, ki so okuženi z virusom HIV, dosmrtno ječo, in ker so sporazumni istospolni odnosi že kaznivi v skladu z oddelkom 145 ugandskega kazenskega zakonika;

| E. | ker je nigerijski senat 17. decembra 2013 sprejel zakon o prepovedi istospolnih porok, ki osebe v istospolnem razmerju kaznuje z do 14 let zapora, priče istospolnih porok in osebe, ki vodijo bare za lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce pa z do 10 let zapora; ker je zakon januarja 2014 podpisal predsednik Goodluck Jonathan; |
| --- | --- |

E.

ker je nigerijski senat 17. decembra 2013 sprejel zakon o prepovedi istospolnih porok, ki osebe v istospolnem razmerju kaznuje z do 14 let zapora, priče istospolnih porok in osebe, ki vodijo bare za lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce pa z do 10 let zapora; ker je zakon januarja 2014 podpisal predsednik Goodluck Jonathan;

| F. | ker je indijsko vrhovno sodišče 11. decembra 2013 razveljavilo sodbo višjega sodišča v Delhiju, po kateri oddelek 377 indijskega kazenskega zakonika, ki izvira iz časa kolonializma in ki prepoveduje homoseksualnost, krši načelo enakosti indijske ustave, tako da je homoseksualnost ponovno postala kazniva in je zanjo zagrožena doživljenjska zaporna kazen, |
| --- | --- |

F.

ker je indijsko vrhovno sodišče 11. decembra 2013 razveljavilo sodbo višjega sodišča v Delhiju, po kateri oddelek 377 indijskega kazenskega zakonika, ki izvira iz časa kolonializma in ki prepoveduje homoseksualnost, krši načelo enakosti indijske ustave, tako da je homoseksualnost ponovno postala kazniva in je zanjo zagrožena doživljenjska zaporna kazen,

| G. | ker je ruska duma junija 2013 sprejela zakon, ki prepoveduje tako imenovano „homoseksualno propagando“, kar bistveno omejuje svobodo izražanja in združevanja organizacij lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, in ker je predsednik Vladimir Putin zakon podpisal; |
| --- | --- |

G.

ker je ruska duma junija 2013 sprejela zakon, ki prepoveduje tako imenovano „homoseksualno propagando“, kar bistveno omejuje svobodo izražanja in združevanja organizacij lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, in ker je predsednik Vladimir Putin zakon podpisal;

| H. | ker mediji, javnost ter politični in verski voditelji v teh državah vse bolj vse bolj skušajo zastrašiti lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce, omejiti njihove pravice in legitimirati nasilje nad njimi; |
| --- | --- |

H.

ker mediji, javnost ter politični in verski voditelji v teh državah vse bolj vse bolj skušajo zastrašiti lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce, omejiti njihove pravice in legitimirati nasilje nad njimi;

| I. | ker so številni predsedniki držav in vlad, voditelji Združenih narodov, predstavniki vlad in parlamentov, Evropska unija (vključno s Svetom, Parlamentom, Komisijo in visoko predstavnico) ter številne druge svetovne osebnosti ostro obsodile zakone, ki kriminalizirajo lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce; |
| --- | --- |

I.

ker so številni predsedniki držav in vlad, voditelji Združenih narodov, predstavniki vlad in parlamentov, Evropska unija (vključno s Svetom, Parlamentom, Komisijo in visoko predstavnico) ter številne druge svetovne osebnosti ostro obsodile zakone, ki kriminalizirajo lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce;

| 1. | ostro obsoja te hude grožnje univerzalnim pravicam do življenja, do zaščite pred mučenjem, krutim, nehumanim in ponižujočim ravnanjem, do zasebnosti ter svobode izražanja in združevanja, ter vsakršno diskriminacijo in zakonske omejitve za lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce in vse, ki branijo njihove človekove pravice; poudarja, da je enakost lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev nesporen sestavni del temeljnih človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja te hude grožnje univerzalnim pravicam do življenja, do zaščite pred mučenjem, krutim, nehumanim in ponižujočim ravnanjem, do zasebnosti ter svobode izražanja in združevanja, ter vsakršno diskriminacijo in zakonske omejitve za lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce in vse, ki branijo njihove človekove pravice; poudarja, da je enakost lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev nesporen sestavni del temeljnih človekovih pravic;

| 2. | ostro obsoja sprejetje še bolj represivnih zakonov proti lezbijkam, gejem, biseksualcem, transseksualcem in interseksualcem; ponovno poudarja, da spolna usmerjenost in spolna identiteta sodita v okvir pravice posameznika do zasebnosti, ki jo zagotavljajo mednarodno pravo in nacionalne ustave; poziva zgoraj omenjene države – gre za 78 držav –, naj ustavijo kriminalizacijo sporazumnih dejanj med odraslima istega spola; |
| --- | --- |

2.

ostro obsoja sprejetje še bolj represivnih zakonov proti lezbijkam, gejem, biseksualcem, transseksualcem in interseksualcem; ponovno poudarja, da spolna usmerjenost in spolna identiteta sodita v okvir pravice posameznika do zasebnosti, ki jo zagotavljajo mednarodno pravo in nacionalne ustave; poziva zgoraj omenjene države – gre za 78 držav –, naj ustavijo kriminalizacijo sporazumnih dejanj med odraslima istega spola;

| 3. | poziva predsednika Ugande, naj se vzdrži podpisa zakona o prepovedi homoseksualnosti in razveljavi oddelek 145 ugandskega kazenskega zakonika; opominja ugandsko vlado na njene obveznosti iz mednarodnega prava in sporazuma iz Cotonuja, ki poziva k spoštovanju človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

poziva predsednika Ugande, naj se vzdrži podpisa zakona o prepovedi homoseksualnosti in razveljavi oddelek 145 ugandskega kazenskega zakonika; opominja ugandsko vlado na njene obveznosti iz mednarodnega prava in sporazuma iz Cotonuja, ki poziva k spoštovanju človekovih pravic;

| 4. | odločno obsoja sprejetje in podpis zakona o prepovedi istospolnih porok v Nigeriji; poziva predsednika Nigerije, naj razveljavi ta zakon ter oddelka 214 in 217 nigerijskega kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

4.

odločno obsoja sprejetje in podpis zakona o prepovedi istospolnih porok v Nigeriji; poziva predsednika Nigerije, naj razveljavi ta zakon ter oddelka 214 in 217 nigerijskega kazenskega zakonika;

| 5. | poudarja, da so sporazumna dejanja med odraslima osebama istega spola zakonita v Burkina Fasu, Beninu, Čadu, Srednjeafriški republiki, Kongu, Demokratični republiki Kongo, Ekvatorialni Gvineji, Gabonu, Gvineji Bissau, Slonokoščeni obali, Madagarskarju, Maliji, Nigerju, Ruandi in Južni Afriki, in da je diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti prepovedana v južnoafriški ustavi, kar kaže, da v Afriki obstajajo različni pristopi k tej zadevi; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da so sporazumna dejanja med odraslima osebama istega spola zakonita v Burkina Fasu, Beninu, Čadu, Srednjeafriški republiki, Kongu, Demokratični republiki Kongo, Ekvatorialni Gvineji, Gabonu, Gvineji Bissau, Slonokoščeni obali, Madagarskarju, Maliji, Nigerju, Ruandi in Južni Afriki, in da je diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti prepovedana v južnoafriški ustavi, kar kaže, da v Afriki obstajajo različni pristopi k tej zadevi;

| 6. | poziva Komisijo, evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj izrazijo najodločnejše nasprotovanje tem trem zakonom, in jasno pokažejo, da bodo znatno vplivali na dvostranske odnose teh držav z Evropsko unijo in njenimi državami članicami; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj izrazijo najodločnejše nasprotovanje tem trem zakonom, in jasno pokažejo, da bodo znatno vplivali na dvostranske odnose teh držav z Evropsko unijo in njenimi državami članicami;

| 7. | pozdravlja pobudo indijske vlade, da bo vrhovno sodišče prosila za ponovno presojo svoje razsodbe, ker krši ustavno načelo enakosti; poziva indijski parlament, naj odpravi oddelek 377 indijskega kazenskega zakonika, če vrhovno sodišče ne bo ponovno presodilo o svoji razsodbi; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja pobudo indijske vlade, da bo vrhovno sodišče prosila za ponovno presojo svoje razsodbe, ker krši ustavno načelo enakosti; poziva indijski parlament, naj odpravi oddelek 377 indijskega kazenskega zakonika, če vrhovno sodišče ne bo ponovno presodilo o svoji razsodbi;

| 8. | je globoko zaskrbljen zaradi negativnih posledic zakona, ki prepoveduje propagiranje „netradicionalnih spolnih odnosov“ v Rusiji, kar povečuje diskriminacijo in nasilje nad lezbijkami, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci; poziva ruske oblasti, naj razveljavijo zakon, ter poziva k budnemu mednarodnemu spremljanju tega vprašanja; |
| --- | --- |

8.

je globoko zaskrbljen zaradi negativnih posledic zakona, ki prepoveduje propagiranje „netradicionalnih spolnih odnosov“ v Rusiji, kar povečuje diskriminacijo in nasilje nad lezbijkami, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci; poziva ruske oblasti, naj razveljavijo zakon, ter poziva k budnemu mednarodnemu spremljanju tega vprašanja;

| 9. | opozarja, da so zakoni, ki kriminalizirajo sporazumna dejanja med odraslima osebama istega spola in obrambo človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, velika ovira v boju proti virusu HIV/AIDS, saj sistematično povečujejo prenos virusa HIV in spolno prenosljivih bolezni, ker se rizične skupine bojijo stika z zdravstvenimi delavci, in prispevajo k ozračju izrazite homofobije in diskriminacije; ugotavlja, da bodo ti zakoni med drugim še bolj otežili preprečevanje okužbe z virusom HIV/AIDS v državah z visoko razširjenosti virusa; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da so zakoni, ki kriminalizirajo sporazumna dejanja med odraslima osebama istega spola in obrambo človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, velika ovira v boju proti virusu HIV/AIDS, saj sistematično povečujejo prenos virusa HIV in spolno prenosljivih bolezni, ker se rizične skupine bojijo stika z zdravstvenimi delavci, in prispevajo k ozračju izrazite homofobije in diskriminacije; ugotavlja, da bodo ti zakoni med drugim še bolj otežili preprečevanje okužbe z virusom HIV/AIDS v državah z visoko razširjenosti virusa;

| 10. | poudarja, da bo z nadaljnjo kriminalizacijo sporazumnih dejanj med odraslima osebama istega spola še težje doseči razvojne cilje tisočletja, zlasti glede enakosti spolov in premagovanja bolezni, ter uspehe glede razvojnega okvira za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bo z nadaljnjo kriminalizacijo sporazumnih dejanj med odraslima osebama istega spola še težje doseči razvojne cilje tisočletja, zlasti glede enakosti spolov in premagovanja bolezni, ter uspehe glede razvojnega okvira za obdobje po letu 2015;

| 11. | poziva Komisijo, evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj uporabijo vse obstoječe poti, vključno z dvostranskimi in večstranskimi forumi in trenutnimi pogajanji o prostotrgovinskem sporazumu z Indijo, da najodločneje izrazijo nasprotovanje kriminalizacije lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj uporabijo vse obstoječe poti, vključno z dvostranskimi in večstranskimi forumi in trenutnimi pogajanji o prostotrgovinskem sporazumu z Indijo, da najodločneje izrazijo nasprotovanje kriminalizacije lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev;

| 12. | poziva Komisijo, evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj nevladnim organizacijam in zagovornikom človekovih pravic nudijo vso možno podporo in pri tem uporabijo smernice EU za lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce, evropski instrument za demokracijo in človekove pravice ter druge programe; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj nevladnim organizacijam in zagovornikom človekovih pravic nudijo vso možno podporo in pri tem uporabijo smernice EU za lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce, evropski instrument za demokracijo in človekove pravice ter druge programe;

| 13. | poziva Komisijo in Svet, naj pri naslednji reviziji sporazuma iz Cotonuja vključijo izrecno omembo nediskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti, kar je Parlament že večkrat zahteval; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in Svet, naj pri naslednji reviziji sporazuma iz Cotonuja vključijo izrecno omembo nediskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti, kar je Parlament že večkrat zahteval;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropski službi za zunanje delovanje, državam članicam, vladam in parlamentom Ugande, Nigerije, Indije in Rusije ter predsednikom Ugande, Nigerije in Rusije. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropski službi za zunanje delovanje, državam članicam, vladam in parlamentom Ugande, Nigerije, Indije in Rusije ter predsednikom Ugande, Nigerije in Rusije.

---

(1)  UL C 349 E, 29.11.2013, str. 88.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0273.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0575.

(4)  UL C 286 E, 22.10.2010, str. 25.

(5)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 134.

(6)  UL C 188 E, 28.6.2012, str. 62.

(7)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 97.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0335.

(9)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 13.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 14. januar 2014

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/155 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/155

---

P7_TA(2014)0001

Zahteva za zaščito poslanske imunitete Lare Comi

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Lare Comi (2013/2190(IMM))

(2016/C 482/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve Lare Comi z dne 30. julija 2013, razglašene na plenarnem zasedanju 9. septembra 2013, za zaščito svoje imunitete v okviru kazenskega postopka pred sodiščem v Ferrari, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve Lare Comi z dne 30. julija 2013, razglašene na plenarnem zasedanju 9. septembra 2013, za zaščito svoje imunitete v okviru kazenskega postopka pred sodiščem v Ferrari,

| — | po zagovoru Lare Comi 5. novembra 2013 v skladu s členom 7(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Lare Comi 5. novembra 2013 v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju člena 6(3) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(3) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0469/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0469/2013),

| A. | ker je Lara Comi, poslanka Evropskega parlamenta, zahtevala zaščito svoje poslanske imunitete v zvezi s sodnim postopkom, ki ga je sprožilo državno tožilstvo iz Ferrare vsled prijave kaznivega dejanja obrekovanja, in sicer na podlagi 2. in 3. odstavka člena 595 italijanskega kazenskega zakonika in člena 30 zakona št. 223 z dne 6. avgusta 1990, zaradi izjav, ki naj bi jih podala med politično razpravo v televizijski oddaji; |
| --- | --- |

A.

ker je Lara Comi, poslanka Evropskega parlamenta, zahtevala zaščito svoje poslanske imunitete v zvezi s sodnim postopkom, ki ga je sprožilo državno tožilstvo iz Ferrare vsled prijave kaznivega dejanja obrekovanja, in sicer na podlagi 2. in 3. odstavka člena 595 italijanskega kazenskega zakonika in člena 30 zakona št. 223 z dne 6. avgusta 1990, zaradi izjav, ki naj bi jih podala med politično razpravo v televizijski oddaji;

| B. | ker člen 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije, na katerega se izrecno sklicuje Lara Comi v svoji zahtevi po zaščiti imunitete, določa, da se zoper poslance Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne smejo biti priprti niti se zoper njih ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki so ga izrekli pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

B.

ker člen 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije, na katerega se izrecno sklicuje Lara Comi v svoji zahtevi po zaščiti imunitete, določa, da se zoper poslance Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne smejo biti priprti niti se zoper njih ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki so ga izrekli pri opravljanju svojih dolžnosti;

| C. | ker člen 6 Poslovnika Evropskega parlamenta določa, da si Parlament pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s privilegiji in imunitetami predvsem prizadeva ohranjati integriteto kot demokratična zakonodajna skupščina in zagotoviti neodvisnost poslancev pri opravljanju njihovih nalog; |
| --- | --- |

C.

ker člen 6 Poslovnika Evropskega parlamenta določa, da si Parlament pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s privilegiji in imunitetami predvsem prizadeva ohranjati integriteto kot demokratična zakonodajna skupščina in zagotoviti neodvisnost poslancev pri opravljanju njihovih nalog;

| D. | ker ima Parlament široko diskrecijsko pravico, kar zadeva odločitve, ki jih sprejme v zvezi z zahtevami svojih poslancev po zaščiti parlamentarne imunitete (2); |
| --- | --- |

D.

ker ima Parlament široko diskrecijsko pravico, kar zadeva odločitve, ki jih sprejme v zvezi z zahtevami svojih poslancev po zaščiti parlamentarne imunitete (2);

| E. | ker je Sodišče priznalo, da izjava, ki jo poslanec poda izven Evropskega parlamenta, lahko predstavlja mnenje, izraženo pri opravljanju njegovih dolžnosti v smislu člena 8 Protokola, s čimer je pomen pripisalo značaju in vsebini izjave, ne pa kraju, na katerem je bila ta podana (3); |
| --- | --- |

E.

ker je Sodišče priznalo, da izjava, ki jo poslanec poda izven Evropskega parlamenta, lahko predstavlja mnenje, izraženo pri opravljanju njegovih dolžnosti v smislu člena 8 Protokola, s čimer je pomen pripisalo značaju in vsebini izjave, ne pa kraju, na katerem je bila ta podana (3);

| F. | ker je bila Lara Comi v zadevno televizijsko oddajo povabljena v vlogi poslanke Evropskega parlamenta in ne kot nacionalna predstavnica stranke, katero je sicer že predstavljal drugi gost oddaje, ob spoštovanju nacionalnih predpisov, katerih namen je zagotavljanje uravnotežene navzočnosti političnih predstavnikov v televizijskih razpravah v času volilnih kampanj, kot je bilo tudi v tem primeru; |
| --- | --- |

F.

ker je bila Lara Comi v zadevno televizijsko oddajo povabljena v vlogi poslanke Evropskega parlamenta in ne kot nacionalna predstavnica stranke, katero je sicer že predstavljal drugi gost oddaje, ob spoštovanju nacionalnih predpisov, katerih namen je zagotavljanje uravnotežene navzočnosti političnih predstavnikov v televizijskih razpravah v času volilnih kampanj, kot je bilo tudi v tem primeru;

| G. | ker se v modernih demokracijah politična razprava ne odvija zgolj v parlamentu, temveč tudi prek medijev, kamor sodi vse od izjav za tisk do interneta; |
| --- | --- |

G.

ker se v modernih demokracijah politična razprava ne odvija zgolj v parlamentu, temveč tudi prek medijev, kamor sodi vse od izjav za tisk do interneta;

| H. | ker je v omenjeni televizijski oddaji Lara Comi nastopala kot poslanka Evropskega parlamenta, da bi razpravljala o političnih vprašanjih, povezanih tudi z javnimi naročili in organiziranim kriminalom, s katerimi se že ves čas ukvarja v evropskem okviru; |
| --- | --- |

H.

ker je v omenjeni televizijski oddaji Lara Comi nastopala kot poslanka Evropskega parlamenta, da bi razpravljala o političnih vprašanjih, povezanih tudi z javnimi naročili in organiziranim kriminalom, s katerimi se že ves čas ukvarja v evropskem okviru;

| I. | ker se je dan po oddaji poslanka Comi opravičila tožniku, kar je pozneje ponovila v drugi nacionalni televizijski oddaji; |
| --- | --- |

I.

ker se je dan po oddaji poslanka Comi opravičila tožniku, kar je pozneje ponovila v drugi nacionalni televizijski oddaji;

| 1. | se odloči zaščititi imuniteto in privilegije Lare Comi; |
| --- | --- |

1.

se odloči zaščititi imuniteto in privilegije Lare Comi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim organom Republike Italije in Lari Comi. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim organom Republike Italije in Lari Comi.

---

(1)  Sodba z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier (101/63, ZOdl., str. 387); sodba z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi (149/85, ZOdl., str. 2391); sodba z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu (T-345/05, ZOdl., str. II-2849); sodba z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente (C-200/07 in C-201/07, ZOdl., str. I-7929); sodba z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu (T-42/06, ZOdl., str. II-1135); sodba z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello (C-163/10, ZOdl., str. I-7565).

(2)  Zadeva T-42/06 Gollnisch/Parlament, odstavek 101.

(3)  Patriciello, zgoraj navedena sodba, odstavek 30.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/157 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/157

---

P7_TA(2014)0003

Pravila o glasovanju in vsebini poročil v postopku odobritve

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o spremembi člena 81 Poslovnika Evropskega parlamenta o postopku odobritve (2012/2124(REG))

(2016/C 482/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika konference predsednikov odborov z dne 9. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika konference predsednikov odborov z dne 9. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0412/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0412/2013),

| 1. | se odloči spremeniti Poslovnik, kot sledi; |
| --- | --- |

1.

se odloči spremeniti Poslovnik, kot sledi;

| 2. | odloči, da bodo spremembe začele veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja in se bodo uporabljale za tiste postopke odobritve, za katere pristojni odbori še niso sprejeli priporočila; |
| --- | --- |

2.

odloči, da bodo spremembe začele veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja in se bodo uporabljale za tiste postopke odobritve, za katere pristojni odbori še niso sprejeli priporočila;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 50 – razlaga – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Pri postopku odobritve
  iz
  člena 81 ni mogoče uporabiti postopka pridruženih odborov iz
  tega člena
  za namene pregleda mednarodnega sporazuma po členu 90
  . | Postopek s pridruženimi odbori
  iz tega člena
  se ne uporablja v zvezi s priporočilom, ki ga v skladu s členom 81 sprejme pristojni odbor
  . |

Veljavno besedilo

Sprememba

Pri postopku odobritve
  iz
  člena 81 ni mogoče uporabiti postopka pridruženih odborov iz
  tega člena
  za namene pregleda mednarodnega sporazuma po členu 90
  .

Postopek s pridruženimi odbori
  iz tega člena
  se ne uporablja v zvezi s priporočilom, ki ga v skladu s členom 81 sprejme pristojni odbor
  .

Sprememba 2

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 81 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar mora Parlament dati odobritev za predlagani akt,
  se odloči na podlagi priporočila
  pristojnega odbora za sprejetje ali zavrnitev akta. | Kadar mora Parlament dati odobritev za predlagani akt,
  pri sprejemanju svoje odločitve upošteva priporočilo
  pristojnega odbora za sprejetje ali zavrnitev akta.
  Priporočilo vsebuje navedbe sklicevanj, ne pa tudi uvodnih izjav. Lahko mu je dodana kratka obrazložitev, ki je v pristojnosti poročevalca in o kateri se ne glasuje. Smiselno se uporablja člen 52(1). Predlogi sprememb, vloženi v odboru, so dopustni le, če je njihov namen popolnoma spremeniti priporočilo, kot ga predlaga poročevalec. |

Veljavno besedilo

Sprememba

Kadar mora Parlament dati odobritev za predlagani akt,
  se odloči na podlagi priporočila
  pristojnega odbora za sprejetje ali zavrnitev akta.

Kadar mora Parlament dati odobritev za predlagani akt,
  pri sprejemanju svoje odločitve upošteva priporočilo
  pristojnega odbora za sprejetje ali zavrnitev akta.
  Priporočilo vsebuje navedbe sklicevanj, ne pa tudi uvodnih izjav. Lahko mu je dodana kratka obrazložitev, ki je v pristojnosti poročevalca in o kateri se ne glasuje. Smiselno se uporablja člen 52(1). Predlogi sprememb, vloženi v odboru, so dopustni le, če je njihov namen popolnoma spremeniti priporočilo, kot ga predlaga poročevalec.

Sprememba 3

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 81 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | Pristojni odbor lahko vloži predlog nezakonodajne resolucije. V pripravo resolucije se lahko vključijo tudi drugi odbori v skladu s členom 188(3) v povezavi s členi 49, 50 ali 51. |

Veljavno besedilo

Sprememba

Pristojni odbor lahko vloži predlog nezakonodajne resolucije. V pripravo resolucije se lahko vključijo tudi drugi odbori v skladu s členom 188(3) v povezavi s členi 49, 50 ali 51.

Sprememba 4

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 81 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Parlament se o aktu, za katerega je po Pogodbi o Evropski uniji ali Pogodbi o delovanju Evropske unije potrebna njegova odobritev, izreče z enim samim glasovanjem, pri čemer ni mogoče vlagati predlogov sprememb. Za sprejetje odobritve je potrebna takšna večina, kakor je navedena v členu Pogodbe o Evropski uniji ali Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki je pravna podlaga za predlagani akt. | Parlament se o aktu, za katerega je po Pogodbi o Evropski uniji ali Pogodbi o delovanju Evropske unije potrebna njegova odobritev, izreče z enim samim glasovanjem
  o odobritvi
  ,
  ne glede na to, ali je priporočilo pristojnega odbora, naj se akt sprejme ali zavrne,
  pri čemer ni mogoče vlagati predlogov sprememb. Za sprejetje odobritve je potrebna takšna večina, kakor je navedena v členu Pogodbe o Evropski uniji ali Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki je pravna podlaga za predlagani akt
  , kadar pa Pogodbi ne navajata nobene večine, je potrebna večina oddanih glasov
  .
  Če potrebna večina ni dosežena, se šteje, da je bil predlagani akt zavrnjen. |

Veljavno besedilo

Sprememba

Parlament se o aktu, za katerega je po Pogodbi o Evropski uniji ali Pogodbi o delovanju Evropske unije potrebna njegova odobritev, izreče z enim samim glasovanjem, pri čemer ni mogoče vlagati predlogov sprememb. Za sprejetje odobritve je potrebna takšna večina, kakor je navedena v členu Pogodbe o Evropski uniji ali Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki je pravna podlaga za predlagani akt.

Parlament se o aktu, za katerega je po Pogodbi o Evropski uniji ali Pogodbi o delovanju Evropske unije potrebna njegova odobritev, izreče z enim samim glasovanjem
  o odobritvi
  ,
  ne glede na to, ali je priporočilo pristojnega odbora, naj se akt sprejme ali zavrne,
  pri čemer ni mogoče vlagati predlogov sprememb. Za sprejetje odobritve je potrebna takšna večina, kakor je navedena v členu Pogodbe o Evropski uniji ali Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki je pravna podlaga za predlagani akt
  , kadar pa Pogodbi ne navajata nobene večine, je potrebna večina oddanih glasov
  .
  Če potrebna večina ni dosežena, se šteje, da je bil predlagani akt zavrnjen.

Sprememba 5

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 81 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Za
  pristopne pogodbe in
  mednarodne sporazume
  ter za
  ugotovitev hujšega in vztrajnega kršenja
  skupnih
  načel s strani države članice se
  uporablja
  členi 74c,
  90 in
  74e
  . Za postopek okrepljenega sodelovanja na področju, za katerega velja redni zakonodajni postopek, se uporablja člen 74 g tega poslovnika. | 2.   Za mednarodne sporazume
  , pristopne pogodbe,
  ugotovitev hujšega in vztrajnega kršenja
  temeljnih
  načel s strani države članice
  , določitev sestave Parlamenta, vzpostavitev okrepljenega sodelovanja med državami članicami ali sprejetje večletnega finančnega okvira,
  se
  uporabljajo
  členi
  90,
  74c, 74e
  , 74f, 74 g oziroma 75. |

Veljavno besedilo

Sprememba

2.   Za
  pristopne pogodbe in
  mednarodne sporazume
  ter za
  ugotovitev hujšega in vztrajnega kršenja
  skupnih
  načel s strani države članice se
  uporablja
  členi 74c,
  90 in
  74e
  . Za postopek okrepljenega sodelovanja na področju, za katerega velja redni zakonodajni postopek, se uporablja člen 74 g tega poslovnika.

2.   Za mednarodne sporazume
  , pristopne pogodbe,
  ugotovitev hujšega in vztrajnega kršenja
  temeljnih
  načel s strani države članice
  , določitev sestave Parlamenta, vzpostavitev okrepljenega sodelovanja med državami članicami ali sprejetje večletnega finančnega okvira,
  se
  uporabljajo
  členi
  90,
  74c, 74e
  , 74f, 74 g oziroma 75.

Sprememba 6

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 81 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar je za predlog zakonodajnega akta ali
  predvidenega mednarodnega sporazuma
  potrebna odobritev Parlamenta, lahko pristojni odbor
  za vzpodbujanje pozitivnega izida postopka
  Parlamentu predloži vmesno poročilo o predlogu s predlogom resolucije, ki vsebuje priporočila za spremembo ali izvršitev predlaganega akta. | 3.   Kadar je za predlog zakonodajnega akta ali
  predvideni mednarodni sporazum
  potrebna odobritev Parlamenta, lahko pristojni odbor Parlamentu predloži vmesno poročilo o predlogu s predlogom resolucije, ki vsebuje priporočila za spremembo ali izvršitev predlaganega
  zakonodajnega
  akta
  ali predvidenega mednarodnega sporazuma
  . |

Veljavno besedilo

Sprememba

3.   Kadar je za predlog zakonodajnega akta ali
  predvidenega mednarodnega sporazuma
  potrebna odobritev Parlamenta, lahko pristojni odbor
  za vzpodbujanje pozitivnega izida postopka
  Parlamentu predloži vmesno poročilo o predlogu s predlogom resolucije, ki vsebuje priporočila za spremembo ali izvršitev predlaganega akta.

3.   Kadar je za predlog zakonodajnega akta ali
  predvideni mednarodni sporazum
  potrebna odobritev Parlamenta, lahko pristojni odbor Parlamentu predloži vmesno poročilo o predlogu s predlogom resolucije, ki vsebuje priporočila za spremembo ali izvršitev predlaganega
  zakonodajnega
  akta
  ali predvidenega mednarodnega sporazuma
  .

Sprememba 7

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 81 – odstavek 3 a – pododstavek 1 (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pristojni odbor obravnava zahtevo za odobritev brez nepotrebnega odlašanja. Če pristojni odbor odloči, da ne bo podal priporočila, ali priporočila ne sprejme v šestih mesecih od tedaj, ko mu je bila posredovana zahteva za odobritev, lahko konferenca predsednikov uvrsti zadevo na dnevni red za obravnavo na naslednjem delnem zasedanju ali, v ustrezno utemeljenih primerih, sklene podaljšati šestmesečno obdobje. |

Veljavno besedilo

Sprememba

3a.
     
  Pristojni odbor obravnava zahtevo za odobritev brez nepotrebnega odlašanja. Če pristojni odbor odloči, da ne bo podal priporočila, ali priporočila ne sprejme v šestih mesecih od tedaj, ko mu je bila posredovana zahteva za odobritev, lahko konferenca predsednikov uvrsti zadevo na dnevni red za obravnavo na naslednjem delnem zasedanju ali, v ustrezno utemeljenih primerih, sklene podaljšati šestmesečno obdobje.

Sprememba 8

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 81 – odstavek 3 a – pododstavek 2 (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | Kadar se za odobritev sklenitve predvidenega mednarodnega sporazuma zahteva soglasje Parlamenta, se Parlament lahko odloči, da glede na priporočilo pristojnega odbora začasno ustavi postopek odobritve za največ eno leto. |

Veljavno besedilo

Sprememba

Kadar se za odobritev sklenitve predvidenega mednarodnega sporazuma zahteva soglasje Parlamenta, se Parlament lahko odloči, da glede na priporočilo pristojnega odbora začasno ustavi postopek odobritve za največ eno leto.

---

Sreda, 15. januar 2014

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/160 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/160

---

P7_TA(2014)0018

Pristojnosti in odgovornosti stalnih odborov

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o pristojnostih stalnih parlamentarnih odborov (2013/2996(RSO))

(2016/C 482/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga konference predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

| — | ob upoštevanju člena 183 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 183 Poslovnika,

| 1. | sklene Prilogo VII svojega Poslovnika nadomestiti z naslednjim:
  „Priloga VII – Pristojnosti stalnih parlamentarnih odborov

  I.   Odbor za zunanje zadeve

  Odbor, pristojen za spodbujanje, izvajanje in spremljanje zunanje politike Unije glede:






  1. | skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) in skupne varnostne in obrambne politike (EVOP); v zvezi s tem odboru pomaga pododbor za varnost in obrambo; |
| --- | --- | --- |

1.

sklene Prilogo VII svojega Poslovnika nadomestiti z naslednjim:

„Priloga VII – Pristojnosti stalnih parlamentarnih odborov

I.   Odbor za zunanje zadeve

Odbor, pristojen za spodbujanje, izvajanje in spremljanje zunanje politike Unije glede:

1.

skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) in skupne varnostne in obrambne politike (EVOP); v zvezi s tem odboru pomaga pododbor za varnost in obrambo;

| 2. | odnosov z drugimi institucijami in organi Unije, ZN in drugimi mednarodnimi organizacijami ter medparlamentarnimi skupščinami glede zadev, ki spadajo v njegovo pristojnost; |
| --- | --- |

2.

odnosov z drugimi institucijami in organi Unije, ZN in drugimi mednarodnimi organizacijami ter medparlamentarnimi skupščinami glede zadev, ki spadajo v njegovo pristojnost;

| 3. | nadzora nad Evropsko službo za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

3.

nadzora nad Evropsko službo za zunanje delovanje;

| 4. | krepitve političnih odnosov s tretjimi državami preko obsežnih programov sodelovanja in pomoči ali mednarodnih sporazumov, kot so sporazumi o pridružitvi in partnerstvu; |
| --- | --- |

4.

krepitve političnih odnosov s tretjimi državami preko obsežnih programov sodelovanja in pomoči ali mednarodnih sporazumov, kot so sporazumi o pridružitvi in partnerstvu;

| 5. | začetka, spremljanja in zaključka pogajanj o pristopu evropskih držav k Uniji; |
| --- | --- |

5.

začetka, spremljanja in zaključka pogajanj o pristopu evropskih držav k Uniji;

| 6. | vse zakonodaje, načrtovanja in pregleda dejavnosti, ki se izvajajo v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, evropskega instrumenta sosedstva, instrumenta za predpristopno pomoč, instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru in instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami ter politike, na katerih temeljijo; |
| --- | --- |

6.

vse zakonodaje, načrtovanja in pregleda dejavnosti, ki se izvajajo v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, evropskega instrumenta sosedstva, instrumenta za predpristopno pomoč, instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru in instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami ter politike, na katerih temeljijo;

| 7. | spremljanja in nadaljnjega ukrepanja, med drugim na področju evropske sosedske politike (ESP), zlasti kar zadeva letna poročila o napredku ESP; |
| --- | --- |

7.

spremljanja in nadaljnjega ukrepanja, med drugim na področju evropske sosedske politike (ESP), zlasti kar zadeva letna poročila o napredku ESP;

| 8. | vprašanj v zvezi z demokracijo, pravno državo, človekovimi pravicami, vključno s pravicami manjšin, v tretjih državah ter načel mednarodnega prava. Pri tem odboru pomaga pododbor za človekove pravice, ki naj zagotovi skladnost med vsemi zunanjimi politikami Unije in njeno politiko na področju človekovih pravic. Brez poseganja v ustrezne določbe naj se člane drugih odborov in organov s pristojnostmi na tem področju povabi k udeležbi na sejah pododbora. |
| --- | --- |

8.

vprašanj v zvezi z demokracijo, pravno državo, človekovimi pravicami, vključno s pravicami manjšin, v tretjih državah ter načel mednarodnega prava. Pri tem odboru pomaga pododbor za človekove pravice, ki naj zagotovi skladnost med vsemi zunanjimi politikami Unije in njeno politiko na področju človekovih pravic. Brez poseganja v ustrezne določbe naj se člane drugih odborov in organov s pristojnostmi na tem področju povabi k udeležbi na sejah pododbora.

| 9. | sodelovanja Parlamenta pri misijah za spremljanje volitev, po potrebi v sodelovanju z drugimi pristojnimi odbori in delegacijami; |
| --- | --- |

9.

sodelovanja Parlamenta pri misijah za spremljanje volitev, po potrebi v sodelovanju z drugimi pristojnimi odbori in delegacijami;

Odbor opravlja politični nadzor nad in usklajuje delo skupnih parlamentarnih odborov in parlamentarnih odborov za sodelovanje, kot tudi delo medparlamentarnih in ad hoc delegacij znotraj področja svojega delovanja.

II.   Odbor za razvoj

Odbor, pristojen za:

| 1. | spodbujanje, izvajanje in spremljanje politike Unije glede razvoja in sodelovanja, zlasti:






  (a) | politični dialog z državami v razvoju, tako dvostranski kot v ustreznih mednarodnih organizacijah in medparlamentarnih forumih, |
| --- | --- | --- |

1.

spodbujanje, izvajanje in spremljanje politike Unije glede razvoja in sodelovanja, zlasti:

(a)

politični dialog z državami v razvoju, tako dvostranski kot v ustreznih mednarodnih organizacijah in medparlamentarnih forumih,

| (b) | pomoč in sporazume o sodelovanju z državami v razvoju, zlasti nadzor nad učinkovitim financiranjem pomoči in ovrednotenje rezultatov, tudi v povezavi z odpravo revščine, |
| --- | --- |

(b)

pomoč in sporazume o sodelovanju z državami v razvoju, zlasti nadzor nad učinkovitim financiranjem pomoči in ovrednotenje rezultatov, tudi v povezavi z odpravo revščine,

| (c) | spremljanje odnosa med politikami držav članic in politikami, ki se izvajajo na ravni Unije, |
| --- | --- |

(c)

spremljanje odnosa med politikami držav članic in politikami, ki se izvajajo na ravni Unije,

| (d) | spodbujanje demokratičnih vrednot, dobrega upravljanja in človekovih pravic v državah v razvoju, |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje demokratičnih vrednot, dobrega upravljanja in človekovih pravic v državah v razvoju,

| (e) | izvajanje, spremljanje in spodbujanje skladnosti razvojne politike; |
| --- | --- |

(e)

izvajanje, spremljanje in spodbujanje skladnosti razvojne politike;

| 2. | vso zakonodajo, načrtovanje in pregled dejavnosti, ki se izvajajo v okviru Instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI), Evropskega razvojnega sklada (EDF) – v tesnem sodelovanju z nacionalnimi parlamenti – in Instrumenta za humanitarno pomoč, ter vsa vprašanja v zvezi s humanitarno pomočjo v državah v razvoju in politiko, na kateri temelji; |
| --- | --- |

2.

vso zakonodajo, načrtovanje in pregled dejavnosti, ki se izvajajo v okviru Instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI), Evropskega razvojnega sklada (EDF) – v tesnem sodelovanju z nacionalnimi parlamenti – in Instrumenta za humanitarno pomoč, ter vsa vprašanja v zvezi s humanitarno pomočjo v državah v razvoju in politiko, na kateri temelji;

| 3. | zadeve, ki se nanašajo na Sporazum o partnerstvu AKP-EU in odnose s pristojnimi organi; |
| --- | --- |

3.

zadeve, ki se nanašajo na Sporazum o partnerstvu AKP-EU in odnose s pristojnimi organi;

| 4. | zadeve, ki se nanašajo na čezmorske države in ozemlja; |
| --- | --- |

4.

zadeve, ki se nanašajo na čezmorske države in ozemlja;

| 5. | sodelovanje Parlamenta pri misijah za spremljanje volitev in, kadar je primerno, v sodelovanju z drugimi pristojnimi odbori in delegacijami. |
| --- | --- |

5.

sodelovanje Parlamenta pri misijah za spremljanje volitev in, kadar je primerno, v sodelovanju z drugimi pristojnimi odbori in delegacijami.

Odbor usklajuje delo medparlamentarnih in ad hoc delegacij znotraj področja svojega delovanja.

III.   Odbor za mednarodno trgovino

Odbor, pristojen za zadeve, ki se nanašajo na vzpostavljanje, uvajanje in spremljanje skupne trgovinske politike Unije in njene zunanje gospodarske odnose, zlasti:

| 1. | finančne, ekonomske in trgovinske odnose s tretjimi državami in regionalnimi organizacijami; |
| --- | --- |

1.

finančne, ekonomske in trgovinske odnose s tretjimi državami in regionalnimi organizacijami;

| 2. | skupno carinsko stopnjo in pospeševanje trgovine ter zunanje vidike carinskih določb in carinske uprave; |
| --- | --- |

2.

skupno carinsko stopnjo in pospeševanje trgovine ter zunanje vidike carinskih določb in carinske uprave;

| 3. | začetek pogajanj, spremljanje, sklenitev in nadaljnje spremljanje dvostranskih in večstranskih trgovinskih sporazumov o gospodarskih, trgovinskih in naložbenih odnosih s tretjimi državami in regionalnimi organizacijami; |
| --- | --- |

3.

začetek pogajanj, spremljanje, sklenitev in nadaljnje spremljanje dvostranskih in večstranskih trgovinskih sporazumov o gospodarskih, trgovinskih in naložbenih odnosih s tretjimi državami in regionalnimi organizacijami;

| 4. | ukrepe tehničnega usklajevanja ali standardizacije na področjih, na katerih veljajo instrumenti mednarodnega prava; |
| --- | --- |

4.

ukrepe tehničnega usklajevanja ali standardizacije na področjih, na katerih veljajo instrumenti mednarodnega prava;

| 5. | odnose z ustreznimi mednarodnimi organizacijami in mednarodnimi forumi za trgovinska vprašanja, ter z organizacijami, ki spodbujajo regionalno gospodarsko in trgovinsko povezovanje zunaj Unije; |
| --- | --- |

5.

odnose z ustreznimi mednarodnimi organizacijami in mednarodnimi forumi za trgovinska vprašanja, ter z organizacijami, ki spodbujajo regionalno gospodarsko in trgovinsko povezovanje zunaj Unije;

| 6. | odnose s STO, vključno s parlamentarno razsežnostjo. |
| --- | --- |

6.

odnose s STO, vključno s parlamentarno razsežnostjo.

Odbor se povezuje z ustreznimi medparlamentarnimi in ad hoc delegacijami za gospodarske in trgovinske vidike odnosov s tretjimi državami.

IV.   Odbor za proračun

Odbor, pristojen za:

| 1. | večletni finančni okvir prihodkov in odhodkov Unije ter sistem virov lastnih sredstev Unije; |
| --- | --- |

1.

večletni finančni okvir prihodkov in odhodkov Unije ter sistem virov lastnih sredstev Unije;

| 2. | posebna proračunska pooblastila Parlamenta, zlasti glede proračuna Unije, pa tudi pogajanja in izvajanje medinstitucionalnih sporazumov na tem področju; |
| --- | --- |

2.

posebna proračunska pooblastila Parlamenta, zlasti glede proračuna Unije, pa tudi pogajanja in izvajanje medinstitucionalnih sporazumov na tem področju;

| 3. | načrt odhodkov Parlamenta v skladu s postopkom, opredeljenim v tem poslovniku; |
| --- | --- |

3.

načrt odhodkov Parlamenta v skladu s postopkom, opredeljenim v tem poslovniku;

| 4. | proračun decentraliziranih organov; |
| --- | --- |

4.

proračun decentraliziranih organov;

| 5. | finančne dejavnosti Evropske investicijske banke, ki niso del evropskega gospodarskega upravljanja; |
| --- | --- |

5.

finančne dejavnosti Evropske investicijske banke, ki niso del evropskega gospodarskega upravljanja;

| 6. | vključitev Evropskega razvojnega sklada v proračun, brez poseganja v pristojnosti odbora, pristojnega za Sporazum o partnerstvu AKP-EU; |
| --- | --- |

6.

vključitev Evropskega razvojnega sklada v proračun, brez poseganja v pristojnosti odbora, pristojnega za Sporazum o partnerstvu AKP-EU;

| 7. | finančne posledice vseh aktov Unije in njihovo združljivost z večletnim finančnim okvirom, brez poseganja v pristojnosti ustreznih odborov; |
| --- | --- |

7.

finančne posledice vseh aktov Unije in njihovo združljivost z večletnim finančnim okvirom, brez poseganja v pristojnosti ustreznih odborov;

| 8. | spremljanje in ocenjevanje izvajanja tekočega proračuna ne glede na člen 78(1), prenose proračunskih sredstev, postopke v zvezi s kadrovskim načrtom, proračunska sredstva za upravljanje in mnenja o projektih, povezanih z gradnjo, ki imajo velike finančne posledice; |
| --- | --- |

8.

spremljanje in ocenjevanje izvajanja tekočega proračuna ne glede na člen 78(1), prenose proračunskih sredstev, postopke v zvezi s kadrovskim načrtom, proračunska sredstva za upravljanje in mnenja o projektih, povezanih z gradnjo, ki imajo velike finančne posledice;

| 9. | finančno uredbo, z izjemo vprašanj, ki se nanašajo na izvrševanje, upravljanje in nadzor proračuna. |
| --- | --- |

9.

finančno uredbo, z izjemo vprašanj, ki se nanašajo na izvrševanje, upravljanje in nadzor proračuna.

V.   Odbor za proračunski nadzor

Odbor, pristojen za:

| 1. | nadzor izvrševanja proračuna Unije in Evropskega razvojnega sklada ter sklepe o razrešnici, ki jih sprejme Parlament, vključno z notranjim postopkom za podelitev razrešnice, in vse druge ukrepe za spremljanje ali izvajanje sklepov; |
| --- | --- |

1.

nadzor izvrševanja proračuna Unije in Evropskega razvojnega sklada ter sklepe o razrešnici, ki jih sprejme Parlament, vključno z notranjim postopkom za podelitev razrešnice, in vse druge ukrepe za spremljanje ali izvajanje sklepov;

| 2. | zaprtje, predložitev ter revizijo računov in izkazov stanja Unije, njenih institucij in vseh organov, ki jih financira, vključno z ugotovitvijo proračunskih sredstev, ki jih je treba prenesti, ter določanjem stanja; |
| --- | --- |

2.

zaprtje, predložitev ter revizijo računov in izkazov stanja Unije, njenih institucij in vseh organov, ki jih financira, vključno z ugotovitvijo proračunskih sredstev, ki jih je treba prenesti, ter določanjem stanja;

| 3. | nadzor nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke; |
| --- | --- |

3.

nadzor nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke;

| 4. | nadziranje stroškovne učinkovitosti različnih oblik financiranja Unije pri izvajanju politik Unije, na zahtevo Odbora za proračunski nadzor z vključitvijo specializiranih odborov ter na zahtevo Odbora za proračunski nadzor v sodelovanju s specializiranimi odbori za pregled posebnih poročil Računskega sodišča; |
| --- | --- |

4.

nadziranje stroškovne učinkovitosti različnih oblik financiranja Unije pri izvajanju politik Unije, na zahtevo Odbora za proračunski nadzor z vključitvijo specializiranih odborov ter na zahtevo Odbora za proračunski nadzor v sodelovanju s specializiranimi odbori za pregled posebnih poročil Računskega sodišča;

| 5. | odnose z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF), obravnavo goljufij in nepravilnosti pri izvrševanju proračuna Unije, ukrepe, namenjene preprečevanju in kazenskemu pregonu takšnih primerov, in strogo zaščito finančnih interesov Unije ter ustreznih ukrepov evropskega javnega tožilca na tem področju; |
| --- | --- |

5.

odnose z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF), obravnavo goljufij in nepravilnosti pri izvrševanju proračuna Unije, ukrepe, namenjene preprečevanju in kazenskemu pregonu takšnih primerov, in strogo zaščito finančnih interesov Unije ter ustreznih ukrepov evropskega javnega tožilca na tem področju;

| 6. | odnose z Računskim sodiščem, imenovanje njegovih članov in obravnavo njegovih poročil; |
| --- | --- |

6.

odnose z Računskim sodiščem, imenovanje njegovih članov in obravnavo njegovih poročil;

| 7. | finančno uredbo, ki zadeva izvrševanje, upravljanje in nadzor proračuna. |
| --- | --- |

7.

finančno uredbo, ki zadeva izvrševanje, upravljanje in nadzor proračuna.

VI.   Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

Odbor, pristojen za:

| 1. | ukrepe ekonomske in monetarne politike Unije, delovanje ekonomske in monetarne unije ter evropskega monetarnega in finančnega sistema (vključno z odnosi s pristojnimi institucijami in organizacijami); |
| --- | --- |

1.

ukrepe ekonomske in monetarne politike Unije, delovanje ekonomske in monetarne unije ter evropskega monetarnega in finančnega sistema (vključno z odnosi s pristojnimi institucijami in organizacijami);

| 2. | prosti pretok kapitala in plačil (čezmejna plačila, enotno plačilno območje, plačilne bilance, gibanje kapitala ter politiko najemanja in dajanja posojil, nadzor nad gibanjem kapitala iz tretjih držav, ukrepe za spodbujanje izvoza kapitala Unije); |
| --- | --- |

2.

prosti pretok kapitala in plačil (čezmejna plačila, enotno plačilno območje, plačilne bilance, gibanje kapitala ter politiko najemanja in dajanja posojil, nadzor nad gibanjem kapitala iz tretjih držav, ukrepe za spodbujanje izvoza kapitala Unije);

| 3. | mednarodni monetarni in finančni sistem (vključno z odnosi s finančnimi in monetarnimi institucijami in organizacijami); |
| --- | --- |

3.

mednarodni monetarni in finančni sistem (vključno z odnosi s finančnimi in monetarnimi institucijami in organizacijami);

| 4. | pravila o konkurenci in državne ali javne pomoči; |
| --- | --- |

4.

pravila o konkurenci in državne ali javne pomoči;

| 5. | davčne predpise; |
| --- | --- |

5.

davčne predpise;

| 6. | uravnavanje in nadzor finančnih storitev, institucij in trgov, vključno s poročili o dogajanju v finančnem sektorju, revizijo, računovodskimi pravili, upravljanjem podjetij in drugimi pravnimi zadevami gospodarskih družb, ki se posebej navezujejo na finančne storitve; |
| --- | --- |

6.

uravnavanje in nadzor finančnih storitev, institucij in trgov, vključno s poročili o dogajanju v finančnem sektorju, revizijo, računovodskimi pravili, upravljanjem podjetij in drugimi pravnimi zadevami gospodarskih družb, ki se posebej navezujejo na finančne storitve;

| 7. | ustrezne finančne dejavnosti Evropske investicijske banke v okviru evropskega gospodarskega upravljanja v euroobmočju. |
| --- | --- |

7.

ustrezne finančne dejavnosti Evropske investicijske banke v okviru evropskega gospodarskega upravljanja v euroobmočju.

VII.   Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

Odbor, pristojen za:

| 1. | politiko zaposlovanja in vse vidike socialne politike, vključno z delovnimi pogoji, socialno varnostjo, socialno vključenostjo in socialno zaščito; |
| --- | --- |

1.

politiko zaposlovanja in vse vidike socialne politike, vključno z delovnimi pogoji, socialno varnostjo, socialno vključenostjo in socialno zaščito;

| 2. | pravice delavcev; |
| --- | --- |

2.

pravice delavcev;

| 3. | ukrepe zdravstvenega varstva in varnost pri delu; |
| --- | --- |

3.

ukrepe zdravstvenega varstva in varnost pri delu;

| 4. | Evropski socialni sklad; |
| --- | --- |

4.

Evropski socialni sklad;

| 5. | politiko poklicnega usposabljanja, vključno s poklicnimi kvalifikacijami; |
| --- | --- |

5.

politiko poklicnega usposabljanja, vključno s poklicnimi kvalifikacijami;

| 6. | prost pretok delavcev in upokojencev; |
| --- | --- |

6.

prost pretok delavcev in upokojencev;

| 7. | socialni dialog; |
| --- | --- |

7.

socialni dialog;

| 8. | vse oblike diskriminacije na delovnem mestu in trgu dela, razen diskriminacije na podlagi spola; |
| --- | --- |

8.

vse oblike diskriminacije na delovnem mestu in trgu dela, razen diskriminacije na podlagi spola;

| 9. | odnose z:






  — | Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop), |
| --- | --- | --- |

9.

odnose z:

—

Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop),

| — | Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, |
| --- | --- |

—

Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer,

| — | Evropsko fundacijo za usposabljanje, |
| --- | --- |

—

Evropsko fundacijo za usposabljanje,

| — | Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu, |
| --- | --- |

—

Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu,

kot tudi za odnose z drugimi pristojnimi organi Unije in mednarodnimi organizacijami.

VIII.   Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

Odbor, pristojen za:

| 1. | okoljsko politiko in ukrepe za varstvo okolja, zlasti:






  (a) | podnebne spremembe, |
| --- | --- | --- |

1.

okoljsko politiko in ukrepe za varstvo okolja, zlasti:

(a)

podnebne spremembe,

| (b) | onesnaženje zraka, tal in vode, ravnanje z odpadki in reciklažo, nevarne snovi in pripravke, raven hrupa in zaščito biotske raznovrstnosti, |
| --- | --- |

(b)

onesnaženje zraka, tal in vode, ravnanje z odpadki in reciklažo, nevarne snovi in pripravke, raven hrupa in zaščito biotske raznovrstnosti,

| (c) | trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

(c)

trajnostni razvoj,

| (d) | mednarodne in regionalne ukrepe ter sporazume glede varstva okolja, |
| --- | --- |

(d)

mednarodne in regionalne ukrepe ter sporazume glede varstva okolja,

| (e) | odpravo okoljske škode, |
| --- | --- |

(e)

odpravo okoljske škode,

| (f) | civilno zaščito, |
| --- | --- |

(f)

civilno zaščito,

| (g) | Evropsko agencijo za okolje, |
| --- | --- |

(g)

Evropsko agencijo za okolje,

| (h) | Evropsko agencijo za kemikalije; |
| --- | --- |

(h)

Evropsko agencijo za kemikalije;

| 2. | javno zdravje, zlasti:






  (a) | programe in posebne dejavnosti na področju javnega zdravja, |
| --- | --- | --- |

2.

javno zdravje, zlasti:

(a)

programe in posebne dejavnosti na področju javnega zdravja,

| (b) | farmacevtske in kozmetične izdelke, |
| --- | --- |

(b)

farmacevtske in kozmetične izdelke,

| (c) | zdravstvene vidike bio-terorizma, |
| --- | --- |

(c)

zdravstvene vidike bio-terorizma,

| (d) | Evropsko agencijo za vrednotenje zdravil in Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni; |
| --- | --- |

(d)

Evropsko agencijo za vrednotenje zdravil in Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni;

| 3. | vprašanja varne hrane, ki vključuje zlasti:






  (a) | označevanje in varnost živil, |
| --- | --- | --- |

3.

vprašanja varne hrane, ki vključuje zlasti:

(a)

označevanje in varnost živil,

| (b) | veterinarsko zakonodajo v zvezi z zaščito zdravja ljudi pred nevarnostmi ter zdravstveni nadzor nad živili in sistemi za proizvodnjo hrane, |
| --- | --- |

(b)

veterinarsko zakonodajo v zvezi z zaščito zdravja ljudi pred nevarnostmi ter zdravstveni nadzor nad živili in sistemi za proizvodnjo hrane,

| (c) | Evropsko agencijo za varnost hrane in Evropski urad za prehrano in veterinarstvo. |
| --- | --- |

(c)

Evropsko agencijo za varnost hrane in Evropski urad za prehrano in veterinarstvo.

IX.   Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

Odbor, pristojen za:

| 1. | industrijsko politiko Unije in s tem povezane ukrepe ter uporabo novih tehnologij, vključno z ukrepi, ki se nanašajo na MSP (mala in srednje velika podjetja); |
| --- | --- |

1.

industrijsko politiko Unije in s tem povezane ukrepe ter uporabo novih tehnologij, vključno z ukrepi, ki se nanašajo na MSP (mala in srednje velika podjetja);

| 2. | politiko Unije na področju raziskav in inovacij, vključno z znanostjo in tehnologijo ter razširjanjem in izkoriščanjem rezultatov raziskav; |
| --- | --- |

2.

politiko Unije na področju raziskav in inovacij, vključno z znanostjo in tehnologijo ter razširjanjem in izkoriščanjem rezultatov raziskav;

| 3. | evropsko vesoljsko politiko; |
| --- | --- |

3.

evropsko vesoljsko politiko;

| 4. | dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča, Evropskega raziskovalnega sveta, Evropskega instituta za inovacije in tehnologijo ter Instituta za referenčne materiale in meritve, JET, ITER in druge projekte na tem področju; |
| --- | --- |

4.

dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča, Evropskega raziskovalnega sveta, Evropskega instituta za inovacije in tehnologijo ter Instituta za referenčne materiale in meritve, JET, ITER in druge projekte na tem področju;

| 5. | ukrepe Unije v zvezi s splošno energetsko politiko in v zvezi z vzpostavitvijo in delovanjem notranjega trga z energijo, vključno z ukrepi glede:






  (a) | zanesljivosti oskrbe z energijo v Uniji, |
| --- | --- | --- |

5.

ukrepe Unije v zvezi s splošno energetsko politiko in v zvezi z vzpostavitvijo in delovanjem notranjega trga z energijo, vključno z ukrepi glede:

(a)

zanesljivosti oskrbe z energijo v Uniji,

| (b) | spodbujanja energetske učinkovitosti in varčevanja z energijo ter razvijanja novih in obnovljivih oblik energije, |
| --- | --- |

(b)

spodbujanja energetske učinkovitosti in varčevanja z energijo ter razvijanja novih in obnovljivih oblik energije,

| (c) | spodbujanja medsebojnega povezovanja energetskih omrežij in energetske učinkovitosti, vključno z vzpostavitvijo in razvojem vseevropskih omrežij na področju telekomunikacijske infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanja medsebojnega povezovanja energetskih omrežij in energetske učinkovitosti, vključno z vzpostavitvijo in razvojem vseevropskih omrežij na področju telekomunikacijske infrastrukture;

| 6. | Pogodbo Euratom in Agencijo za oskrbo (Euratom); jedrsko varnost ter razgradnjo in odlaganje odpadkov v jedrskem sektorju; |
| --- | --- |

6.

Pogodbo Euratom in Agencijo za oskrbo (Euratom); jedrsko varnost ter razgradnjo in odlaganje odpadkov v jedrskem sektorju;

| 7. | informacijsko družbo, informacijsko tehnologijo ter komunikacijska omrežja in storitve, vključno s tehnologijami in varnostnimi vidiki ter vzpostavitvijo in razvojem vseevropskih omrežij na področju telekomunikacijske infrastrukture ter aktivnosti Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA). |
| --- | --- |

7.

informacijsko družbo, informacijsko tehnologijo ter komunikacijska omrežja in storitve, vključno s tehnologijami in varnostnimi vidiki ter vzpostavitvijo in razvojem vseevropskih omrežij na področju telekomunikacijske infrastrukture ter aktivnosti Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA).

X.   Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov

Odbor, pristojen za:

| 1. | usklajevanje nacionalnih predpisov za področje notranjega trga in carinske unije na ravni Unije, zlasti:






  (a) | prost pretok blaga, vključno z usklajevanjem tehničnih standardov, |
| --- | --- | --- |

1.

usklajevanje nacionalnih predpisov za področje notranjega trga in carinske unije na ravni Unije, zlasti:

(a)

prost pretok blaga, vključno z usklajevanjem tehničnih standardov,

| (b) | pravico do ustanavljanja, |
| --- | --- |

(b)

pravico do ustanavljanja,

| (c) | svobodo opravljanja storitev, z izjemo finančnega in poštnega sektorja; |
| --- | --- |

(c)

svobodo opravljanja storitev, z izjemo finančnega in poštnega sektorja;

| 2. | delovanje enotnega trga, vključno z ukrepi za prepoznavanje in odpravljanje možnih ovir za izvajanje enotnega trga, vključno z digitalnim enotnim trgom; |
| --- | --- |

2.

delovanje enotnega trga, vključno z ukrepi za prepoznavanje in odpravljanje možnih ovir za izvajanje enotnega trga, vključno z digitalnim enotnim trgom;

| 3. | podpiranje in zaščito ekonomskih interesov potrošnikov, razen pri vprašanjih javnega zdravja in varne hrane; |
| --- | --- |

3.

podpiranje in zaščito ekonomskih interesov potrošnikov, razen pri vprašanjih javnega zdravja in varne hrane;

| 4. | politiko in zakonodajo s področja izvajanja pravil enotnega trga in pravic potrošnikov. |
| --- | --- |

4.

politiko in zakonodajo s področja izvajanja pravil enotnega trga in pravic potrošnikov.

XI.   Odbor za promet in turizem

Odbor, pristojen za:

| 1. | zadeve, ki se navezujejo na razvoj skupne politike za železniški in cestni promet, promet po notranjih plovnih poteh ter pomorski in zračni promet, zlasti:






  (a) | skupna pravila za prevoz znotraj Evropske unije, |
| --- | --- | --- |

1.

zadeve, ki se navezujejo na razvoj skupne politike za železniški in cestni promet, promet po notranjih plovnih poteh ter pomorski in zračni promet, zlasti:

(a)

skupna pravila za prevoz znotraj Evropske unije,

| (b) | vzpostavitev in razvoj vseevropskih omrežij na področju prometne infrastrukture, |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev in razvoj vseevropskih omrežij na področju prometne infrastrukture,

| (c) | zagotovitev prevoznih storitev in odnosov na področju prevoza s tretjimi državami, |
| --- | --- |

(c)

zagotovitev prevoznih storitev in odnosov na področju prevoza s tretjimi državami,

| (d) | varnost prevoza, |
| --- | --- |

(d)

varnost prevoza,

| (e) | odnose z mednarodnimi prevoznimi organi in organizacijami; |
| --- | --- |

(e)

odnose z mednarodnimi prevoznimi organi in organizacijami;

| (f) | Evropsko agencijo za pomorsko varnost, Evropsko železniško agencijo, Evropsko agencijo za varnost v letalstvu in skupno podjetje SESAR; |
| --- | --- |

(f)

Evropsko agencijo za pomorsko varnost, Evropsko železniško agencijo, Evropsko agencijo za varnost v letalstvu in skupno podjetje SESAR;

| 2. | poštne storitve; |
| --- | --- |

2.

poštne storitve;

| 3. | turizem. |
| --- | --- |

3.

turizem.

XII.   Odbor za regionalni razvoj

Odbor, pristojen za:

| 1. | delovanje in pripravo politike Unije za regionalni razvoj in kohezijske politike Unije, kot sta določeni v Pogodbah; |
| --- | --- |

1.

delovanje in pripravo politike Unije za regionalni razvoj in kohezijske politike Unije, kot sta določeni v Pogodbah;

| 2. | Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad in druge instrumente regionalne politike Unije, |
| --- | --- |

2.

Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad in druge instrumente regionalne politike Unije,

| 3. | ocenjevanje učinka drugih politik Unije na ekonomsko in socialno kohezijo, |
| --- | --- |

3.

ocenjevanje učinka drugih politik Unije na ekonomsko in socialno kohezijo,

| 4. | usklajevanje strukturnih instrumentov Unije, |
| --- | --- |

4.

usklajevanje strukturnih instrumentov Unije,

| 5. | urbano razsežnosti kohezijske politike; |
| --- | --- |

5.

urbano razsežnosti kohezijske politike;

| 6. | najbolj oddaljene regije in otoke, pa tudi za čezmejno in medregijsko sodelovanje, |
| --- | --- |

6.

najbolj oddaljene regije in otoke, pa tudi za čezmejno in medregijsko sodelovanje,

| 7. | odnose z Odborom regij, organizacijami za medregijsko sodelovanje ter lokalnimi in regionalnimi organi. |
| --- | --- |

7.

odnose z Odborom regij, organizacijami za medregijsko sodelovanje ter lokalnimi in regionalnimi organi.

XIII.   Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja

Odbor, pristojen za:

| 1. | delovanje in razvoj skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

1.

delovanje in razvoj skupne kmetijske politike;

| 2. | razvoj podeželja, vključno z dejavnostmi ustreznih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

2.

razvoj podeželja, vključno z dejavnostmi ustreznih finančnih instrumentov;

| 3. | zakonodajo v zvezi z:






  (a) | veterino in zdravjem rastlin ter krmo za živali pod pogojem, da ukrepi na teh področjih niso namenjeni varovanju zdravja ljudi pred nevarnostmi, |
| --- | --- | --- |

3.

zakonodajo v zvezi z:

(a)

veterino in zdravjem rastlin ter krmo za živali pod pogojem, da ukrepi na teh področjih niso namenjeni varovanju zdravja ljudi pred nevarnostmi,

| (b) | živinorejo in dobrim počutjem živali; |
| --- | --- |

(b)

živinorejo in dobrim počutjem živali;

| 4. | izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

4.

izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov;

| 5. | zaloge kmetijskih surovin; |
| --- | --- |

5.

zaloge kmetijskih surovin;

| 6. | Urad Skupnosti za rastlinske sorte; |
| --- | --- |

6.

Urad Skupnosti za rastlinske sorte;

| 7. | gozdarstvo in kmetijsko-gozdarski sistem. |
| --- | --- |

7.

gozdarstvo in kmetijsko-gozdarski sistem.

XIV.   Odbor za ribištvo

Odbor, pristojen za:

| 1. | delovanje in razvoj skupne ribiške politike ter njeno vodenje; |
| --- | --- |

1.

delovanje in razvoj skupne ribiške politike ter njeno vodenje;

| 2. | varovanje ribolovnih virov, upravljanje ribolovnih virov in ladjevij, ki izkoriščajo te vire, ter pomorske raziskave in uporabne raziskave na področju ribištva; |
| --- | --- |

2.

varovanje ribolovnih virov, upravljanje ribolovnih virov in ladjevij, ki izkoriščajo te vire, ter pomorske raziskave in uporabne raziskave na področju ribištva;

| 3. | skupno organizacijo trga z ribjimi proizvodi in proizvodi iz akvakulture ter njihovo predelavo in trženje; |
| --- | --- |

3.

skupno organizacijo trga z ribjimi proizvodi in proizvodi iz akvakulture ter njihovo predelavo in trženje;

| 4. | strukturno politiko na področju ribištva in akvakulture, vključno s finančnimi instrumenti in sredstvi za usmerjanje ribištva v podporo tem sektorjem; |
| --- | --- |

4.

strukturno politiko na področju ribištva in akvakulture, vključno s finančnimi instrumenti in sredstvi za usmerjanje ribištva v podporo tem sektorjem;

| 5. | celostno pomorsko politiko v zvezi z ribolovnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

5.

celostno pomorsko politiko v zvezi z ribolovnimi dejavnostmi;

| 6. | sporazume o partnerstvu v trajnostnem ribiškem sektorju, regionalne ribolovne organizacije in izvajanje mednarodnih obveznosti na področju ribištva. |
| --- | --- |

6.

sporazume o partnerstvu v trajnostnem ribiškem sektorju, regionalne ribolovne organizacije in izvajanje mednarodnih obveznosti na področju ribištva.

XV.   Odbor za kulturo in izobraževanje

Odbor, pristojen za:

| 1. | kulturne vidike Evropske unije, zlasti:






  (a) | izboljševanje poznavanja in razširjanje kulture, |
| --- | --- | --- |

1.

kulturne vidike Evropske unije, zlasti:

(a)

izboljševanje poznavanja in razširjanje kulture,

| (b) | zaščito in podpiranje kulturne in jezikovne raznolikosti, |
| --- | --- |

(b)

zaščito in podpiranje kulturne in jezikovne raznolikosti,

| (c) | ohranjanje in varstvo kulturne dediščine, kulturno izmenjavo ter umetniško ustvarjanje; |
| --- | --- |

(c)

ohranjanje in varstvo kulturne dediščine, kulturno izmenjavo ter umetniško ustvarjanje;

| 2. | izobraževalno politiko Unije, vključno s področjem evropskega visokega šolstva, spodbujanjem sistema evropskih šol in vseživljenjskim učenjem; |
| --- | --- |

2.

izobraževalno politiko Unije, vključno s področjem evropskega visokega šolstva, spodbujanjem sistema evropskih šol in vseživljenjskim učenjem;

| 3. | avdiovizualno politiko ter kulturne in izobraževalne vidike informacijske družbe; |
| --- | --- |

3.

avdiovizualno politiko ter kulturne in izobraževalne vidike informacijske družbe;

| 4. | mladinsko politiko; |
| --- | --- |

4.

mladinsko politiko;

| 5. | razvoj politike športa in prostega časa; |
| --- | --- |

5.

razvoj politike športa in prostega časa;

| 6. | politiko obveščanja in medijev; |
| --- | --- |

6.

politiko obveščanja in medijev;

| 7. | sodelovanje s tretjimi državami na področju kulture in izobraževanja ter odnose z ustreznimi mednarodnimi organizacijami in institucijami. |
| --- | --- |

7.

sodelovanje s tretjimi državami na področju kulture in izobraževanja ter odnose z ustreznimi mednarodnimi organizacijami in institucijami.

XVI.   Odbor za pravne zadeve

Odbor, pristojen za:

| 1. | razlago, uporabo in spremljanje prava Unije ter skladnost aktov Unije s primarno zakonodajo, zlasti z izbiro pravne podlage in spoštovanjem načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

1.

razlago, uporabo in spremljanje prava Unije ter skladnost aktov Unije s primarno zakonodajo, zlasti z izbiro pravne podlage in spoštovanjem načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 2. | razlago in uporabo mednarodnega prava, v kolikor to vpliva na Evropsko unijo; |
| --- | --- |

2.

razlago in uporabo mednarodnega prava, v kolikor to vpliva na Evropsko unijo;

| 3. | boljšo pripravo in poenostavitev prava Unije; |
| --- | --- |

3.

boljšo pripravo in poenostavitev prava Unije;

| 4. | pravno varstvo pravic in pristojnosti Parlamenta, vključno z njegovim sodelovanjem v postopkih pred Sodiščem Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

pravno varstvo pravic in pristojnosti Parlamenta, vključno z njegovim sodelovanjem v postopkih pred Sodiščem Evropske unije;

| 5. | akte Unije, ki vplivajo na pravni red držav članic, in sicer na področjih:






  (a) | civilnega in gospodarskega prava, |
| --- | --- | --- |

5.

akte Unije, ki vplivajo na pravni red držav članic, in sicer na področjih:

(a)

civilnega in gospodarskega prava,

| (b) | prava gospodarskih družb, |
| --- | --- |

(b)

prava gospodarskih družb,

| (c) | prava intelektualne lastnine, |
| --- | --- |

(c)

prava intelektualne lastnine,

| (d) | postopkovnega prava; |
| --- | --- |

(d)

postopkovnega prava;

| 6. | ukrepe na področju pravosodnega in upravnega sodelovanja v civilnih zadevah; |
| --- | --- |

6.

ukrepe na področju pravosodnega in upravnega sodelovanja v civilnih zadevah;

| 7. | okoljsko odgovornost in sankcije proti okoljskemu kriminalu; |
| --- | --- |

7.

okoljsko odgovornost in sankcije proti okoljskemu kriminalu;

| 8. | etična vprašanja, povezana z novimi tehnologijami, ob uporabi postopka s pridruženimi odbori z ustreznimi odbori; |
| --- | --- |

8.

etična vprašanja, povezana z novimi tehnologijami, ob uporabi postopka s pridruženimi odbori z ustreznimi odbori;

| 9. | Statut poslancev in Kadrovske predpise Evropske unije; |
| --- | --- |

9.

Statut poslancev in Kadrovske predpise Evropske unije;

| 10. | privilegije in imuniteto poslancev, kot tudi za preverjanje veljavnosti njihovega mandata; |
| --- | --- |

10.

privilegije in imuniteto poslancev, kot tudi za preverjanje veljavnosti njihovega mandata;

| 11. | organizacijo in statut Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

11.

organizacijo in statut Sodišča Evropske unije;

| 12. | Urad za usklajevanje na notranjem trgu. |
| --- | --- |

12.

Urad za usklajevanje na notranjem trgu.

XVII.   Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

Odbor, pristojen za:

| 1. | zaščito pravic državljanov, človekovih pravic in temeljnih svoboščin na ozemlju Unije, vključno z zaščito manjšin, kakor je določeno v Pogodbah in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

1.

zaščito pravic državljanov, človekovih pravic in temeljnih svoboščin na ozemlju Unije, vključno z zaščito manjšin, kakor je določeno v Pogodbah in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah;

| 2. | ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije, razen tistih, ki temeljijo na spolu, ali tistih, ki se dogajajo na delovnem mestu in trgu dela; |
| --- | --- |

2.

ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije, razen tistih, ki temeljijo na spolu, ali tistih, ki se dogajajo na delovnem mestu in trgu dela;

| 3. | zakonodajo na področju preglednosti in varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov; |
| --- | --- |

3.

zakonodajo na področju preglednosti in varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov;

| 4. | vzpostavitev in razvoj območja svobode, varnosti in pravice ob spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti, zlasti:






  (a) | ukrepe glede vstopa in gibanja oseb, azila in priseljevanja, |
| --- | --- | --- |

4.

vzpostavitev in razvoj območja svobode, varnosti in pravice ob spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti, zlasti:

(a)

ukrepe glede vstopa in gibanja oseb, azila in priseljevanja,

| (b) | ukrepe integriranega upravljanja skupnih meja, |
| --- | --- |

(b)

ukrepe integriranega upravljanja skupnih meja,

| (c) | ukrepe, ki se navezujejo na policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, vključno s terorizmom, ter vsebinske in postopkovne ukrepe v zvezi z oblikovanjem skladnejšega pristopa Unije do kazenskega prava; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe, ki se navezujejo na policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, vključno s terorizmom, ter vsebinske in postopkovne ukrepe v zvezi z oblikovanjem skladnejšega pristopa Unije do kazenskega prava;

| 5. | Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Evropska agencija za temeljne pravice, Europol, Eurojust, Cepol, Evropsko javno tožilstvo ter druge organe in agencije na tem področju; |
| --- | --- |

5.

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Evropska agencija za temeljne pravice, Europol, Eurojust, Cepol, Evropsko javno tožilstvo ter druge organe in agencije na tem področju;

| 6. | ugotovitev obstoja očitnega tveganja, da bi država članica lahko huje kršila skupna načela držav članic. |
| --- | --- |

6.

ugotovitev obstoja očitnega tveganja, da bi država članica lahko huje kršila skupna načela držav članic.

XVIII.   Odbor za ustavne zadeve

Odbor, pristojen za:

| 1. | institucionalne vidike procesa evropskega povezovanja, zlasti pri pripravi, začetku in poteku rednih in poenostavljenih postopkov za spremembo Pogodb; |
| --- | --- |

1.

institucionalne vidike procesa evropskega povezovanja, zlasti pri pripravi, začetku in poteku rednih in poenostavljenih postopkov za spremembo Pogodb;

| 2. | izvajanje pogodb in ocenjevanje njihovega delovanja; |
| --- | --- |

2.

izvajanje pogodb in ocenjevanje njihovega delovanja;

| 3. | institucionalne posledice pogajanj o širitvi Unije ali izstopa iz nje; |
| --- | --- |

3.

institucionalne posledice pogajanj o širitvi Unije ali izstopa iz nje;

| 4. | medinstitucionalne odnose, vključno s preučitvijo medinstitucionalnih sporazumov glede njihove potrditve na plenarnem zasedanju v skladu s členom 127(2) Poslovnika; |
| --- | --- |

4.

medinstitucionalne odnose, vključno s preučitvijo medinstitucionalnih sporazumov glede njihove potrditve na plenarnem zasedanju v skladu s členom 127(2) Poslovnika;

| 5. | enotni volilni postopek; |
| --- | --- |

5.

enotni volilni postopek;

| 6. | politične stranke in politične ustanove na evropski ravni, brez vpliva na pristojnosti predsedstva; |
| --- | --- |

6.

politične stranke in politične ustanove na evropski ravni, brez vpliva na pristojnosti predsedstva;

| 7. | ugotavljanje hujših in vztrajnih kršitev skupnih načel držav članic s strani ene od držav članic; |
| --- | --- |

7.

ugotavljanje hujših in vztrajnih kršitev skupnih načel držav članic s strani ene od držav članic;

| 8. | razlago in uporabo poslovnika in predloge morebitnih sprememb. |
| --- | --- |

8.

razlago in uporabo poslovnika in predloge morebitnih sprememb.

XIX.   Odbor za pravice žensk in enakost spolov

Odbor, pristojen za:

| 1. | opredeljevanje, uresničevanje in zaščito pravic žensk v Uniji in podobne ukrepe Skupnosti; |
| --- | --- |

1.

opredeljevanje, uresničevanje in zaščito pravic žensk v Uniji in podobne ukrepe Skupnosti;

| 2. | uresničevanje pravic žensk v tretjih državah; |
| --- | --- |

2.

uresničevanje pravic žensk v tretjih državah;

| 3. | politiko enakih možnosti, vključno s spodbujanjem enakosti moških in žensk glede priložnosti na trgu dela in obravnave na delovnem mestu; |
| --- | --- |

3.

politiko enakih možnosti, vključno s spodbujanjem enakosti moških in žensk glede priložnosti na trgu dela in obravnave na delovnem mestu;

| 4. | odpravo vseh oblik nasilja in diskriminacije glede na spol; |
| --- | --- |

4.

odpravo vseh oblik nasilja in diskriminacije glede na spol;

| 5. | izvajanje in nadaljnji razvoj načela vključevanja enakosti spolov v vsa področja politike; |
| --- | --- |

5.

izvajanje in nadaljnji razvoj načela vključevanja enakosti spolov v vsa področja politike;

| 6. | nadaljnjo obravnavo in izvajanje mednarodnih sporazumov in konvencij o pravicah žensk; |
| --- | --- |

6.

nadaljnjo obravnavo in izvajanje mednarodnih sporazumov in konvencij o pravicah žensk;

| 7. | ozaveščanje o pravicah žensk. |
| --- | --- |

7.

ozaveščanje o pravicah žensk.

XX.   Odbor za peticije

Odbor, pristojen za:

| 1. | peticije; |
| --- | --- |

1.

peticije;

| 2. | organizacijo javnih predstavitev o državljanskih pobudah v skladu s členom 197a; |
| --- | --- |

2.

organizacijo javnih predstavitev o državljanskih pobudah v skladu s členom 197a;

| 3. | odnose z Evropskim varuhom človekovih pravic.“ |
| --- | --- |

3.

odnose z Evropskim varuhom človekovih pravic.“

| 2. | sklene, da začne ta sklep veljati prvi dan prvega delnega zasedanja osmega zakonodajnega obdobja; |
| --- | --- |

2.

sklene, da začne ta sklep veljati prvi dan prvega delnega zasedanja osmega zakonodajnega obdobja;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep predloži v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep predloži v vednost Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 16. januar 2014

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/169 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/169

---

P7_TA(2014)0035

Sprememba Poslovnika Parlamenta o odvzemu in zaščiti poslanske imunitete

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta o odvzemu in zaščiti poslanske imunitete (2013/2031(REG))

(2016/C 482/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za pravne zadeve z dne 9. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za pravne zadeve z dne 9. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0012/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0012/2014),

| 1. | se odloči spremeniti Poslovnik, kot sledi; |
| --- | --- |

1.

se odloči spremeniti Poslovnik, kot sledi;

| 2. | opozarja, da bosta spremembi začeli veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da bosta spremembi začeli veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 5 – odstavek 1 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo neodvisnosti Parlamenta kot celote in njegovih poslancev. |

Veljavno besedilo

Sprememba

1a.
     
  Parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo neodvisnosti Parlamenta kot celote in njegovih poslancev.

Sprememba 2

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 6 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Parlament
  si
  pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s privilegiji in imunitetami
  predvsem prizadeva ohranjati
  integriteto kot demokratična zakonodajna skupščina in zagotoviti neodvisnost poslancev pri opravljanju njihovih nalog. | 1.   Parlament pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s privilegiji in imunitetami
  ohranja
  integriteto kot demokratična zakonodajna skupščina in zagotoviti neodvisnost poslancev pri opravljanju njihovih nalog.
  Vsaka zahteva po odvzemu imunitete se oceni v skladu s členi 7, 8 in 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter v skladu z načeli iz tega člena. |

Veljavno besedilo

Sprememba

1.   Parlament
  si
  pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s privilegiji in imunitetami
  predvsem prizadeva ohranjati
  integriteto kot demokratična zakonodajna skupščina in zagotoviti neodvisnost poslancev pri opravljanju njihovih nalog.

1.   Parlament pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s privilegiji in imunitetami
  ohranja
  integriteto kot demokratična zakonodajna skupščina in zagotoviti neodvisnost poslancev pri opravljanju njihovih nalog.
  Vsaka zahteva po odvzemu imunitete se oceni v skladu s členi 7, 8 in 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter v skladu z načeli iz tega člena.

Sprememba 3

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 6 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Vsaka zahteva za odvzem imunitete poslancu, ki jo na predsednika naslovi pristojni organ države članice, se razglasi v Parlamentu in posreduje pristojnemu odboru. | črtano |

Veljavno besedilo

Sprememba

2.
     
  Vsaka zahteva za odvzem imunitete poslancu, ki jo na predsednika naslovi pristojni organ države članice, se razglasi v Parlamentu in posreduje pristojnemu odboru.

črtano

Sprememba 4

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 6 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.
     
  Vsaka zahteva za zaščito privilegijev in imunitet, ki jo na predsednika naslovi poslanec ali nekdanji poslanec, se razglasi v Parlamentu in posreduje pristojnemu odboru. | črtano |

Veljavno besedilo

Sprememba

3.
     
  Vsaka zahteva za zaščito privilegijev in imunitet, ki jo na predsednika naslovi poslanec ali nekdanji poslanec, se razglasi v Parlamentu in posreduje pristojnemu odboru.

črtano

Sprememba 5

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 6 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Kadar je poslancu odvzeta prostost ali mu je omejena svoboda gibanja z domnevnim kršenjem njegovih privilegijev in imunitet, lahko predsednik po posvetovanju s predsednikom in poročevalcem pristojnega odbora kot nujno zadevo poda pobudo za uveljavljanje privilegijev in imunitet tega poslanca. Predsednik sporoči svojo pobudo odboru in obvesti Parlament. | črtano |

Veljavno besedilo

Sprememba

4.
     
  Kadar je poslancu odvzeta prostost ali mu je omejena svoboda gibanja z domnevnim kršenjem njegovih privilegijev in imunitet, lahko predsednik po posvetovanju s predsednikom in poročevalcem pristojnega odbora kot nujno zadevo poda pobudo za uveljavljanje privilegijev in imunitet tega poslanca. Predsednik sporoči svojo pobudo odboru in obvesti Parlament.

črtano

Sprememba 6

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 6 – odstavek 4 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kadar mora poslanec nastopiti kot priča ali izvedenec, ni treba zahtevati odvzema imunitete, pod pogojem, da: |
| | — | poslancu ne bo treba nastopiti na dan ali ob času, ki bi mu onemogočil ali otežil opravljanje njegovih parlamentarnih obveznosti, oziroma da bo lahko izjavo posredoval v pisni ali drugačni obliki, ki mu ne otežuje izpolnjevanja njegovih parlamentarnih obveznosti; ter |

Veljavno besedilo

Sprememba

4a.
     
  Kadar mora poslanec nastopiti kot priča ali izvedenec, ni treba zahtevati odvzema imunitete, pod pogojem, da:

—

poslancu ne bo treba nastopiti na dan ali ob času, ki bi mu onemogočil ali otežil opravljanje njegovih parlamentarnih obveznosti, oziroma da bo lahko izjavo posredoval v pisni ali drugačni obliki, ki mu ne otežuje izpolnjevanja njegovih parlamentarnih obveznosti; ter

| — | poslancu ni treba pričati o informacijah, ki jih je pridobil zaupno pri izvrševanju svojega mandata in se mu jih ne zdi primerno razkriti. |
| --- | --- |

—

poslancu ni treba pričati o informacijah, ki jih je pridobil zaupno pri izvrševanju svojega mandata in se mu jih ne zdi primerno razkriti.

Sprememba 7

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 6 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 6a |
| | Zaščita privilegijev in imunitete |
| | 1.
     
  V primerih, ko se domneva, da so organi države članice kršili privilegije in imuniteto poslanca ali nekdanjega poslanca, se lahko v skladu s členom 7(1) vloži zahteva za sklep Parlamenta, da se ugotovi, ali je dejansko prišlo do kršitve teh privilegijev in imunitete. |
| | 2.
     
  Zahteva za zaščito privilegijev in imunitete se lahko vloži zlasti, če se meni, da okoliščine predstavljajo upravno ali drugačno omejitev prostega gibanja poslancev do kraja zasedanja Parlamenta ali nazaj ali mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri izvajanju svojih dolžnosti, ali da sodijo v okvir člena 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije. |
| | 3.
     
  Zahteva za zaščito privilegijev in imunitete poslanca ni dopustna, če je bila v zvezi z istim sodnim postopkom že prejeta zahteva za odvzem ali zaščito imunitete omenjenega poslanca, ne glede na to, ali je bil takrat sprejet sklep. |
| | 4.
     
  Zahteva za zaščito privilegijev in imunitete poslanca se ne obravnava več, če je v zvezi z istim sodnim postopkom prejeta zahteva za odvzem imunitete tega poslanca. |
| | 5.
     
  V primerih, v katerih je bila sprejeta odločitev, da se privilegiji in imuniteta poslanca ne zaščitijo, lahko poslanec ob predložitvi novih dokazov vloži zahtevo za ponovno obravnavo. Zahteva za ponovno obravnavo ni dopustna, če je bil zoper odločitev začet postopek po členu 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali če predsednik meni, da novi predloženi dokazi niso dovolj utemeljeni za ponovno obravnavo. |

Veljavno besedilo

Sprememba

Člen 6a

Zaščita privilegijev in imunitete

1.
     
  V primerih, ko se domneva, da so organi države članice kršili privilegije in imuniteto poslanca ali nekdanjega poslanca, se lahko v skladu s členom 7(1) vloži zahteva za sklep Parlamenta, da se ugotovi, ali je dejansko prišlo do kršitve teh privilegijev in imunitete.

2.
     
  Zahteva za zaščito privilegijev in imunitete se lahko vloži zlasti, če se meni, da okoliščine predstavljajo upravno ali drugačno omejitev prostega gibanja poslancev do kraja zasedanja Parlamenta ali nazaj ali mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri izvajanju svojih dolžnosti, ali da sodijo v okvir člena 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije.

3.
     
  Zahteva za zaščito privilegijev in imunitete poslanca ni dopustna, če je bila v zvezi z istim sodnim postopkom že prejeta zahteva za odvzem ali zaščito imunitete omenjenega poslanca, ne glede na to, ali je bil takrat sprejet sklep.

4.
     
  Zahteva za zaščito privilegijev in imunitete poslanca se ne obravnava več, če je v zvezi z istim sodnim postopkom prejeta zahteva za odvzem imunitete tega poslanca.

5.
     
  V primerih, v katerih je bila sprejeta odločitev, da se privilegiji in imuniteta poslanca ne zaščitijo, lahko poslanec ob predložitvi novih dokazov vloži zahtevo za ponovno obravnavo. Zahteva za ponovno obravnavo ni dopustna, če je bil zoper odločitev začet postopek po členu 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali če predsednik meni, da novi predloženi dokazi niso dovolj utemeljeni za ponovno obravnavo.

Sprememba 8

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 6 b (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 6b |
| | Nujno ukrepanje predsednika za uveljavitev imunitete |
| | 1.
     
  Kadar je poslancu odvzeta prostost ali mu je omejena svoboda gibanja z domnevnim kršenjem njegovih privilegijev in imunitet, lahko predsednik po posvetovanju s predsednikom in poročevalcem pristojnega odbora kot nujno zadevo poda pobudo za uveljavljanje privilegijev in imunitete zadevnega poslanca. Predsednik sporoči svojo pobudo odboru in obvesti Parlament. |
| | 2.
     
  Kadar predsednik uporabi pooblastila, ki so mu dodeljena v skladu z odstavkom 1, se odbor z njegovo pobudo seznani na svoji naslednji seji. Kadar se odboru zdi potrebno, lahko pripravi poročilo za predložitev Parlamentu. |

Veljavno besedilo

Sprememba

Člen 6b

Nujno ukrepanje predsednika za uveljavitev imunitete

1.
     
  Kadar je poslancu odvzeta prostost ali mu je omejena svoboda gibanja z domnevnim kršenjem njegovih privilegijev in imunitet, lahko predsednik po posvetovanju s predsednikom in poročevalcem pristojnega odbora kot nujno zadevo poda pobudo za uveljavljanje privilegijev in imunitete zadevnega poslanca. Predsednik sporoči svojo pobudo odboru in obvesti Parlament.

2.
     
  Kadar predsednik uporabi pooblastila, ki so mu dodeljena v skladu z odstavkom 1, se odbor z njegovo pobudo seznani na svoji naslednji seji. Kadar se odboru zdi potrebno, lahko pripravi poročilo za predložitev Parlamentu.

Sprememba 9

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 7 – odstavek - 1 (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Vsaka zahteva za odvzem imunitete poslancu, ki jo na predsednika naslovi pristojni organ države članice, ali za zaščito privilegijev in imunitete, ki jo na predsednika naslovi poslanec ali nekdanji poslanec, se razglasi v Parlamentu in posreduje pristojnemu odboru. |

Veljavno besedilo

Sprememba

-1.
     
  Vsaka zahteva za odvzem imunitete poslancu, ki jo na predsednika naslovi pristojni organ države članice, ali za zaščito privilegijev in imunitete, ki jo na predsednika naslovi poslanec ali nekdanji poslanec, se razglasi v Parlamentu in posreduje pristojnemu odboru.

Sprememba 10

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 7 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Pristojni
  odbor nemudoma
  in po vrstnem redu njihove vložitve
  preuči zahteve za odvzem ali zaščito imunitete
  in privilegijev
  . | 1.   Odbor nemudoma preuči zahteve za odvzem ali zaščito
  privilegijev in
  imunitete
  , ob upoštevanju njihove relativne zapletenosti
  . |

Veljavno besedilo

Sprememba

1.   
  Pristojni
  odbor nemudoma
  in po vrstnem redu njihove vložitve
  preuči zahteve za odvzem ali zaščito imunitete
  in privilegijev
  .

1.   Odbor nemudoma preuči zahteve za odvzem ali zaščito
  privilegijev in
  imunitete
  , ob upoštevanju njihove relativne zapletenosti
  .

Sprememba 11

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 7 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Odbor lahko od zadevnega organa zahteva kakršno koli informacijo ali pojasnilo, ki se mu zdi potrebno za oblikovanje mnenja, ali je imuniteto treba odvzeti ali zaščititi.
  Zadevni poslanec ima možnost zagovora; predloži lahko vse dokumente ali druge pisne dokaze, ki se mu zdijo pomembni. | 3.   Odbor lahko od zadevnega organa zahteva kakršno koli informacijo ali pojasnilo, ki se mu zdi potrebno za oblikovanje mnenja, ali je imuniteto treba odvzeti ali zaščititi. |

Veljavno besedilo

Sprememba

3.   Odbor lahko od zadevnega organa zahteva kakršno koli informacijo ali pojasnilo, ki se mu zdi potrebno za oblikovanje mnenja, ali je imuniteto treba odvzeti ali zaščititi.
  Zadevni poslanec ima možnost zagovora; predloži lahko vse dokumente ali druge pisne dokaze, ki se mu zdijo pomembni.

3.   Odbor lahko od zadevnega organa zahteva kakršno koli informacijo ali pojasnilo, ki se mu zdi potrebno za oblikovanje mnenja, ali je imuniteto treba odvzeti ali zaščititi.

Sprememba 12

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 7 – odstavek 3 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Zadevni poslanec ima možnost zagovora, predloži lahko vse dokumente ali druge pisne dokaze, ki se mu zdijo pomembni, in ga lahko zastopa drug poslanec. |
| | Poslanec ni prisoten na razpravi o zahtevi za odvzem ali zaščito njegove imunitete, razen na samem zagovoru. |
| | Predsednik odbora povabi poslanca na zagovor in v povabilu določi datum in uro zagovora. Poslanec se lahko odreče pravici do zagovora. |
| | Če se poslanec ne udeleži zagovora po prejetju povabila, se šteje, da se je odrekel pravici do zagovora, razen če se opraviči za izostanek od zagovora na predlagani datum in ob predlagani uri, in za to navede razloge. Predsednik odbora odloči, ali se takšna zahteva za opravičenje sprejme na podlagi podanih razlogov; na to odločitev se ni mogoče pritožiti. |
| | Če predsednik odbora sprejme zahtevo za opravičenje, poslanca povabi na zagovor in določi nov datum in uro zagovora. Če se poslanec ne udeleži drugega zagovora, se postopek nadaljuje brez zagovora poslanca. Nadaljnje zahteve za opravičenje ali zagovor se ne sprejmejo. |

Veljavno besedilo

Sprememba

3a.
     
  Zadevni poslanec ima možnost zagovora, predloži lahko vse dokumente ali druge pisne dokaze, ki se mu zdijo pomembni, in ga lahko zastopa drug poslanec.

Poslanec ni prisoten na razpravi o zahtevi za odvzem ali zaščito njegove imunitete, razen na samem zagovoru.

Predsednik odbora povabi poslanca na zagovor in v povabilu določi datum in uro zagovora. Poslanec se lahko odreče pravici do zagovora.

Če se poslanec ne udeleži zagovora po prejetju povabila, se šteje, da se je odrekel pravici do zagovora, razen če se opraviči za izostanek od zagovora na predlagani datum in ob predlagani uri, in za to navede razloge. Predsednik odbora odloči, ali se takšna zahteva za opravičenje sprejme na podlagi podanih razlogov; na to odločitev se ni mogoče pritožiti.

Če predsednik odbora sprejme zahtevo za opravičenje, poslanca povabi na zagovor in določi nov datum in uro zagovora. Če se poslanec ne udeleži drugega zagovora, se postopek nadaljuje brez zagovora poslanca. Nadaljnje zahteve za opravičenje ali zagovor se ne sprejmejo.

Sprememba 13

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 7 – odstavek 5

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.
     
  Kadar mora poslanec nastopiti kot priča ali izvedenec, ni treba zahtevati odvzema imunitete, pod pogojem, da: | črtano |
| — | poslancu ne bo treba nastopiti na dan ali ob času, ki bi mu onemogočil ali otežil opravljanje parlamentarnih nalog, oziroma da bo lahko izjavo posredoval v pisni ali drugačni obliki, ki mu ne otežuje izpolnjevanja parlamentarnih obveznosti; |

Veljavno besedilo

Sprememba

5.
     
  Kadar mora poslanec nastopiti kot priča ali izvedenec, ni treba zahtevati odvzema imunitete, pod pogojem, da:

črtano

—

poslancu ne bo treba nastopiti na dan ali ob času, ki bi mu onemogočil ali otežil opravljanje parlamentarnih nalog, oziroma da bo lahko izjavo posredoval v pisni ali drugačni obliki, ki mu ne otežuje izpolnjevanja parlamentarnih obveznosti;

| — | poslancu ni treba pričati o informacijah, ki jih je pridobil zaupno pri izvrševanju svojega mandata in se mu jih ne zdi smotrno razkriti. |
| --- | --- |

—

poslancu ni treba pričati o informacijah, ki jih je pridobil zaupno pri izvrševanju svojega mandata in se mu jih ne zdi smotrno razkriti.

Sprememba 14

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 7 – odstavek 6

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.
     
  V primerih zaščite imunitete ali privilegijev odbor preveri, ali okoliščine predstavljajo upravno ali kako drugo omejitev svobode gibanja poslancev pri potovanju v kraje zasedanja Parlamenta ali iz njih ali pri izražanju mnenja ali glasovanju v okviru izvrševanja mandata in ali sodijo v okvir člena 9 Protokola o privilegijih in imunitetah, ki niso predmet nacionalne zakonodaje, ter predlaga, da se zadevni organ zaprosi, naj sprejme potrebne sklepe. | črtano |

Veljavno besedilo

Sprememba

6.
     
  V primerih zaščite imunitete ali privilegijev odbor preveri, ali okoliščine predstavljajo upravno ali kako drugo omejitev svobode gibanja poslancev pri potovanju v kraje zasedanja Parlamenta ali iz njih ali pri izražanju mnenja ali glasovanju v okviru izvrševanja mandata in ali sodijo v okvir člena 9 Protokola o privilegijih in imunitetah, ki niso predmet nacionalne zakonodaje, ter predlaga, da se zadevni organ zaprosi, naj sprejme potrebne sklepe.

črtano

Sprememba 15

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 7 – odstavek 10

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 10.
     
  Kadar predsednik uporabi pooblastila, ki so mu dodeljena v skladu s členom 6(4), se pristojni odbor z njegovo pobudo seznani na svoji naslednji seji. Kadar se odboru zdi potrebno, lahko pripravi poročilo za predložitev Parlamentu. | črtano |

Veljavno besedilo

Sprememba

10.
     
  Kadar predsednik uporabi pooblastila, ki so mu dodeljena v skladu s členom 6(4), se pristojni odbor z njegovo pobudo seznani na svoji naslednji seji. Kadar se odboru zdi potrebno, lahko pripravi poročilo za predložitev Parlamentu.

črtano

Sprememba 16

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 7 – odstavek 12 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 12a.
     
  Odbor določi načela za uporabo tega člena. |

Veljavno besedilo

Sprememba

12a.
     
  Odbor določi načela za uporabo tega člena.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 14. januar 2014

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/176 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/176

---

P7_TA(2014)0004

Emisije CO2 iz novih lahkih gospodarskih vozil ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 510/2011 zaradi opredelitve načinov za doseganje cilja za leto 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 iz novih lahkih gospodarskih vozil (COM(2012)0394 – C7-0185/2012 – 2012/0191(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 482/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0394),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0185/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0185/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2012 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 4. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 4. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za promet in turizem (A7-0168/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za promet in turizem (A7-0168/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 44, 15.2.2013, str. 109.

---

P7_TC1-COD(2012)0191

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 510/2011 zaradi opredelitve načinov za doseganje cilja za leto 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 iz novih lahkih gospodarskih vozil

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 253/2014.)

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/178 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/178

---

P7_TA(2014)0005

Program varstva potrošnikov za obdobje 2014–2020 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu varstva potrošnikov 2014–2020 (COM(2011)0707 – C7-0397/2011 – 2011/0340(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 482/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0707), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0707),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 169 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0397/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 169 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0397/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenj Odbora za proračun ter Odbora za pravne zadeve (A7-0214/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenj Odbora za proračun ter Odbora za pravne zadeve (A7-0214/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 89.

(2)  UL C 225, 27.7.2012, str. 217.

---

P7_TC1-COD(2011)0340

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o večletnem programu za potrošnike za obdobje 2014–2020 in o razveljavitvi Sklepa št. 1926/2006/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 254/2014.)

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/179 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/179

---

P7_TA(2014)0006

Tarifne kvote za visoko kakovostno goveje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 774/94 o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Skupnosti za visoko kakovostno goveje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 482/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0906), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0906),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0524/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0524/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0212/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0212/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1);

| 2. | upošteva izjavi Komisije, priloženi k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavi Komisije, priloženi k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete dne 12. septembra 2012 (Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0328).

---

P7_TC1-COD(2011)0445

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 774/94 kar zadeva izvedbena in prenesena pooblastila, ki se prenesejo na Komisijo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 252/2014.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Komisije o kodifikaciji

Zaradi sprejetja te uredbe se bodo zadevni akti precej spremenili. Komisija bo za izboljšanje berljivosti zadevnih aktov v najkrajšem možnem času po sprejetju te uredbe, predlagala kodifikacijo teh aktov, ko bo ta uredba sprejeta, in sicer najpozneje do 30. septembra 2014.

Izjava Komisije o delegiranih aktih

Komisija v zvezi s to uredbo opozarja na dano zavezo iz odstavka 15 Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo, in sicer da bo Parlamentu zagotavljala celovite informacije in dokumentacijo o svojih srečanjih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru svoje priprave delegiranih aktov.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/181 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/181

---

P7_TA(2014)0007

Uvoz oljčnega olja in drugih kmetijskih proizvodov iz Turčije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 2008/97, (ES) št. 779/98 in (ES) št. 1506/98 na področju uvoza oljčnega olja in drugih kmetijskih proizvodov iz Turčije, kar zadeva prenesena in izvedbena pooblastila, ki se podelijo Komisiji (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 482/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0918), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0918),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0005/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0005/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0209/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0209/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1);

| 2. | upošteva izjavi Komisije, priloženi k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavi Komisije, priloženi k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete dne 12. septembra 2012 (Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0329).

---

P7_TC1-COD(2011)0453

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 2008/97, (ES) št. 779/98 in (ES) št. 1506/98 na področju uvoza oljčnega olja in drugih kmetijskih proizvodov iz Turčije, kar zadeva prenesena in izvedbena pooblastila, ki se prenesejo na Komisijo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 255/2014.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Komisije o kodifikaciji

Zaradi sprejetja te uredbe se bodo zadevni akti precej spremenili. Komisija bo za izboljšanje berljivosti zadevnih aktov v najkrajšem možnem času po sprejetju te uredbe, predlagala kodifikacijo teh aktov, ko bo ta uredba sprejeta, in sicer najpozneje do 30. septembra 2014.

Izjava Komisije o delegiranih aktih

Komisija v zvezi s to uredbo opozarja na dano zavezo iz odstavka 15 Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo, in sicer da bo Parlamentu zagotavljala celovite informacije in dokumentacijo o svojih srečanjih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru svoje priprave delegiranih aktov.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/183 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/183

---

P7_TA(2014)0008

Geografske označbe aromatiziranih vinskih proizvodov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov (COM(2011)0530 – C7-0234/2011 – 2011/0231(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 482/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0530), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0530),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 43(2) ter 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0234/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 43(2) ter 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0234/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja luksemburške poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja luksemburške poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0158/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0158/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  
  UL C 43, 15.2.2012, str. 67.

---

P7_TC1-COD(2011)0231

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 251/2014.)

---

Sreda, 15. januar 2014

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/184 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/184

---

P7_TA(2014)0019

Razveljavitev Sklepa Sveta 2007/124/ES, Euratom ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o razveljavitvi Sklepa 2007/124/ES, Euratom o uvedbi posebnega programa „Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo“ kot dela Splošnega programa o varnosti in varstvu svoboščin, za obdobje 2007–2013 (15187/2013 – C7-0418/2013 – 2013/0281(APP))

(Posebni zakonodajni postopek – odobritev)

(2016/C 482/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15187/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15187/2013),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 203 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (C7-0418/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 203 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (C7-0418/2013),

| — | ob upoštevanju členov 81(1) in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81(1) in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0432/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0432/2013),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/185 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/185

---

P7_TA(2014)0020

Podaljšanje Sporazuma o sodelovanju v znanosti in tehnologiji med EU in Rusijo *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o podaljšanju Sporazuma o sodelovanju v znanosti in tehnologiji med Evropsko skupnostjo in vlado Ruske federacije (13152/2013 – C7-0370/2013 – 2013/0282(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 482/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta o podaljšanju Sporazuma o sodelovanju v znanosti in tehnologiji med Evropsko skupnostjo in vlado Ruske federacije (13152/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta o podaljšanju Sporazuma o sodelovanju v znanosti in tehnologiji med Evropsko skupnostjo in vlado Ruske federacije (13152/2013),

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta 2000/742/ES z dne 16. novembra 2000 o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju v znanosti in tehnologiji med Evropsko skupnostjo in vlado Ruske federacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta 2000/742/ES z dne 16. novembra 2000 o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju v znanosti in tehnologiji med Evropsko skupnostjo in vlado Ruske federacije,

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 186 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0370/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 186 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0370/2013),

| — | ob upoštevanju členov 81, 90(7) in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81, 90(7) in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za proračun (A7-0473/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za proračun (A7-0473/2013),

| 1. | odobri podaljšanje Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri podaljšanje Sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/186 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/186

---

P7_TA(2014)0021

Apoeni in tehnične specifikacije eurokovancev, namenjenih obtoku *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu uredbe Sveta o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev, namenjenih obtoku (prenovitev) (COM(2013)0184 – C7-0132/2013 – 2013/0096(NLE))

(Posvetovanje – prenovitev)

(2016/C 482/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2013)0184), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2013)0184),

| — | ob upoštevanju člena 128(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0132/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0132/2013),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 17. junija 2013, naslovljenega na Odbor za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 17. junija 2013, naslovljenega na Odbor za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0479/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0479/2013),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Enotni sistem kovancev Unije vzbuja zaupanje javnosti in zajema tehnološke inovacije, kar zagotavlja, da je sistem varen, zanesljiv in učinkovit. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Enotni sistem kovancev Unije vzbuja zaupanje javnosti in zajema tehnološke inovacije, kar zagotavlja, da je sistem varen, zanesljiv in učinkovit.

| (4) | Enotni sistem kovancev Unije vzbuja zaupanje javnosti in zajema tehnološke inovacije, kar zagotavlja, da je sistem varen, zanesljiv in učinkovit.
  Omogočiti bi moral tudi boj proti ponarejanju. |
| --- | --- |

(4)

Enotni sistem kovancev Unije vzbuja zaupanje javnosti in zajema tehnološke inovacije, kar zagotavlja, da je sistem varen, zanesljiv in učinkovit.
  Omogočiti bi moral tudi boj proti ponarejanju.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Komisija vse pomembne informacije o novih nacionalnih motivih tečajnih kovancev objavi v Uradnem listu Evropske unije. | 8.   Komisija vse pomembne informacije o novih nacionalnih motivih tečajnih kovancev objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| | Komisija obvesti Parlament o morebitnem nasprotovanju v skladu z odstavkom 5. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

8.   Komisija vse pomembne informacije o novih nacionalnih motivih tečajnih kovancev objavi v Uradnem listu Evropske unije.

8.   Komisija vse pomembne informacije o novih nacionalnih motivih tečajnih kovancev objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Komisija obvesti Parlament o morebitnem nasprotovanju v skladu z odstavkom 5.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/188 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/188

---

P7_TA(2014)0023

Tahograf (nadzorna naprava) v cestnem prometu ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (11532/4/2013 – C7-0410/2013 – 2011/0196(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2016/C 482/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (11532/4/2013 – C7-0410/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (11532/4/2013 – C7-0410/2013),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2011 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0451), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0451),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 72 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 72 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A7-0471/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A7-0471/2013),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

se seznanja z izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 43, 15.2.2012, str. 79.

(2)  UL C 349 E, 29.11.2013, str. 105.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Komisije o Uredbi (ES) št. 561/2006

Da bi zagotovila učinkovito in enotno izvajanje zakonodaje o času vožnje in času počitka, bo Komisija še naprej pozorno spremljala izvajanje te zakonodaje in po potrebi dala ustrezne pobude.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/189 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/189

---

P7_TA(2014)0024

Podeljevanje koncesijskih pogodb ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o podeljevanju koncesijskih pogodb (COM(2011)0897 – C7-0004/2012 – 2011/0437(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 482/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0897), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0897),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 53(1), 62 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0004/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 53(1), 62 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0004/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj nemškega zveznega sveta in španskega poslanskega kongresa v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj nemškega zveznega sveta in španskega poslanskega kongresa v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. aprila 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. aprila 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. julija 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. julija 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravne zadeve (A7-0030/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravne zadeve (A7-0030/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 84.

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 74.

---

P7_TC1-COD(2011)0437

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o podeljevanju koncesijskih pogodb

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/23/EU.)

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/190 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/190

---

P7_TA(2014)0025

Javna naročila ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o javnih naročilih (COM(2011)0896 – C7-0006/2012 – 2011/0438(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 482/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0896),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 53(1), člena 62 in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0006/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 53(1), člena 62 in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0006/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj švedskega parlamenta in Spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj švedskega parlamenta in Spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. aprila 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. aprila 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. oktobra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. oktobra 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. julija 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. julija 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravne zadeve (A7-0007/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravne zadeve (A7-0007/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 84.

(2)  UL C 391, 18.12.2012, str. 49.

---

P7_TC1-COD(2011)0438

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/24/EU.)

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/191 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/191

---

P7_TA(2014)0026

Javna naročila naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (COM(2011)0895 – C7-0007/2012– 2011/0439(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 482/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0895), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0895),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 53(1), člena 62 in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0007/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 53(1), člena 62 in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0007/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj švedskega parlamenta in Spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj švedskega parlamenta in Spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. aprila 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. aprila 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. oktobra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. oktobra 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. julija 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. julija 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravne zadeve (A7-0034/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravne zadeve (A7-0034/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 84

(2)  UL C 391, 18.12.2012, str. 49.

---

P7_TC1-COD(2011)0439

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/25/EU.)

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/192 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/192

---

P7_TA(2014)0027

Dostop blaga in storitev do trgov javnih naročil ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 15. januarja 2014, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu blaga in storitev tretje države do notranjega trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav (COM(2012)0124 – C7-0084/2012 – 2012/0060(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 482/41)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Naslov 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Predlog | Predlog |
| UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA | UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA |
| o dostopu blaga in storitev tretje države do notranjega trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav | o dostopu blaga in storitev tretje države do notranjega trga javnih naročil
  in koncesij
  Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil
  in koncesij
  tretjih držav |
| (Besedilo velja za EGP) | (Besedilo velja za EGP) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Predlog

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o dostopu blaga in storitev tretje države do notranjega trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav

o dostopu blaga in storitev tretje države do notranjega trga javnih naročil
  in koncesij
  Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil
  in koncesij
  tretjih držav

(Besedilo velja za EGP)

(Besedilo velja za EGP)

Sprememba 2

Predlog uredbe

Navedba sklicevanja 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | ob upoštevanju spremenjenih direktiv o javnih naročilih (2011/0438(COD), 2011/0439(COD) in 2011/0437(COD)); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

ob upoštevanju spremenjenih direktiv o javnih naročilih (2011/0438(COD), 2011/0439(COD) in 2011/0437(COD));

Sprememba 3

Predlog uredbe

Navedba sklicevanja 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | ob upoštevanju spremenjenega večstranskega sporazuma o javnih naročilih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

ob upoštevanju spremenjenega večstranskega sporazuma o javnih naročilih;

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Člen 21 Pogodbe o Evropski uniji določa, da Unija določi in izvaja skupne politike in ukrepe ter si prizadeva za visoko stopnjo sodelovanja na vseh področjih mednarodnih odnosov za, med drugim, spodbujanje vključitve vseh držav v svetovno gospodarstvo, skupaj s postopno odpravo omejitev v mednarodni trgovini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Člen 21 Pogodbe o Evropski uniji določa, da Unija določi in izvaja skupne politike in ukrepe ter si prizadeva za visoko stopnjo sodelovanja na vseh področjih mednarodnih odnosov za, med drugim, spodbujanje vključitve vseh držav v svetovno gospodarstvo, skupaj s postopno odpravo omejitev v mednarodni trgovini.

| (1) | Člen 21 Pogodbe o Evropski uniji določa, da Unija določi in izvaja skupne politike in ukrepe ter si prizadeva za visoko stopnjo sodelovanja na vseh področjih mednarodnih odnosov za, med drugim,
  ohranjanje svojih vrednot, bistvenih interesov, varnosti, neodvisnosti in integritete ter za
  spodbujanje vključitve vseh držav v svetovno gospodarstvo, skupaj s postopno odpravo omejitev v mednarodni trgovini; |
| --- | --- |

(1)

Člen 21 Pogodbe o Evropski uniji določa, da Unija določi in izvaja skupne politike in ukrepe ter si prizadeva za visoko stopnjo sodelovanja na vseh področjih mednarodnih odnosov za, med drugim,
  ohranjanje svojih vrednot, bistvenih interesov, varnosti, neodvisnosti in integritete ter za
  spodbujanje vključitve vseh držav v svetovno gospodarstvo, skupaj s postopno odpravo omejitev v mednarodni trgovini;

Sprememba 86

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Spremenjeni večstranski Sporazum o vladnih naročilih (GPA) v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO) omogoča zgolj omejen dostop do trga za podjetja Unije za trge javnih naročil tretjih držav in velja zgolj za omejeno število članic STO, ki so podpisnice GPA. Unija je spremenjeni GPA ratificirala decembra 2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Spremenjeni večstranski Sporazum o vladnih naročilih (GPA) v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO) omogoča zgolj omejen dostop do trga za podjetja Unije za trge javnih naročil tretjih držav in velja zgolj za omejeno število članic STO, ki so podpisnice GPA. Unija je spremenjeni GPA ratificirala decembra 2013.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | V okviru Svetovne trgovinske organizacije ter prek njenih dvostranskih odnosov se Unija zavzema za ambiciozno odpiranje mednarodnih trgov javnih naročil Unije ter njenih trgovinskih partneric v duhu vzajemnosti in medsebojne koristi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

V okviru Svetovne trgovinske organizacije ter prek njenih dvostranskih odnosov se Unija zavzema za ambiciozno odpiranje mednarodnih trgov javnih naročil Unije ter njenih trgovinskih partneric v duhu vzajemnosti in medsebojne koristi.

| (5) | V okviru Svetovne trgovinske organizacije ter prek njenih dvostranskih odnosov se Unija zavzema za ambiciozno odpiranje mednarodnih trgov javnih naročil
  in koncesij
  Unije ter njenih trgovinskih partneric v duhu vzajemnosti in medsebojne koristi. |
| --- | --- |

(5)

V okviru Svetovne trgovinske organizacije ter prek njenih dvostranskih odnosov se Unija zavzema za ambiciozno odpiranje mednarodnih trgov javnih naročil
  in koncesij
  Unije ter njenih trgovinskih partneric v duhu vzajemnosti in medsebojne koristi.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Javna naročila so pomemben del bruto domačega proizvoda Unije in bi jih bilo treba zato izkoristiti za okrepitev potenciala Unije za inovacije in industrijsko proizvodnjo. Zato je treba glede na strategijo za trajnostno industrijsko politiko v Uniji izključiti nepoštene ponudbe, ki vsebujejo blago in/ali storitve s poreklom zunaj Unije. Hkrati je treba zagotoviti vzajemnost in poštene pogoje za dostop na trg industrijskih sektorjev Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Javna naročila so pomemben del bruto domačega proizvoda Unije in bi jih bilo treba zato izkoristiti za okrepitev potenciala Unije za inovacije in industrijsko proizvodnjo. Zato je treba glede na strategijo za trajnostno industrijsko politiko v Uniji izključiti nepoštene ponudbe, ki vsebujejo blago in/ali storitve s poreklom zunaj Unije. Hkrati je treba zagotoviti vzajemnost in poštene pogoje za dostop na trg industrijskih sektorjev Unije.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | Trgovinska politika Unije bi morala pomagati pri odpravljanju revščine po vsem svetu z omogočanjem boljših delovnih pogojev, zdravja in varstva pri delu ter z zagotavljanjem temeljnih pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5b)

Trgovinska politika Unije bi morala pomagati pri odpravljanju revščine po vsem svetu z omogočanjem boljših delovnih pogojev, zdravja in varstva pri delu ter z zagotavljanjem temeljnih pravic.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Številne tretje države ne želijo odpreti svojih trgov javnih naročil mednarodni konkurenci ali jih odpreti bolj, kot so to že storile. Zato so gospodarski subjekti Unije izpostavljeni omejevalnim praksam pri javnih naročilih v mnogih trgovinskih partnericah Unije. Navedene omejevalne prakse pri javnih naročilih povzročajo izgubo številnih trgovinskih priložnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Številne tretje države ne želijo odpreti svojih trgov javnih naročil mednarodni konkurenci ali jih odpreti bolj, kot so to že storile. Zato so gospodarski subjekti Unije izpostavljeni omejevalnim praksam pri javnih naročilih v mnogih trgovinskih partnericah Unije. Navedene omejevalne prakse pri javnih naročilih povzročajo izgubo številnih trgovinskih priložnosti.

| (6) | Številne tretje države ne želijo odpreti svojih trgov javnih naročil
  in svojih koncesij
  mednarodni konkurenci ali jih odpreti bolj, kot so to že storile. Zato so gospodarski subjekti Unije izpostavljeni omejevalnim praksam pri javnih naročilih v mnogih trgovinskih partnericah Unije. Navedene omejevalne prakse pri javnih naročilih povzročajo izgubo številnih trgovinskih priložnosti. |
| --- | --- |

(6)

Številne tretje države ne želijo odpreti svojih trgov javnih naročil
  in svojih koncesij
  mednarodni konkurenci ali jih odpreti bolj, kot so to že storile. Zato so gospodarski subjekti Unije izpostavljeni omejevalnim praksam pri javnih naročilih v mnogih trgovinskih partnericah Unije. Navedene omejevalne prakse pri javnih naročilih povzročajo izgubo številnih trgovinskih priložnosti.

Sprememba 87

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (10) in Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (11) vsebujeta le nekaj določb o zunanji razsežnosti politike javnih naročil Unije, zlasti člena 58 in 59 Direktive 2004/17/ES. Vendar imajo te določbe le omejeno področje uporabe, naročniki pa jih zaradi pomanjkanja smernic
  ne uporabljajo
  veliko. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (10) in Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (11) vsebujeta le nekaj določb o zunanji razsežnosti politike javnih naročil Unije, zlasti člena 58 in 59 Direktive 2004/17/ES. Vendar imajo te določbe le omejeno področje uporabe, naročniki pa jih zaradi pomanjkanja smernic
  ne uporabljajo
  veliko.

| (7) | Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (10) in Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (11) vsebujeta le nekaj določb o zunanji razsežnosti politike javnih naročil Unije, zlasti člena 58 in 59 Direktive 2004/17/ES. Vendar
  so imele
  te določbe le omejeno področje uporabe, naročniki pa jih zaradi pomanjkanja smernic
  niso
  veliko
  uporabljali, zato bi jih bilo treba nadomestiti z bolj jedrnatimi in uporabnimi določbami
  . |
| --- | --- |

(7)

Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (10) in Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (11) vsebujeta le nekaj določb o zunanji razsežnosti politike javnih naročil Unije, zlasti člena 58 in 59 Direktive 2004/17/ES. Vendar
  so imele
  te določbe le omejeno področje uporabe, naročniki pa jih zaradi pomanjkanja smernic
  niso
  veliko
  uporabljali, zato bi jih bilo treba nadomestiti z bolj jedrnatimi in uporabnimi določbami
  .

Sprememba 88

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Dostop do trga za ponudnike iz tretjih držav za trge javnih naročil Unije bi bilo treba zagotoviti v skladu z Direktivami 2014/.../EU

   (12)

  , 2014/.../EU

   (13)

  in 2014/.../EU

   (14)

  Evropskega parlamenta in Sveta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Dostop do trga za ponudnike iz tretjih držav za trge javnih naročil Unije bi bilo treba zagotoviti v skladu z Direktivami 2014/.../EU

   (12)

  , 2014/.../EU

   (13)

  in 2014/.../EU

   (14)

  Evropskega parlamenta in Sveta.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | V skladu s členom 207 PDEU skupna trgovinska politika na področju javnih naročil temelji na enotnih načelih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

V skladu s členom 207 PDEU skupna trgovinska politika na področju javnih naročil temelji na enotnih načelih.

| (8) | V skladu s členom 207 PDEU skupna trgovinska politika na področju javnih naročil
  in koncesij
  temelji na enotnih načelih. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 207 PDEU skupna trgovinska politika na področju javnih naročil
  in koncesij
  temelji na enotnih načelih.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Zaradi pravne varnosti za gospodarske subjekte Unije in tretjih držav ter javne organe naročnike/naročnike bi se morale mednarodne obveznosti glede dostopa do trga, ki jih je Unija sprejela v odnosu do tretjih držav na področju javnih naročil, upoštevati v pravnem redu EU, s čimer bi se zagotovila njihova učinkovita uporaba. Komisija bi morala izdati smernice o uporabi obstoječih mednarodnih obveznosti Evropske unije glede dostopa do trga. Te smernice bi bilo treba redno posodabljati in zagotavljati informacije, ki so preproste za uporabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Zaradi pravne varnosti za gospodarske subjekte Unije in tretjih držav ter javne organe naročnike/naročnike bi se morale mednarodne obveznosti glede dostopa do trga, ki jih je Unija sprejela v odnosu do tretjih držav na področju javnih naročil, upoštevati v pravnem redu EU, s čimer bi se zagotovila njihova učinkovita uporaba. Komisija bi morala izdati smernice o uporabi obstoječih mednarodnih obveznosti Evropske unije glede dostopa do trga. Te smernice bi bilo treba redno posodabljati in zagotavljati informacije, ki so preproste za uporabo.

| (9) | Zaradi pravne varnosti za gospodarske subjekte Unije in tretjih držav ter javne organe naročnike/naročnike bi se morale mednarodne obveznosti glede dostopa do trga, ki jih je Unija sprejela v odnosu do tretjih držav na področju javnih naročil
  in koncesij
  , upoštevati v pravnem redu EU, s čimer bi se zagotovila njihova učinkovita uporaba. Komisija bi morala izdati smernice o uporabi obstoječih mednarodnih obveznosti Evropske unije glede dostopa do trga. Te smernice bi bilo treba redno posodabljati in zagotavljati informacije, ki so preproste za uporabo. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi pravne varnosti za gospodarske subjekte Unije in tretjih držav ter javne organe naročnike/naročnike bi se morale mednarodne obveznosti glede dostopa do trga, ki jih je Unija sprejela v odnosu do tretjih držav na področju javnih naročil
  in koncesij
  , upoštevati v pravnem redu EU, s čimer bi se zagotovila njihova učinkovita uporaba. Komisija bi morala izdati smernice o uporabi obstoječih mednarodnih obveznosti Evropske unije glede dostopa do trga. Te smernice bi bilo treba redno posodabljati in zagotavljati informacije, ki so preproste za uporabo.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Komisija bi morala zagotoviti, da ne bo financirala programov, katerih oddaja in izvedba mednarodnih javnih naročil ne bi bila v skladu z načeli iz direktiv o javnih naročilih (2011/0438(COD), 2011/0439(COD) in 2011/0437(COD)). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Komisija bi morala zagotoviti, da ne bo financirala programov, katerih oddaja in izvedba mednarodnih javnih naročil ne bi bila v skladu z načeli iz direktiv o javnih naročilih (2011/0438(COD), 2011/0439(COD) in 2011/0437(COD)).

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Cilja izboljšanja dostopa gospodarskih subjektov EU do trgov javnih naročil nekaterih tretjih držav, ki so zaščiteni z omejevalnimi ukrepi pri javnih naročilih, in ohranitve enakih konkurenčnih pogojev na evropskem enotnem trgu zahtevata, da se obravnava blaga in storitev tretjih držav, ki niso vključeni v mednarodnih obveznostih Unije, uskladi po vsej Evropski uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Cilja izboljšanja dostopa gospodarskih subjektov EU do trgov javnih naročil nekaterih tretjih držav, ki so zaščiteni z omejevalnimi ukrepi pri javnih naročilih, in ohranitve enakih konkurenčnih pogojev na evropskem enotnem trgu zahtevata, da se obravnava blaga in storitev tretjih držav, ki niso vključeni v mednarodnih obveznostih Unije, uskladi po vsej Evropski uniji.

| (10) | Cilja izboljšanja dostopa gospodarskih subjektov EU do trgov javnih naročil
  in koncesij
  nekaterih tretjih držav, ki so zaščiteni z omejevalnimi ukrepi pri javnih naročilih, in ohranitve enakih konkurenčnih pogojev na evropskem enotnem trgu zahtevata, da se obravnava blaga in storitev tretjih držav, ki niso vključeni v mednarodnih obveznostih Unije, uskladi po vsej Evropski uniji. |
| --- | --- |

(10)

Cilja izboljšanja dostopa gospodarskih subjektov EU do trgov javnih naročil
  in koncesij
  nekaterih tretjih držav, ki so zaščiteni z omejevalnimi ukrepi pri javnih naročilih, in ohranitve enakih konkurenčnih pogojev na evropskem enotnem trgu zahtevata, da se obravnava blaga in storitev tretjih držav, ki niso vključeni v mednarodnih obveznostih Unije, uskladi po vsej Evropski uniji.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | V ta namen bi bilo treba določiti pravila o poreklu, da javni organi naročniki/naročniki vedo, ali so blago in storitve vključeni v mednarodnih obveznostih Evropske unije. Porekla blaga bi bilo treba določiti v skladu s členi od 
  22 do 26 Uredbe (ES) št. 2913/1992
  Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti

   (12)

  .
   V skladu s to uredbo bi bilo treba blago šteti za blago Unije, če je v celoti pridobljeno ali izdelano v Uniji. Za blago, v proizvodnjo katerega je bila vključena ena ali več tretjih držav, bi bilo treba šteti, da ima poreklo v državi, kjer je potekala zadnja znatna gospodarsko utemeljena predelava ali obdelava v podjetju, opremljenem za ta namen, katerega rezultat je izdelava novega proizvoda ali predstavlja pomembno stopnjo proizvodnje. Poreklo storitve bi bilo treba določiti na podlagi porekla fizične ali pravne osebe, ki jo opravlja. Smernice, navedene v uvodni izjavi 9, bi morale zajemati praktično uporabo pravil o poreklu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

V ta namen bi bilo treba določiti pravila o poreklu, da javni organi naročniki/naročniki vedo, ali so blago in storitve vključeni v mednarodnih obveznostih Evropske unije. Porekla blaga bi bilo treba določiti v skladu s členi od 
  22 do 26 Uredbe (ES) št. 2913/1992
  Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti

   (12)

  .
   V skladu s to uredbo bi bilo treba blago šteti za blago Unije, če je v celoti pridobljeno ali izdelano v Uniji. Za blago, v proizvodnjo katerega je bila vključena ena ali več tretjih držav, bi bilo treba šteti, da ima poreklo v državi, kjer je potekala zadnja znatna gospodarsko utemeljena predelava ali obdelava v podjetju, opremljenem za ta namen, katerega rezultat je izdelava novega proizvoda ali predstavlja pomembno stopnjo proizvodnje. Poreklo storitve bi bilo treba določiti na podlagi porekla fizične ali pravne osebe, ki jo opravlja. Smernice, navedene v uvodni izjavi 9, bi morale zajemati praktično uporabo pravil o poreklu.

| (11) | V ta namen bi bilo treba določiti pravila o poreklu, da javni organi naročniki/naročniki vedo, ali so blago in storitve vključeni v mednarodnih obveznostih Evropske unije. Poreklo blaga bi bilo treba določiti v skladu s členi od
  59 do 63 Uredbe (EU) št. 952/2013
  Evropskega parlamenta in Sveta
  , vključno z dodatnimi določbami, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 65 navedene uredbe
  . V skladu s to uredbo bi bilo treba blago šteti za blago Unije, če je v celoti pridobljeno ali izdelano v Uniji. Za blago, v proizvodnjo katerega je bila vključena ena ali več tretjih držav, bi bilo treba šteti, da ima poreklo v državi, kjer je potekala zadnja znatna gospodarsko utemeljena predelava ali obdelava v podjetju, opremljenem za ta namen, katerega rezultat je izdelava novega proizvoda ali predstavlja pomembno stopnjo proizvodnje. Poreklo storitve bi bilo treba določiti na podlagi porekla fizične ali pravne osebe, ki jo opravlja.
  Poreklo storitve bi bilo treba določiti v skladu z načeli Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS). Določbe, ki urejajo pravila glede porekla storitve, bi morale preprečiti izogibanje omejitvam dostopa do trga javnih naročil Unije z ustanavljanjem podjetij – poštnih nabiralnikov.
  Smernice, navedene v uvodni izjavi 9, bi morale zajemati praktično uporabo pravil o poreklu. |
| --- | --- |

(11)

V ta namen bi bilo treba določiti pravila o poreklu, da javni organi naročniki/naročniki vedo, ali so blago in storitve vključeni v mednarodnih obveznostih Evropske unije. Poreklo blaga bi bilo treba določiti v skladu s členi od
  59 do 63 Uredbe (EU) št. 952/2013
  Evropskega parlamenta in Sveta
  , vključno z dodatnimi določbami, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 65 navedene uredbe
  . V skladu s to uredbo bi bilo treba blago šteti za blago Unije, če je v celoti pridobljeno ali izdelano v Uniji. Za blago, v proizvodnjo katerega je bila vključena ena ali več tretjih držav, bi bilo treba šteti, da ima poreklo v državi, kjer je potekala zadnja znatna gospodarsko utemeljena predelava ali obdelava v podjetju, opremljenem za ta namen, katerega rezultat je izdelava novega proizvoda ali predstavlja pomembno stopnjo proizvodnje. Poreklo storitve bi bilo treba določiti na podlagi porekla fizične ali pravne osebe, ki jo opravlja.
  Poreklo storitve bi bilo treba določiti v skladu z načeli Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS). Določbe, ki urejajo pravila glede porekla storitve, bi morale preprečiti izogibanje omejitvam dostopa do trga javnih naročil Unije z ustanavljanjem podjetij – poštnih nabiralnikov.
  Smernice, navedene v uvodni izjavi 9, bi morale zajemati praktično uporabo pravil o poreklu.

Spremembi 14 in 89

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembi |
| --- | --- |
| (12) | Komisija bi morala oceniti, ali naj odobri, da javni organi naročniki/naročniki v smislu Direktiv [2004/17/ES, 2004/18/ES in direktive [....] Evropskega parlamenta in Sveta z dne [....] ... o podeljevanju koncesijskih pogodb (13)] naročila, katerih ocenjena vrednost je 5 000 000  EUR ali več, izločijo iz postopkov za oddajo javnih naročil blaga in storitev, ki niso vključeni v sprejetih mednarodnih obveznostih Evropske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembi

(12)

Komisija bi morala oceniti, ali naj odobri, da javni organi naročniki/naročniki v smislu Direktiv [2004/17/ES, 2004/18/ES in direktive [....] Evropskega parlamenta in Sveta z dne [....] ... o podeljevanju koncesijskih pogodb (13)] naročila, katerih ocenjena vrednost je 5 000 000  EUR ali več, izločijo iz postopkov za oddajo javnih naročil blaga in storitev, ki niso vključeni v sprejetih mednarodnih obveznostih Evropske unije.

| (12) | Če bo
  Komisija
  začela preiskavo zunanjih javnih naročil z namenom ugotoviti, ali je pri dostopu to trgov javnih naročil tretjih držav prisotno pomanjkanje ustrezne vzajemnosti,
  bi morala oceniti, ali naj odobri, da javni organi naročniki/naročniki v smislu Direktiv [2004/17/ES, 2004/18/ES in Direktive [....] Evropskega parlamenta in Sveta z dne [....] ... o podeljevanju koncesijskih pogodb (13)]
  postopke za podelitev javnih naročil ali koncesij
  , katerih ocenjena vrednost je 5.000.000 EUR ali več, izločijo iz postopkov za oddajo javnih naročil blaga in storitev, ki niso vključeni v sprejetih mednarodnih obveznostih Evropske unije.
  To se ne nanaša na postopke za oddajo javnih naročil blaga in storitev iz držav Evropskega gospodarskega prostora, kot je opredeljeno z ustreznimi pravili o poreklu, niti naročil blaga in storitev iz držav, ki imajo korist od sheme Vse razen orožja, kot je navedeno v Prilogi IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta

   (13a)

  (EU) št. 978/2012, niti naročil blaga in storitev iz držav v razvoju, ki naj bi bile ranljive zaradi pomanjkljive raznolikosti in nezadostne povezanosti z mednarodnim sistemom trgovanja, kot je opredeljeno v Prilogi VII k Uredbi (EU) št. 978/2012. |
| --- | --- |

(12)

Če bo
  Komisija
  začela preiskavo zunanjih javnih naročil z namenom ugotoviti, ali je pri dostopu to trgov javnih naročil tretjih držav prisotno pomanjkanje ustrezne vzajemnosti,
  bi morala oceniti, ali naj odobri, da javni organi naročniki/naročniki v smislu Direktiv [2004/17/ES, 2004/18/ES in Direktive [....] Evropskega parlamenta in Sveta z dne [....] ... o podeljevanju koncesijskih pogodb (13)]
  postopke za podelitev javnih naročil ali koncesij
  , katerih ocenjena vrednost je 5.000.000 EUR ali več, izločijo iz postopkov za oddajo javnih naročil blaga in storitev, ki niso vključeni v sprejetih mednarodnih obveznostih Evropske unije.
  To se ne nanaša na postopke za oddajo javnih naročil blaga in storitev iz držav Evropskega gospodarskega prostora, kot je opredeljeno z ustreznimi pravili o poreklu, niti naročil blaga in storitev iz držav, ki imajo korist od sheme Vse razen orožja, kot je navedeno v Prilogi IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta

   (13a)

  (EU) št. 978/2012, niti naročil blaga in storitev iz držav v razvoju, ki naj bi bile ranljive zaradi pomanjkljive raznolikosti in nezadostne povezanosti z mednarodnim sistemom trgovanja, kot je opredeljeno v Prilogi VII k Uredbi (EU) št. 978/2012.

Spremembi 15 in 90

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembi |
| --- | --- |
| (13) | Zaradi preglednosti bi morali javni organi naročniki/naročniki, ki nameravajo uveljaviti svojo pristojnost iz te uredbe za izločitev ponudb, ki vsebujejo blago in/ali storitve s poreklom zunaj Evropske unije, kjer vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti tega blaga ali storitev, iz postopkov v zvezi z oddajo javnih naročil, o tem obvestiti gospodarske subjekte v 
  obvestilu o naročilu, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembi

(13)

Zaradi preglednosti bi morali javni organi naročniki/naročniki, ki nameravajo uveljaviti svojo pristojnost iz te uredbe za izločitev ponudb, ki vsebujejo blago in/ali storitve s poreklom zunaj Evropske unije, kjer vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti tega blaga ali storitev, iz postopkov v zvezi z oddajo javnih naročil, o tem obvestiti gospodarske subjekte v 
  obvestilu o naročilu, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
  .

| (13) | Zaradi preglednosti bi morali javni organi naročniki/naročniki, ki nameravajo uveljaviti svojo pristojnost iz te uredbe za izločitev ponudb, ki vsebujejo blago in/ali storitve s poreklom zunaj Evropske unije, kjer vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti tega blaga ali storitev, iz postopkov v zvezi z oddajo javnih naročil
  ali koncesij
  , o tem obvestiti gospodarske subjekte v 
  uvodnem delu „tehničnih specifikacij“ ali v „opisnem dokumentu“ iz točke 15 člena 2(1) Direktive [2014/.../EU] o javnih naročilih in točke 15 člena 2 Direktive [2014/.../EU] o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, ali pa v uvodnem delu „tehničnih in funkcionalnih zahtev“ iz člena 2(13) Direktive [2014/.../EU] o podeljevanju koncesijskih pogodb
  . |
| --- | --- |

(13)

Zaradi preglednosti bi morali javni organi naročniki/naročniki, ki nameravajo uveljaviti svojo pristojnost iz te uredbe za izločitev ponudb, ki vsebujejo blago in/ali storitve s poreklom zunaj Evropske unije, kjer vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti tega blaga ali storitev, iz postopkov v zvezi z oddajo javnih naročil
  ali koncesij
  , o tem obvestiti gospodarske subjekte v 
  uvodnem delu „tehničnih specifikacij“ ali v „opisnem dokumentu“ iz točke 15 člena 2(1) Direktive [2014/.../EU] o javnih naročilih in točke 15 člena 2 Direktive [2014/.../EU] o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, ali pa v uvodnem delu „tehničnih in funkcionalnih zahtev“ iz člena 2(13) Direktive [2014/.../EU] o podeljevanju koncesijskih pogodb
  .

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Za naročila, katerih ocenjena vrednost je 5 000 000  EUR ali več, bi morala Komisija odobriti načrtovano izločitev, če mednarodni sporazum o dostopu do trga na področju javnih naročil med Unijo in državo, iz katere blago in/ali storitve izvirajo, vsebuje, za blago in/ali storitve, za
  katero
  se predlaga izločitev, izrecne omejitve pri dostopu do trga, ki jih je sprejela Unija. Če tak sporazum ne obstaja, bi morala Komisija izločitev odobriti, kadar tretja država ohranja omejevalne ukrepe pri javnih naročilih, kar povzroča pomanjkanje ustrezne vzajemnosti pri odpiranju trga med Unijo in zadevno tretjo državo. Pomanjkanje ustrezne vzajemnosti je treba predpostavljati, če omejevalni ukrepi
  pri javnih naročilih
  povzročijo resne in ponavljajoče se diskriminacije gospodarskih subjektov, blaga in storitev EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Za naročila, katerih ocenjena vrednost je 5 000 000  EUR ali več, bi morala Komisija odobriti načrtovano izločitev, če mednarodni sporazum o dostopu do trga na področju javnih naročil med Unijo in državo, iz katere blago in/ali storitve izvirajo, vsebuje, za blago in/ali storitve, za
  katero
  se predlaga izločitev, izrecne omejitve pri dostopu do trga, ki jih je sprejela Unija. Če tak sporazum ne obstaja, bi morala Komisija izločitev odobriti, kadar tretja država ohranja omejevalne ukrepe pri javnih naročilih, kar povzroča pomanjkanje ustrezne vzajemnosti pri odpiranju trga med Unijo in zadevno tretjo državo. Pomanjkanje ustrezne vzajemnosti je treba predpostavljati, če omejevalni ukrepi
  pri javnih naročilih
  povzročijo resne in ponavljajoče se diskriminacije gospodarskih subjektov, blaga in storitev EU.

| (15) | Za naročila
  in koncesije
  , katerih ocenjena vrednost je 5 000 000  EUR ali več, bi morala Komisija odobriti načrtovano izločitev, če mednarodni sporazum o dostopu do trga na področju javnih naročil
  in koncesij
  med Unijo in državo, iz katere blago in/ali storitve izvirajo, vsebuje, za blago in/ali storitve, za
  katere
  se predlaga izločitev, izrecne omejitve pri dostopu do trga, ki jih je sprejela Unija. Če tak sporazum ne obstaja, bi morala Komisija izločitev odobriti, kadar tretja država ohranja omejevalne ukrepe
  na področju javnih naročil ali podelitve koncesij
  , kar povzroča pomanjkanje ustrezne vzajemnosti pri odpiranju trga med Unijo in zadevno tretjo državo. Pomanjkanje ustrezne vzajemnosti je treba predpostavljati, če omejevalni ukrepi
  naročanja na področju javnih naročil ali podelitve koncesij
  povzročijo resne in ponavljajoče se diskriminacije gospodarskih subjektov, blaga in storitev EU
  oziroma, je dejstvo, da javni organi niso spoštovali določb mednarodnega delovnega prava iz Priloge XI k Direktivi o javnih naročilih [...] 2014 in Priloge XIV k Direktivi o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev [...] (2014), evropskim podjetjem, ki so poskušala v tretjih državah skleniti pogodbe ali pridobiti koncesije, povzročilo hude težave, o katerih so poročala Komisiji
  . |
| --- | --- |

(15)

Za naročila
  in koncesije
  , katerih ocenjena vrednost je 5 000 000  EUR ali več, bi morala Komisija odobriti načrtovano izločitev, če mednarodni sporazum o dostopu do trga na področju javnih naročil
  in koncesij
  med Unijo in državo, iz katere blago in/ali storitve izvirajo, vsebuje, za blago in/ali storitve, za
  katere
  se predlaga izločitev, izrecne omejitve pri dostopu do trga, ki jih je sprejela Unija. Če tak sporazum ne obstaja, bi morala Komisija izločitev odobriti, kadar tretja država ohranja omejevalne ukrepe
  na področju javnih naročil ali podelitve koncesij
  , kar povzroča pomanjkanje ustrezne vzajemnosti pri odpiranju trga med Unijo in zadevno tretjo državo. Pomanjkanje ustrezne vzajemnosti je treba predpostavljati, če omejevalni ukrepi
  naročanja na področju javnih naročil ali podelitve koncesij
  povzročijo resne in ponavljajoče se diskriminacije gospodarskih subjektov, blaga in storitev EU
  oziroma, je dejstvo, da javni organi niso spoštovali določb mednarodnega delovnega prava iz Priloge XI k Direktivi o javnih naročilih [...] 2014 in Priloge XIV k Direktivi o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev [...] (2014), evropskim podjetjem, ki so poskušala v tretjih državah skleniti pogodbe ali pridobiti koncesije, povzročilo hude težave, o katerih so poročala Komisiji
  .

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Pri presojanju, ali obstaja pomanjkanje ustrezne vzajemnosti, bi morala Komisija preučiti, do kakšne stopnje zakoni zadevne države o javnih naročilih zagotavljajo preglednost v skladu z mednarodnimi standardi na področju javnih naročil in preprečujejo kakršno koli diskriminacijo blaga, storitev in gospodarskih subjektov Unije. Poleg tega bi morala preučiti, v kolikšni meri javni organi in/ali posamezni naročniki ohranjajo ali sprejemajo diskriminatorne prakse za blago, storitve in
  gospodarske subjekte
  Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Pri presojanju, ali obstaja pomanjkanje ustrezne vzajemnosti, bi morala Komisija preučiti, do kakšne stopnje zakoni zadevne države o javnih naročilih zagotavljajo preglednost v skladu z mednarodnimi standardi na področju javnih naročil in preprečujejo kakršno koli diskriminacijo blaga, storitev in gospodarskih subjektov Unije. Poleg tega bi morala preučiti, v kolikšni meri javni organi in/ali posamezni naročniki ohranjajo ali sprejemajo diskriminatorne prakse za blago, storitve in
  gospodarske subjekte
  Unije.

| (16) | Pri presojanju, ali obstaja pomanjkanje ustrezne vzajemnosti, bi morala Komisija preučiti, do kakšne stopnje zakoni zadevne države o javnih naročilih
  in koncesijah
  zagotavljajo preglednost v skladu z mednarodnimi standardi na področju javnih naročil
  in koncesij
  ter preprečujejo kakršno koli diskriminacijo blaga, storitev in gospodarskih subjektov Unije. Poleg tega bi morala preučiti, v kolikšni meri javni organi in/ali posamezni naročniki ohranjajo ali sprejemajo diskriminatorne prakse za blago, storitve in
  gospodarski subjekt
  Unije
  oziroma do kolikšne mere je dejstvo, da javni organi niso spoštovali določb mednarodnega delovnega prava iz Priloge XI k Direktivi o javnih naročilih [...] 2014 in Priloge XIV k Direktivi o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev [...] (2014), evropskim podjetjem, ki so poskušala v tretjih državah skleniti pogodbe ali pridobiti koncesije, povzročilo hude težave, o katerih so poročala Komisiji
  . |
| --- | --- |

(16)

Pri presojanju, ali obstaja pomanjkanje ustrezne vzajemnosti, bi morala Komisija preučiti, do kakšne stopnje zakoni zadevne države o javnih naročilih
  in koncesijah
  zagotavljajo preglednost v skladu z mednarodnimi standardi na področju javnih naročil
  in koncesij
  ter preprečujejo kakršno koli diskriminacijo blaga, storitev in gospodarskih subjektov Unije. Poleg tega bi morala preučiti, v kolikšni meri javni organi in/ali posamezni naročniki ohranjajo ali sprejemajo diskriminatorne prakse za blago, storitve in
  gospodarski subjekt
  Unije
  oziroma do kolikšne mere je dejstvo, da javni organi niso spoštovali določb mednarodnega delovnega prava iz Priloge XI k Direktivi o javnih naročilih [...] 2014 in Priloge XIV k Direktivi o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev [...] (2014), evropskim podjetjem, ki so poskušala v tretjih državah skleniti pogodbe ali pridobiti koncesije, povzročilo hude težave, o katerih so poročala Komisiji
  .

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Javni organi naročniki in Komisija morajo pri ocenjevanju ponudb, ki vsebujejo blago in/ali storitve s poreklom iz tretjih držav, zagotoviti skladnost z merili za pravično trgovino ter s pravicami delavcev in okoljskimi standardi iz člena 15(2) ter Priloge 11 k Direktivi o javnih naročilih [...] (2014) XXX. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Javni organi naročniki in Komisija morajo pri ocenjevanju ponudb, ki vsebujejo blago in/ali storitve s poreklom iz tretjih držav, zagotoviti skladnost z merili za pravično trgovino ter s pravicami delavcev in okoljskimi standardi iz člena 15(2) ter Priloge 11 k Direktivi o javnih naročilih [...] (2014) XXX.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Komisiji bi bilo treba omogočiti, da prepreči morebitne negativne učinke načrtovane izločitve na trgovinska pogajanja, ki potekajo z zadevno državo. Zato bi bilo treba Komisiji omogočiti, kadar med državo in Unijo potekajo vsebinska pogajanja glede dostopa do trga na področju javnih naročil in Komisija meni, da se lahko upravičeno pričakuje odprava omejevalnih praks pri javnih naročilih v bližnji prihodnosti, sprejetje izvedbenega akta, ki določa, da se blago in storitve iz zadevne države ne bi smeli izločiti iz postopkov v zvezi z oddajo javnih naročil za obdobje enega leta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Komisiji bi bilo treba omogočiti, da prepreči morebitne negativne učinke načrtovane izločitve na trgovinska pogajanja, ki potekajo z zadevno državo. Zato bi bilo treba Komisiji omogočiti, kadar med državo in Unijo potekajo vsebinska pogajanja glede dostopa do trga na področju javnih naročil in Komisija meni, da se lahko upravičeno pričakuje odprava omejevalnih praks pri javnih naročilih v bližnji prihodnosti, sprejetje izvedbenega akta, ki določa, da se blago in storitve iz zadevne države ne bi smeli izločiti iz postopkov v zvezi z oddajo javnih naročil za obdobje enega leta.

| (17) | Komisiji bi bilo treba omogočiti, da prepreči morebitne negativne učinke načrtovane izločitve na trgovinska pogajanja, ki potekajo z zadevno državo. Zato bi bilo treba Komisiji omogočiti, kadar med državo in Unijo potekajo vsebinska pogajanja glede dostopa do trga na področju javnih naročil in
  /ali koncesij ter
  Komisija meni, da se lahko upravičeno pričakuje odprava omejevalnih praks pri javnih naročilih
  in/ali koncesijah
  v bližnji prihodnosti, sprejetje izvedbenega akta, ki določa, da se blago in storitve iz zadevne države ne bi smeli izločiti iz postopkov v zvezi z oddajo javnih naročil za obdobje enega leta. |
| --- | --- |

(17)

Komisiji bi bilo treba omogočiti, da prepreči morebitne negativne učinke načrtovane izločitve na trgovinska pogajanja, ki potekajo z zadevno državo. Zato bi bilo treba Komisiji omogočiti, kadar med državo in Unijo potekajo vsebinska pogajanja glede dostopa do trga na področju javnih naročil in
  /ali koncesij ter
  Komisija meni, da se lahko upravičeno pričakuje odprava omejevalnih praks pri javnih naročilih
  in/ali koncesijah
  v bližnji prihodnosti, sprejetje izvedbenega akta, ki določa, da se blago in storitve iz zadevne države ne bi smeli izločiti iz postopkov v zvezi z oddajo javnih naročil za obdobje enega leta.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Glede na dejstvo, da dostop blaga in storitev tretje države do trga javnih naročil Unije sodi na področje uporabe skupne trgovinske politike, države članice ali njihovi javni organi naročniki/naročniki ne bi smeli imeti možnosti, da omejijo dostop blaga ali storitev tretje države do njihovih postopkov zbiranja ponudb s katerim koli drugim ukrepom kot tistimi, ki so določeni v tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Glede na dejstvo, da dostop blaga in storitev tretje države do trga javnih naročil Unije sodi na področje uporabe skupne trgovinske politike, države članice ali njihovi javni organi naročniki/naročniki ne bi smeli imeti možnosti, da omejijo dostop blaga ali storitev tretje države do njihovih postopkov zbiranja ponudb s katerim koli drugim ukrepom kot tistimi, ki so določeni v tej uredbi.

| (18) | Glede na dejstvo, da dostop blaga in storitev tretje države do trga javnih naročil
  in do koncesij
  Unije sodi na področje uporabe skupne trgovinske politike, države članice ali njihovi javni organi naročniki/naročniki ne bi smeli imeti možnosti, da omejijo dostop blaga ali storitev tretje države do svojih postopkov zbiranja ponudb s katerim koli drugim ukrepom kot tistimi, ki so določeni v tej uredbi
  oziroma v ustreznem pravu Unije
  . |
| --- | --- |

(18)

Glede na dejstvo, da dostop blaga in storitev tretje države do trga javnih naročil
  in do koncesij
  Unije sodi na področje uporabe skupne trgovinske politike, države članice ali njihovi javni organi naročniki/naročniki ne bi smeli imeti možnosti, da omejijo dostop blaga ali storitev tretje države do svojih postopkov zbiranja ponudb s katerim koli drugim ukrepom kot tistimi, ki so določeni v tej uredbi
  oziroma v ustreznem pravu Unije
  .

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Ker imajo javni organi naročniki/naročniki več težav pri ocenjevanju pojasnil ponudnikov pri ponudbah, ki vsebujejo blago in/ali storitve s poreklom zunaj Evropske unije, kjer vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti tega blaga ali storitev, je primerno zagotoviti večjo preglednost pri obravnavi neobičajno nizkih ponudb. Poleg pravil iz člena 69
  direktive o javnih naročilih
  in člena 79
  direktive o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev
  bi javni organ naročnik/naročnik, ki namerava sprejeti takšno neobičajno nizko ponudbo, moral o tem pisno obvestiti druge ponudnike, vključno z razlogi za neobičajno nizko naravo cene ali zaračunanih stroškov. To zadevnim ponudnikom omogoča, da prispevajo k bolj natančni oceni, ali bo izbrani ponudnik lahko v celoti izvedel naročilo pod pogoji, opredeljenimi v razpisni dokumentaciji. Zato bi s temi dodatnimi informacijami dosegli enakovrednejše konkurenčne pogoje na trgu javnih naročil EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Ker imajo javni organi naročniki/naročniki več težav pri ocenjevanju pojasnil ponudnikov pri ponudbah, ki vsebujejo blago in/ali storitve s poreklom zunaj Evropske unije, kjer vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti tega blaga ali storitev, je primerno zagotoviti večjo preglednost pri obravnavi neobičajno nizkih ponudb. Poleg pravil iz člena 69
  direktive o javnih naročilih
  in člena 79
  direktive o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev
  bi javni organ naročnik/naročnik, ki namerava sprejeti takšno neobičajno nizko ponudbo, moral o tem pisno obvestiti druge ponudnike, vključno z razlogi za neobičajno nizko naravo cene ali zaračunanih stroškov. To zadevnim ponudnikom omogoča, da prispevajo k bolj natančni oceni, ali bo izbrani ponudnik lahko v celoti izvedel naročilo pod pogoji, opredeljenimi v razpisni dokumentaciji. Zato bi s temi dodatnimi informacijami dosegli enakovrednejše konkurenčne pogoje na trgu javnih naročil EU.

| (19) | Ker imajo javni organi naročniki/naročniki več težav pri ocenjevanju pojasnil ponudnikov pri ponudbah, ki vsebujejo blago in/ali storitve s poreklom zunaj Evropske unije, kjer vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti tega blaga ali storitev, je primerno zagotoviti večjo preglednost pri obravnavi neobičajno nizkih ponudb.
  Neobičajno nizke ponudbe za gradnje, blago ali storitve lahko temeljijo na tehnično, ekonomsko ali pravno nezanesljivih predpostavkah ali praksah.
  Poleg pravil iz člena 69
  Direktive 2014/XXX/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (13a) in člena 79
  Direktive 2014/XXX/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (13b) bi javni organ naročnik/naročnik, ki namerava sprejeti takšno neobičajno nizko ponudbo, moral o tem pisno obvestiti druge ponudnike, vključno z razlogi za neobičajno nizko naravo cene ali zaračunanih stroškov.
  Če ponudnik ne more zagotoviti zadovoljive obrazložitve, mora biti javnemu organu naročniku omogočena možnost zavrnitve ponudbe.
  To zadevnim ponudnikom omogoča, da prispevajo k bolj natančni oceni, ali bo izbrani ponudnik lahko v celoti izvedel naročilo pod pogoji, opredeljenimi v razpisni dokumentaciji. Zato bi s temi dodatnimi informacijami dosegli enakovrednejše konkurenčne pogoje na trgu javnih naročil EU. |
| --- | --- |

(19)

Ker imajo javni organi naročniki/naročniki več težav pri ocenjevanju pojasnil ponudnikov pri ponudbah, ki vsebujejo blago in/ali storitve s poreklom zunaj Evropske unije, kjer vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti tega blaga ali storitev, je primerno zagotoviti večjo preglednost pri obravnavi neobičajno nizkih ponudb.
  Neobičajno nizke ponudbe za gradnje, blago ali storitve lahko temeljijo na tehnično, ekonomsko ali pravno nezanesljivih predpostavkah ali praksah.
  Poleg pravil iz člena 69
  Direktive 2014/XXX/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (13a) in člena 79
  Direktive 2014/XXX/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (13b) bi javni organ naročnik/naročnik, ki namerava sprejeti takšno neobičajno nizko ponudbo, moral o tem pisno obvestiti druge ponudnike, vključno z razlogi za neobičajno nizko naravo cene ali zaračunanih stroškov.
  Če ponudnik ne more zagotoviti zadovoljive obrazložitve, mora biti javnemu organu naročniku omogočena možnost zavrnitve ponudbe.
  To zadevnim ponudnikom omogoča, da prispevajo k bolj natančni oceni, ali bo izbrani ponudnik lahko v celoti izvedel naročilo pod pogoji, opredeljenimi v razpisni dokumentaciji. Zato bi s temi dodatnimi informacijami dosegli enakovrednejše konkurenčne pogoje na trgu javnih naročil EU.

Spremembi 22 in 91

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembi |
| --- | --- |
| (20) | Komisiji bi moralo biti omogočeno, da na lastno pobudo ali na podlagi vloge zainteresirane strani ali države članice kadarkoli začne preiskavo
  zunanjih javnih naročil
  glede omejevalnih praks pri javnih naročilih, ki naj bi jih domnevno izvajala tretja država.
  Zlasti se upošteva dejstvo, da je Komisija odobrila številne načrtovane izločitve v zvezi s tretjo državo v skladu s členom 6(2) te uredbe.
  Taki preiskovalni postopki ne bi smeli posegati v Uredbo Sveta (ES) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (14.). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembi

(20)

Komisiji bi moralo biti omogočeno, da na lastno pobudo ali na podlagi vloge zainteresirane strani ali države članice kadarkoli začne preiskavo
  zunanjih javnih naročil
  glede omejevalnih praks pri javnih naročilih, ki naj bi jih domnevno izvajala tretja država.
  Zlasti se upošteva dejstvo, da je Komisija odobrila številne načrtovane izločitve v zvezi s tretjo državo v skladu s členom 6(2) te uredbe.
  Taki preiskovalni postopki ne bi smeli posegati v Uredbo Sveta (ES) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (14.).

| (20) | Komisiji bi moralo biti omogočeno, da na lastno pobudo ali na podlagi vloge zainteresirane strani ali države članice kadarkoli začne
  zunanjo
  preiskavo glede omejevalnih praks pri javnih naročilih
  in koncesijah
  , ki naj bi jih domnevno izvajala tretja država.
  V svoji odločitvi o začetku postopka zunanje preiskave bi morala upoštevati število zahtev javnih organov naročnikov/naročnikov ali držav članic.
  Taki preiskovalni postopki ne bi smeli posegati v Uredbo Sveta (ES) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (14.). |
| --- | --- |

(20)

Komisiji bi moralo biti omogočeno, da na lastno pobudo ali na podlagi vloge zainteresirane strani ali države članice kadarkoli začne
  zunanjo
  preiskavo glede omejevalnih praks pri javnih naročilih
  in koncesijah
  , ki naj bi jih domnevno izvajala tretja država.
  V svoji odločitvi o začetku postopka zunanje preiskave bi morala upoštevati število zahtev javnih organov naročnikov/naročnikov ali držav članic.
  Taki preiskovalni postopki ne bi smeli posegati v Uredbo Sveta (ES) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (14.).

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Kadar ima Komisija na podlagi informacij, ki so ji na voljo, razlog za domnevo, da je tretja država sprejela omejevalne prakse pri javnih naročilih ali da jih ohranja, bi ji moralo biti omogočeno, da začne preiskavo. Če se obstoj omejevalne prakse pri javnih naročilih v tretji državi potrdi, bi morala Komisija povabiti zadevno državo k posvetovanjem z namenom, da se izboljšajo priložnosti za oddajo ponudb za gospodarske subjekte, blago in storitve pri javnih naročilih v tej državi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Kadar ima Komisija na podlagi informacij, ki so ji na voljo, razlog za domnevo, da je tretja država sprejela omejevalne prakse pri javnih naročilih ali da jih ohranja, bi ji moralo biti omogočeno, da začne preiskavo. Če se obstoj omejevalne prakse pri javnih naročilih v tretji državi potrdi, bi morala Komisija povabiti zadevno državo k posvetovanjem z namenom, da se izboljšajo priložnosti za oddajo ponudb za gospodarske subjekte, blago in storitve pri javnih naročilih v tej državi.

| (21) | Kadar ima Komisija na podlagi informacij, ki so ji na voljo, razlog za domnevo, da je tretja država sprejela omejevalne prakse pri javnih naročilih
  in koncesijah
  ali da jih ohranja, bi ji moralo biti omogočeno, da začne preiskavo. Če se obstoj omejevalne prakse pri javnih naročilih v tretji državi potrdi, bi morala Komisija povabiti zadevno državo k posvetovanjem z namenom, da se izboljšajo priložnosti za oddajo ponudb za gospodarske subjekte, blago in storitve pri javnih naročilih v tej državi. |
| --- | --- |

(21)

Kadar ima Komisija na podlagi informacij, ki so ji na voljo, razlog za domnevo, da je tretja država sprejela omejevalne prakse pri javnih naročilih
  in koncesijah
  ali da jih ohranja, bi ji moralo biti omogočeno, da začne preiskavo. Če se obstoj omejevalne prakse pri javnih naročilih v tretji državi potrdi, bi morala Komisija povabiti zadevno državo k posvetovanjem z namenom, da se izboljšajo priložnosti za oddajo ponudb za gospodarske subjekte, blago in storitve pri javnih naročilih v tej državi.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Če se s posvetovanji z zadevno državo ne doseže zadostnega izboljšanja možnosti za oddajo ponudb za gospodarske subjekte, blago in storitve EU, bi morala Komisija sprejeti ustrezne omejevalne ukrepe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Če se s posvetovanji z zadevno državo ne doseže zadostnega izboljšanja možnosti za oddajo ponudb za gospodarske subjekte, blago in storitve EU, bi morala Komisija sprejeti ustrezne omejevalne ukrepe.

| (22) | Če se s posvetovanji z zadevno državo ne doseže zadostnega izboljšanja možnosti za oddajo ponudb za gospodarske subjekte, blago in storitve EU
  v razumem roku ali če popravni/izboljševalni ukrepi
  ,
  ki jih je sprejela zadevna tretja država, ne veljajo za ustrezne,
  bi morala Komisija sprejeti ustrezne omejevalne ukrepe. |
| --- | --- |

(22)

Če se s posvetovanji z zadevno državo ne doseže zadostnega izboljšanja možnosti za oddajo ponudb za gospodarske subjekte, blago in storitve EU
  v razumem roku ali če popravni/izboljševalni ukrepi
  ,
  ki jih je sprejela zadevna tretja država, ne veljajo za ustrezne,
  bi morala Komisija sprejeti ustrezne omejevalne ukrepe.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Ti ukrepi lahko pomenijo obvezno izločitev nekaterih blaga in storitev tretje države iz postopkov javnih naročil v Evropski uniji ali uporabo obveznega pribitka na ceno za ponudbe, sestavljene iz blaga ali storitev s poreklom iz zadevne države. Da bi se preprečilo izogibanje tem ukrepom, je lahko potrebna tudi izločitev nekaterih pravnih oseb s sedežem v Evropski uniji, ki so pod tujim nadzorom ali v tuji lasti in niso vključene v take bistvene poslovne dejavnosti, da ima to neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom zadevne države članice. Ustrezni ukrepi ne bi smeli biti nesorazmerni z omejevalnimi praksami pri javnih naročilih, na katere se odzivajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Ti ukrepi lahko pomenijo obvezno izločitev nekaterih blaga in storitev tretje države iz postopkov javnih naročil v Evropski uniji ali uporabo obveznega pribitka na ceno za ponudbe, sestavljene iz blaga ali storitev s poreklom iz zadevne države. Da bi se preprečilo izogibanje tem ukrepom, je lahko potrebna tudi izločitev nekaterih pravnih oseb s sedežem v Evropski uniji, ki so pod tujim nadzorom ali v tuji lasti in niso vključene v take bistvene poslovne dejavnosti, da ima to neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom zadevne države članice. Ustrezni ukrepi ne bi smeli biti nesorazmerni z omejevalnimi praksami pri javnih naročilih, na katere se odzivajo.

| (23) | Ti ukrepi lahko pomenijo obvezno izločitev nekaterih blaga in storitev tretje države iz postopkov javnih naročil
  ali postopkov za podelitev koncesij
  v Evropski uniji ali uporabo obveznega pribitka na ceno za ponudbe, sestavljene iz blaga ali storitev s poreklom iz zadevne države. Da bi se preprečilo izogibanje tem ukrepom, je lahko potrebna tudi izločitev nekaterih pravnih oseb s sedežem v Evropski uniji, ki so pod tujim nadzorom ali v tuji lasti in niso vključene v take bistvene poslovne dejavnosti, da ima to neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom zadevne države članice. Ustrezni ukrepi ne bi smeli biti nesorazmerni z omejevalnimi praksami pri javnih naročilih, na katere se odzivajo
  , in bi se morali uporabljati za obdobje največ pet let, ki bi ga bilo mogoče podaljšati za nadaljnjih pet let. |
| --- | --- |

(23)

Ti ukrepi lahko pomenijo obvezno izločitev nekaterih blaga in storitev tretje države iz postopkov javnih naročil
  ali postopkov za podelitev koncesij
  v Evropski uniji ali uporabo obveznega pribitka na ceno za ponudbe, sestavljene iz blaga ali storitev s poreklom iz zadevne države. Da bi se preprečilo izogibanje tem ukrepom, je lahko potrebna tudi izločitev nekaterih pravnih oseb s sedežem v Evropski uniji, ki so pod tujim nadzorom ali v tuji lasti in niso vključene v take bistvene poslovne dejavnosti, da ima to neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom zadevne države članice. Ustrezni ukrepi ne bi smeli biti nesorazmerni z omejevalnimi praksami pri javnih naročilih, na katere se odzivajo
  , in bi se morali uporabljati za obdobje največ pet let, ki bi ga bilo mogoče podaljšati za nadaljnjih pet let.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (24a) | Prav tako je izjemno pomembno, da javni organi naročniki v okviru zavzemanja za ustrezno vključevanje okoljskih, socialnih in delovnih zahtev sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi zagotovili skladnost z obveznostmi na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki velja na kraju izvajanja gradnje in izhaja iz mednarodnih obveznosti, zakonov, uredb, odlokov in sklepov tako na nacionalni ravni kot na ravni Unije, pa tudi iz kolektivnih pogodb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24a)

Prav tako je izjemno pomembno, da javni organi naročniki v okviru zavzemanja za ustrezno vključevanje okoljskih, socialnih in delovnih zahtev sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi zagotovili skladnost z obveznostmi na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki velja na kraju izvajanja gradnje in izhaja iz mednarodnih obveznosti, zakonov, uredb, odlokov in sklepov tako na nacionalni ravni kot na ravni Unije, pa tudi iz kolektivnih pogodb.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Glede na
  splošno politiko
  Unije
  v zvezi z najmanj razvitimi državami,
  kot je
  med drugim določena
  v Uredbi Sveta 
  (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov od 1. januarja 2009
  , je primerno blago in storitve iz
  teh
  držav
  obravnavati
  enako kot blago in storitve Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Glede na
  splošno politiko
  Unije
  v zvezi z najmanj razvitimi državami,
  kot je
  med drugim določena
  v Uredbi Sveta 
  (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov od 1. januarja 2009
  , je primerno blago in storitve iz
  teh
  držav
  obravnavati
  enako kot blago in storitve Unije.

| (26) | Glede na
  splošni cilj politike
  Unije,
  da podpira gospodarsko rast držav v razvoju in njihovo vključevanje v svetovno vrednostno verigo, ki je podlaga za to, da Unija ustanovi splošni sistem preferencialov,
  kot je
  opisano
  v Uredbi
  Evropskega parlamenta in
  Sveta (
  EU) št. 978/2012
  , je primerno
  , da se
  blago in storitve iz
  najmanj razvitih
  držav
  , ki imajo korist od sheme Vse razen orožja, pa tudi blago in storitve iz držav v razvoju, ki naj bi bile ranljive zaradi pomanjkljive raznolikosti in premajhne povezanosti z mednarodnim sistemom trgovanja, kot je opredeljeno v prilogah IV in VII k Uredbi (EU) št. 978/2012, obravnavajo
  enako kot blago in storitve Unije. |
| --- | --- |

(26)

Glede na
  splošni cilj politike
  Unije,
  da podpira gospodarsko rast držav v razvoju in njihovo vključevanje v svetovno vrednostno verigo, ki je podlaga za to, da Unija ustanovi splošni sistem preferencialov,
  kot je
  opisano
  v Uredbi
  Evropskega parlamenta in
  Sveta (
  EU) št. 978/2012
  , je primerno
  , da se
  blago in storitve iz
  najmanj razvitih
  držav
  , ki imajo korist od sheme Vse razen orožja, pa tudi blago in storitve iz držav v razvoju, ki naj bi bile ranljive zaradi pomanjkljive raznolikosti in premajhne povezanosti z mednarodnim sistemom trgovanja, kot je opredeljeno v prilogah IV in VII k Uredbi (EU) št. 978/2012, obravnavajo
  enako kot blago in storitve Unije.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Da bi se v pravnem redu Evropske unije upoštevale mednarodne obveznosti glede dostopa do trga, sprejete na področju javnih naročil po sprejetju te uredbe, bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, o spremembah seznama mednarodnih sporazumov, priloženega k tej uredbi. Zlasti bi morala Komisija pri svojem pripravljalnem delu opraviti ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so zadevni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Da bi se v pravnem redu Evropske unije upoštevale mednarodne obveznosti glede dostopa do trga, sprejete na področju javnih naročil po sprejetju te uredbe, bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, o spremembah seznama mednarodnih sporazumov, priloženega k tej uredbi. Zlasti bi morala Komisija pri svojem pripravljalnem delu opraviti ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so zadevni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (27) | Da bi se v pravnem redu Evropske unije upoštevale mednarodne obveznosti glede dostopa do trga, sprejete na področju javnih naročil
  in koncesij
  po sprejetju te uredbe, bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, o spremembah seznama mednarodnih sporazumov, priloženega k tej uredbi. Zlasti bi morala Komisija pri svojem pripravljalnem delu opraviti ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so zadevni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(27)

Da bi se v pravnem redu Evropske unije upoštevale mednarodne obveznosti glede dostopa do trga, sprejete na področju javnih naročil
  in koncesij
  po sprejetju te uredbe, bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, o spremembah seznama mednarodnih sporazumov, priloženega k tej uredbi. Zlasti bi morala Komisija pri svojem pripravljalnem delu opraviti ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so zadevni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Komisija bi morala vsaj vsaka tri leta poročati o uporabi te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Komisija bi morala vsaj vsaka tri leta poročati o uporabi te uredbe.

| (30) | Komisija bi morala vsaj vsaka tri leta poročati o uporabi te uredbe.
  V svojem poročilu bi morala oceniti delovanje te uredbe, pa tudi napredek, dosežen pri uresničevanju vzajemnosti pri odpiranju trgov javnih naročil. Skupaj z drugim poročilom o uporabi te uredbe, ki ga mora pripraviti najkasneje šest let po začetku veljavnosti te uredbe, bi morala predložiti predlog za izboljšanje uredbe ali navesti razloge, zakaj meni, da spremembe te uredbe niso potrebne. Če ne predloži predloga niti ne navede razlogov, zakaj spremembe niso potrebne, bi se morala ta uredba prenehati uporabljati. |
| --- | --- |

(30)

Komisija bi morala vsaj vsaka tri leta poročati o uporabi te uredbe.
  V svojem poročilu bi morala oceniti delovanje te uredbe, pa tudi napredek, dosežen pri uresničevanju vzajemnosti pri odpiranju trgov javnih naročil. Skupaj z drugim poročilom o uporabi te uredbe, ki ga mora pripraviti najkasneje šest let po začetku veljavnosti te uredbe, bi morala predložiti predlog za izboljšanje uredbe ali navesti razloge, zakaj meni, da spremembe te uredbe niso potrebne. Če ne predloži predloga niti ne navede razlogov, zakaj spremembe niso potrebne, bi se morala ta uredba prenehati uporabljati.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno za doseganje temeljnega cilja vzpostavitve skupne zunanje politike na področju javnih naročil določiti pravila o obravnavi blaga in storitev, ki niso vključeni v mednarodnih obveznostih Evropske unije. Ta uredba glede dostopa gospodarskih subjektov, blaga in storitev tretje države ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Pogodbe o Evropski uniji – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno za doseganje temeljnega cilja vzpostavitve skupne zunanje politike na področju javnih naročil določiti pravila o obravnavi blaga in storitev, ki niso vključeni v mednarodnih obveznostih Evropske unije. Ta uredba glede dostopa gospodarskih subjektov, blaga in storitev tretje države ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Pogodbe o Evropski uniji –

| (31) | V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno za doseganje temeljnega cilja vzpostavitve skupne zunanje politike na področju javnih naročil
  in koncesij
  določiti pravila o obravnavi blaga in storitev, ki niso vključeni v mednarodnih obveznostih Evropske unije. Ta uredba glede dostopa gospodarskih subjektov, blaga in storitev tretje države ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Pogodbe o Evropski uniji – |
| --- | --- |

(31)

V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno za doseganje temeljnega cilja vzpostavitve skupne zunanje politike na področju javnih naročil
  in koncesij
  določiti pravila o obravnavi blaga in storitev, ki niso vključeni v mednarodnih obveznostih Evropske unije. Ta uredba glede dostopa gospodarskih subjektov, blaga in storitev tretje države ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Pogodbe o Evropski uniji –

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta uredba določa pravila glede dostopa blaga in storitev tretje države do naročil za izvajanje gradenj ali gradnje, dobavo blaga in opravljanje storitev, ki jih oddajo javni organi naročniki/naročniki Unije, ter vzpostavlja postopke za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil v tretjih državah. | 1.   Ta uredba določa pravila glede dostopa blaga in storitev tretje države do naročil za izvajanje gradenj ali gradnje, dobavo blaga in opravljanje storitev, ki jih oddajo javni organi naročniki/naročniki Unije, ter vzpostavlja postopke za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil v tretjih državah.
  Države članice ali njihovi javni organi naročniki/naročniki lahko omejijo dostop blaga in storitev iz tretjih držav do svojih postopkov javnega naročanja zgolj z ukrepi, določenimi v tej uredbi, oziroma z ustreznim pravom Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta uredba določa pravila glede dostopa blaga in storitev tretje države do naročil za izvajanje gradenj ali gradnje, dobavo blaga in opravljanje storitev, ki jih oddajo javni organi naročniki/naročniki Unije, ter vzpostavlja postopke za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil v tretjih državah.

1.   Ta uredba določa pravila glede dostopa blaga in storitev tretje države do naročil za izvajanje gradenj ali gradnje, dobavo blaga in opravljanje storitev, ki jih oddajo javni organi naročniki/naročniki Unije, ter vzpostavlja postopke za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil v tretjih državah.
  Države članice ali njihovi javni organi naročniki/naročniki lahko omejijo dostop blaga in storitev iz tretjih držav do svojih postopkov javnega naročanja zgolj z ukrepi, določenimi v tej uredbi, oziroma z ustreznim pravom Unije.

Sprememba 93

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba se uporablja za oddajo naročil, kjer se blago ali storitve nabavijo za vladne potrebe in ne z namenom preprodaje na trgu ali uporabe v proizvodnji blaga ali pri opravljanju storitev za komercialno prodajo. | Ta uredba se uporablja za oddajo naročil, kjer se blago ali storitve nabavijo za vladne potrebe
  , ter za dodelitev koncesij za gradnje in storitve za vladne namene
  in ne z namenom preprodaje na trgu ali uporabe v proizvodnji blaga ali pri opravljanju storitev za komercialno prodajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba se uporablja za oddajo naročil, kjer se blago ali storitve nabavijo za vladne potrebe in ne z namenom preprodaje na trgu ali uporabe v proizvodnji blaga ali pri opravljanju storitev za komercialno prodajo.

Ta uredba se uporablja za oddajo naročil, kjer se blago ali storitve nabavijo za vladne potrebe
  , ter za dodelitev koncesij za gradnje in storitve za vladne namene
  in ne z namenom preprodaje na trgu ali uporabe v proizvodnji blaga ali pri opravljanju storitev za komercialno prodajo.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | „dobavitelj“
  pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki na trgu ponuja
  blago
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

„dobavitelj“
  pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki na trgu ponuja
  blago
  ;

| (a) | „
  gospodarski subjekt
  “ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali
  javni subjekt ali skupino teh oseb in/ali subjektov
  , ki na trgu ponuja
  izvedbo gradenj ali gradnje, dobavo proizvodov ali izvedbo storitev
  ; |
| --- | --- |

(a)

„
  gospodarski subjekt
  “ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali
  javni subjekt ali skupino teh oseb in/ali subjektov
  , ki na trgu ponuja
  izvedbo gradenj ali gradnje, dobavo proizvodov ali izvedbo storitev
  ;

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | „ponudnik
  storitve
  “ pomeni
  katero koli fizično ali pravno osebo, ki na trgu ponuja izvajanje gradenj ali gradnje ali storitev
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

„ponudnik
  storitve
  “ pomeni
  katero koli fizično ali pravno osebo, ki na trgu ponuja izvajanje gradenj ali gradnje ali storitev
  ;

| (b) | „ponudnik“ pomeni
  gospodarski subjekt, ki predloži ponudbo
  ; |
| --- | --- |

(b)

„ponudnik“ pomeni
  gospodarski subjekt, ki predloži ponudbo
  ;

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | „vključeno blago ali storitve“ pomenijo blago ali storitev s poreklom iz države, s katero je Unija sklenila mednarodni sporazum na področju javnih naročil, vključno z obveznostmi glede dostopa do trga, in za katere se uporablja ustrezni sporazum. Priloga I k tej uredbi vsebuje seznam ustreznih sporazumov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

„vključeno blago ali storitve“ pomenijo blago ali storitev s poreklom iz države, s katero je Unija sklenila mednarodni sporazum na področju javnih naročil, vključno z obveznostmi glede dostopa do trga, in za katere se uporablja ustrezni sporazum. Priloga I k tej uredbi vsebuje seznam ustreznih sporazumov;

| (d) | „vključeno blago ali storitve“ pomenijo blago ali storitev s poreklom iz države, s katero je Unija sklenila mednarodni sporazum na področju javnih naročil
  in koncesij
  , vključno z obveznostmi glede dostopa do trga, in za katere se uporablja ustrezni sporazum. Priloga I k tej uredbi vsebuje seznam ustreznih sporazumov; |
| --- | --- |

(d)

„vključeno blago ali storitve“ pomenijo blago ali storitev s poreklom iz države, s katero je Unija sklenila mednarodni sporazum na področju javnih naročil
  in koncesij
  , vključno z obveznostmi glede dostopa do trga, in za katere se uporablja ustrezni sporazum. Priloga I k tej uredbi vsebuje seznam ustreznih sporazumov;

(Ta sprememba velja za celotno zakonodajno besedilo (dodatna navedba koncesij ob vsaki omembi javnih naročil); če bo sprejeta, bo treba ustrezno popraviti celotno besedilo.)

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | „pomanjkanje ustrezne vzajemnosti“ pomeni obstoj zakonodajnega, regulativnega ali upravnega ukrepa, postopka ali prakse, ki so ga sprejeli oziroma ga izvajajo javni organi ali posamezni naročniki v tretji državi in ki omejuje dostop do trgov javnih naročil ali koncesij, zlasti zaradi pomanjkanja preglednosti v primerjavi z mednarodnimi standardi in diskriminatornimi zakonodajnimi določbami ter upravnimi praksami, zaradi česar prihaja do resne in ponavljajoče se diskriminatorne obravnave gospodarskih subjektov, blaga ali storitev iz Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ga)

„pomanjkanje ustrezne vzajemnosti“ pomeni obstoj zakonodajnega, regulativnega ali upravnega ukrepa, postopka ali prakse, ki so ga sprejeli oziroma ga izvajajo javni organi ali posamezni naročniki v tretji državi in ki omejuje dostop do trgov javnih naročil ali koncesij, zlasti zaradi pomanjkanja preglednosti v primerjavi z mednarodnimi standardi in diskriminatornimi zakonodajnimi določbami ter upravnimi praksami, zaradi česar prihaja do resne in ponavljajoče se diskriminatorne obravnave gospodarskih subjektov, blaga ali storitev iz Unije.

„Pomanjkanje ustrezne vzajemnosti“ je treba predpostavljati, v primeru, da javni organi ne spoštujejo določb mednarodnega delovnega prava iz Priloge XI k Direktivi o javnih naročilih [...] 2014 in Priloge XIV k Direktivi o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev [...] (2014), kar je vodilo do težav, ki so jih imela evropska podjetja, ko so poskušala v tretjih državah pridobiti podelitev pogodb, in so o tem poročala Komisiji.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | izraz „gospodarski subjekt“ zajema tako pojem dobavitelja kot pojem ponudnika storitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

izraz „gospodarski subjekt“ zajema tako pojem dobavitelja kot pojem ponudnika storitev;

črtano

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | gospodarski subjekt, ki predloži ponudbo, je „ponudnik“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

gospodarski subjekt, ki predloži ponudbo, je „ponudnik“;

črtano

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | „obvezen pribitek na ceno“ se nanaša na obveznost, da naročniki, ob upoštevanju nekaterih izjem, zvišajo cene storitev in/ali blaga s poreklom iz nekaterih tretjih držav, ki so bile ponujene v postopkih v zvezi z oddajo naročil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

„obvezen pribitek na ceno“ se nanaša na obveznost, da naročniki, ob upoštevanju nekaterih izjem, zvišajo cene storitev in/ali blaga s poreklom iz nekaterih tretjih držav, ki so bile ponujene v postopkih v zvezi z oddajo naročil.

| (e) | „obvezen pribitek na ceno“ se nanaša na obveznost naročnikov, da ob upoštevanju nekaterih izjem zvišajo cene storitev in/ali blaga s poreklom iz nekaterih tretjih držav, ki so bile ponujene v postopkih v zvezi z oddajo naročil
  ali podelitvijo koncesije. |
| --- | --- |

(e)

„obvezen pribitek na ceno“ se nanaša na obveznost naročnikov, da ob upoštevanju nekaterih izjem zvišajo cene storitev in/ali blaga s poreklom iz nekaterih tretjih držav, ki so bile ponujene v postopkih v zvezi z oddajo naročil
  ali podelitvijo koncesije.

(Ta sprememba velja za celotno zakonodajno besedilo (dodatna navedba „podelitve koncesij“ ob vsaki omembi „oddaje javnih naročil“ (tako v ednini kot v množini)); če bo sprejeta, bodo v celotnem besedilu potrebne tehnične spremembe).

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Poreklo blaga se določi v skladu s členi
  od 22 do 26
  Uredbe 
  (ES) št. 2913/1992
  Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti

   (18)

  . | 1.   Porekla blaga se določi v skladu s členi
  od 59 do 63
  Uredbe
  (EU) št. 952/2013
  Evropskega parlamenta in Sveta
  , vključno z dodatnimi določbami, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 65
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Poreklo blaga se določi v skladu s členi
  od 22 do 26
  Uredbe 
  (ES) št. 2913/1992
  Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti

   (18)

  .

1.   Porekla blaga se določi v skladu s členi
  od 59 do 63
  Uredbe
  (EU) št. 952/2013
  Evropskega parlamenta in Sveta
  , vključno z dodatnimi določbami, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 65
  .

Sprememba 41

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Poreklo storitve se določi na podlagi porekla fizične ali pravne osebe, ki jo opravlja. Za poreklo
  ponudnika storitev
  se šteje, da je: | Poreklo storitve se določi na podlagi porekla fizične ali pravne osebe, ki jo opravlja. Za poreklo
  gospodarskega subjekta, ki ponuja storitev,
  se šteje, da je: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Poreklo storitve se določi na podlagi porekla fizične ali pravne osebe, ki jo opravlja. Za poreklo
  ponudnika storitev
  se šteje, da je:

Poreklo storitve se določi na podlagi porekla fizične ali pravne osebe, ki jo opravlja. Za poreklo
  gospodarskega subjekta, ki ponuja storitev,
  se šteje, da je:

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Obravnava vključenih blaga in storitev | Obravnava vključenih blaga in storitev |
| Pri oddaji naročil za izvedbo gradenj in/ali gradnje, dobavo blaga ali opravljanje storitev, obravnavajo javni organi naročniki/naročniki vključene blago in storitve enako kot blago in storitve s poreklom iz
  Evropske
  unije. | Pri oddaji naročil za izvedbo gradenj in/ali gradnje, dobavo blaga ali opravljanje storitev
  oziroma pri podelitvi koncesij za gradnjo in opravljanje storitev
  , obravnavajo javni organi naročniki/naročniki vključene blago in storitve enako kot blago in storitve s poreklom iz Unije. |
| Blago ali storitve s poreklom iz najmanj razvitih držav, ki so navedene v 
  Prilogi I k Uredbi (ES) št. 732/2008
  , se obravnavajo kot vključeni blago in storitve. | Blago ali storitve s poreklom iz najmanj razvitih držav, ki so navedene v 
  Prilogi IV k Uredbi (EU
  )
  št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
  ,
  ali iz držav v razvoju, ki naj bi bile ranljive zaradi pomanjkljive raznolikosti in premajhne povezanosti z mednarodnim trgovinskim sistemom in svetovnim gospodarstvom, kot je opredeljeno v Prilogi VII k Uredbi (EU) št. 978/2012
  , se obravnavajo kot vključeni blago in storitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Obravnava vključenih blaga in storitev

Obravnava vključenih blaga in storitev

Pri oddaji naročil za izvedbo gradenj in/ali gradnje, dobavo blaga ali opravljanje storitev, obravnavajo javni organi naročniki/naročniki vključene blago in storitve enako kot blago in storitve s poreklom iz
  Evropske
  unije.

Pri oddaji naročil za izvedbo gradenj in/ali gradnje, dobavo blaga ali opravljanje storitev
  oziroma pri podelitvi koncesij za gradnjo in opravljanje storitev
  , obravnavajo javni organi naročniki/naročniki vključene blago in storitve enako kot blago in storitve s poreklom iz Unije.

Blago ali storitve s poreklom iz najmanj razvitih držav, ki so navedene v 
  Prilogi I k Uredbi (ES) št. 732/2008
  , se obravnavajo kot vključeni blago in storitve.

Blago ali storitve s poreklom iz najmanj razvitih držav, ki so navedene v 
  Prilogi IV k Uredbi (EU
  )
  št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
  ,
  ali iz držav v razvoju, ki naj bi bile ranljive zaradi pomanjkljive raznolikosti in premajhne povezanosti z mednarodnim trgovinskim sistemom in svetovnim gospodarstvom, kot je opredeljeno v Prilogi VII k Uredbi (EU) št. 978/2012
  , se obravnavajo kot vključeni blago in storitve.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Na zahtevo javnih organov naročnikov/naročnikov
  Komisija
  oceni, če naj za naročila, katerih ocenjena vrednost je 5 000 000  EUR ali več, brez davka na dodano vrednost (DDV), odobri izločitev ponudb, ki vsebujejo blago ali storitve s poreklom izven Unije, če vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti blaga ali storitev, ki sestavljajo ponudbo, iz postopkov za oddajo naročil, pod naslednjimi pogoji. | 1.   
  Kadar Komisija začne preiskavo zunanjih javnih naročil, kot je določeno v členu 8,
  na zahtevo javnih organov naročnikov/naročnikov
  in po objavi obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije
  oceni, ali naj za naročila, katerih ocenjena vrednost je 5 000 000  EUR ali več, brez davka na dodano vrednost (DDV), odobri izločitev ponudb, ki vsebujejo blago ali storitve s poreklom izven Unije, če vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti blaga ali storitev, ki sestavljajo ponudbo, iz postopkov za oddajo naročil, pod naslednjimi pogoji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Na zahtevo javnih organov naročnikov/naročnikov
  Komisija
  oceni, če naj za naročila, katerih ocenjena vrednost je 5 000 000  EUR ali več, brez davka na dodano vrednost (DDV), odobri izločitev ponudb, ki vsebujejo blago ali storitve s poreklom izven Unije, če vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti blaga ali storitev, ki sestavljajo ponudbo, iz postopkov za oddajo naročil, pod naslednjimi pogoji.

1.   
  Kadar Komisija začne preiskavo zunanjih javnih naročil, kot je določeno v členu 8,
  na zahtevo javnih organov naročnikov/naročnikov
  in po objavi obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije
  oceni, ali naj za naročila, katerih ocenjena vrednost je 5 000 000  EUR ali več, brez davka na dodano vrednost (DDV), odobri izločitev ponudb, ki vsebujejo blago ali storitve s poreklom izven Unije, če vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti blaga ali storitev, ki sestavljajo ponudbo, iz postopkov za oddajo naročil, pod naslednjimi pogoji.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar nameravajo javni organi naročniki/naročniki zahtevati izločitev iz postopkov za oddajo javnih naročil na podlagi odstavka 1, to navedejo v 
  obvestilu o naročilu, ki ga objavijo v skladu s členom 35 Direktive 2004/18/ES ali v skladu s členom 42 Direktive 2004/17/ES ali členom 26 direktive
  o podeljevanju koncesijskih pogodb. | Kadar nameravajo javni organi naročniki/naročniki zahtevati izločitev iz postopkov za oddajo javnih naročil na podlagi odstavka 1, to
  jasno
  navedejo v 
  uvodnem delu tehničnih specifikacij ali opisni dokumentaciji, kot je navedeno v členu 2(15) Direktive [2014/.../EU] o javnih naročilih in Direktive [2014/.../EU] o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, oziroma v uvodnem delu tehničnih in funkcionalnih zahtev iz člena 2(13) Direktive [2014/.../EU] o podeljevanju koncesijskih pogodb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Kadar nameravajo javni organi naročniki/naročniki zahtevati izločitev iz postopkov za oddajo javnih naročil na podlagi odstavka 1, to navedejo v 
  obvestilu o naročilu, ki ga objavijo v skladu s členom 35 Direktive 2004/18/ES ali v skladu s členom 42 Direktive 2004/17/ES ali členom 26 direktive
  o podeljevanju koncesijskih pogodb.

Kadar nameravajo javni organi naročniki/naročniki zahtevati izločitev iz postopkov za oddajo javnih naročil na podlagi odstavka 1, to
  jasno
  navedejo v 
  uvodnem delu tehničnih specifikacij ali opisni dokumentaciji, kot je navedeno v členu 2(15) Direktive [2014/.../EU] o javnih naročilih in Direktive [2014/.../EU] o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, oziroma v uvodnem delu tehničnih in funkcionalnih zahtev iz člena 2(13) Direktive [2014/.../EU] o podeljevanju koncesijskih pogodb.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar javni organi naročniki/naročniki prejmejo ponudbe, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1, za katere nameravajo zato zahtevati izločitev, o tem uradno obvestijo Komisijo. Med postopkom uradnega obveščanja lahko javni organi naročniki/naročniki nadaljujejo z analizo ponudb. | Kadar javni organi naročniki/naročniki prejmejo ponudbe, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1, za katere nameravajo zato zahtevati izločitev, o tem
  v osmih koledarskih dneh
  uradno obvestijo Komisijo. Med postopkom uradnega obveščanja lahko javni organi naročniki/naročniki nadaljujejo z analizo ponudb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Kadar javni organi naročniki/naročniki prejmejo ponudbe, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1, za katere nameravajo zato zahtevati izločitev, o tem uradno obvestijo Komisijo. Med postopkom uradnega obveščanja lahko javni organi naročniki/naročniki nadaljujejo z analizo ponudb.

Kadar javni organi naročniki/naročniki prejmejo ponudbe, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1, za katere nameravajo zato zahtevati izločitev, o tem
  v osmih koledarskih dneh
  uradno obvestijo Komisijo. Med postopkom uradnega obveščanja lahko javni organi naročniki/naročniki nadaljujejo z analizo ponudb.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 4 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | opis predmeta naročila; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

opis predmeta naročila;

| (b) | opis predmeta naročila
  ali koncesije
  ; |
| --- | --- |

(b)

opis predmeta naročila
  ali koncesije
  ;

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 4 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | po potrebi vse druge podatke, ki se Komisiji zdijo koristni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(da)

po potrebi vse druge podatke, ki se Komisiji zdijo koristni.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija lahko od javnega organa naročnika/naročnika zahteva dodatne informacije. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija lahko od javnega organa naročnika/naročnika zahteva dodatne informacije.

črtano

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Te informacije se zagotovijo v obdobju osmih
  delovnih
  dni, ki se začne prvi
  delovni
  dan po datumu prejema zahtevka za dodatne informacije. Če Komisija v tem obdobju ne prejme nobene informacije, se obdobje, določeno v odstavku 3, začasno prekine, dokler Komisija ne prejme zahtevanih informacij. | Te informacije se zagotovijo v obdobju osmih
  koledarskih
  dni, ki se začne prvi
  koledarski
  dan po datumu prejema zahtevka za dodatne informacije. Če Komisija v tem obdobju ne prejme nobene informacije, se obdobje, določeno v odstavku 3, začasno prekine, dokler Komisija ne prejme zahtevanih informacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Te informacije se zagotovijo v obdobju osmih
  delovnih
  dni, ki se začne prvi
  delovni
  dan po datumu prejema zahtevka za dodatne informacije. Če Komisija v tem obdobju ne prejme nobene informacije, se obdobje, določeno v odstavku 3, začasno prekine, dokler Komisija ne prejme zahtevanih informacij.

Te informacije se zagotovijo v obdobju osmih
  koledarskih
  dni, ki se začne prvi
  koledarski
  dan po datumu prejema zahtevka za dodatne informacije. Če Komisija v tem obdobju ne prejme nobene informacije, se obdobje, določeno v odstavku 3, začasno prekine, dokler Komisija ne prejme zahtevanih informacij.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Za naročila iz odstavka 1 Komisija sprejme izvedbeni akt o odobritvi načrtovane izločitve v obdobju dveh mesecev, ki se začne prvi delovni dan po datumu prejema uradnega obvestila
  .
  Ti
  izvedbeni akti se sprejmejo
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2)
  . To obdobje se lahko v upravičenih primerih enkrat podaljša za največ
  dva meseca
  , zlasti če so informacije iz uradnega obvestila ali spremnih dokumentov nepopolne ali nenatančne ali če se sporočena dejstva bistveno spremenijo. Če na koncu tega
  dvomesečnega
  obdobja ali podaljšanega obdobja Komisija ne sprejme odločitve o odobritvi ali zavrnitvi izločitve, se šteje, da jo je Komisija zavrnila. | 3.   
  Če Komisija za blago in/ali storitve, za katere se predlaga izključitev, ugotovi pomanjkanje ustrezne vzajemnosti, kot je opredeljeno v točki (ga) člena 2(1), v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2) sprejme izvedbeni akt, ki potrjuje izključitev ponudb, vključenih v preiskavo.
  Izvedbeni akti se sprejmejo
  v obdobju enega meseca, ki se začne prvi koledarski dan po zahtevi iz odstavka 1.
  To obdobje se lahko v upravičenih primerih enkrat podaljša za največ
  en mesec
  , zlasti če so informacije iz uradnega obvestila ali spremnih dokumentov nepopolne ali nenatančne ali če se sporočena dejstva bistveno spremenijo. Če na koncu tega
  enomesečnega
  obdobja ali podaljšanega obdobja Komisija ne sprejme odločitve o odobritvi ali zavrnitvi izločitve, se šteje, da jo je Komisija zavrnila. |
| | Ta izključitev je začasni ukrep pred dokončanjem preiskave zunanjih javnih naročil iz člena 8, zaključkom postopka posvetovanja iz člena 9 in, kjer je primerno, sprejetjem ukrepov, ki omejujejo dostop izključenega blaga in storitev do trga javnih naročil Unije v skladu s členom 10. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   
  Za naročila iz odstavka 1 Komisija sprejme izvedbeni akt o odobritvi načrtovane izločitve v obdobju dveh mesecev, ki se začne prvi delovni dan po datumu prejema uradnega obvestila
  .
  Ti
  izvedbeni akti se sprejmejo
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2)
  . To obdobje se lahko v upravičenih primerih enkrat podaljša za največ
  dva meseca
  , zlasti če so informacije iz uradnega obvestila ali spremnih dokumentov nepopolne ali nenatančne ali če se sporočena dejstva bistveno spremenijo. Če na koncu tega
  dvomesečnega
  obdobja ali podaljšanega obdobja Komisija ne sprejme odločitve o odobritvi ali zavrnitvi izločitve, se šteje, da jo je Komisija zavrnila.

3.   
  Če Komisija za blago in/ali storitve, za katere se predlaga izključitev, ugotovi pomanjkanje ustrezne vzajemnosti, kot je opredeljeno v točki (ga) člena 2(1), v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2) sprejme izvedbeni akt, ki potrjuje izključitev ponudb, vključenih v preiskavo.
  Izvedbeni akti se sprejmejo
  v obdobju enega meseca, ki se začne prvi koledarski dan po zahtevi iz odstavka 1.
  To obdobje se lahko v upravičenih primerih enkrat podaljša za največ
  en mesec
  , zlasti če so informacije iz uradnega obvestila ali spremnih dokumentov nepopolne ali nenatančne ali če se sporočena dejstva bistveno spremenijo. Če na koncu tega
  enomesečnega
  obdobja ali podaljšanega obdobja Komisija ne sprejme odločitve o odobritvi ali zavrnitvi izločitve, se šteje, da jo je Komisija zavrnila.

Ta izključitev je začasni ukrep pred dokončanjem preiskave zunanjih javnih naročil iz člena 8, zaključkom postopka posvetovanja iz člena 9 in, kjer je primerno, sprejetjem ukrepov, ki omejujejo dostop izključenega blaga in storitev do trga javnih naročil Unije v skladu s členom 10.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | če sporazum iz točke (a) ne obstaja in tretja država ohranja omejevalne ukrepe pri javnih naročilih, kar vodi v pomanjkanje ustrezne vzajemnosti pri odpiranju trga med Unijo in zadevno tretjo državo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

če sporazum iz točke (a) ne obstaja in tretja država ohranja omejevalne ukrepe pri javnih naročilih, kar vodi v pomanjkanje ustrezne vzajemnosti pri odpiranju trga med Unijo in zadevno tretjo državo.

| (b) | če sporazum iz točke (a) ne obstaja in tretja država ohranja omejevalne ukrepe pri javnih naročilih
  ali pri podelitvi koncesije
  , kar vodi v pomanjkanje ustrezne vzajemnosti pri odpiranju trga med Unijo in zadevno tretjo državo
  , predvsem če ti omejevalni ukrepi škodijo industrijski politiki Unije
  . |
| --- | --- |

(b)

če sporazum iz točke (a) ne obstaja in tretja država ohranja omejevalne ukrepe pri javnih naročilih
  ali pri podelitvi koncesije
  , kar vodi v pomanjkanje ustrezne vzajemnosti pri odpiranju trga med Unijo in zadevno tretjo državo
  , predvsem če ti omejevalni ukrepi škodijo industrijski politiki Unije
  .

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za namene točke (b) se šteje, da ni ustrezne vzajemnosti, če omejevalni ukrepi pri javnih naročilih povzročajo hudo in ponavljajočo se diskriminacijo gospodarskih subjektov, blaga in storitev Unije. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Za namene točke (b) se šteje, da ni ustrezne vzajemnosti, če omejevalni ukrepi pri javnih naročilih povzročajo hudo in ponavljajočo se diskriminacijo gospodarskih subjektov, blaga in storitev Unije.

črtano

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.
     
  Pri presojanju, ali pomanjkanje ustrezne vzajemnosti obstaja, Komisija preuči naslednje: | črtano |
| (a) | v kolikšni meri zakoni o javnih naročilih zadevne države zagotavljajo preglednost v skladu z mednarodnimi standardi na področju javnih naročil in onemogočajo kakršno koli diskriminacijo blaga, storitev in gospodarskih subjektov Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.
     
  Pri presojanju, ali pomanjkanje ustrezne vzajemnosti obstaja, Komisija preuči naslednje:

črtano

(a)

v kolikšni meri zakoni o javnih naročilih zadevne države zagotavljajo preglednost v skladu z mednarodnimi standardi na področju javnih naročil in onemogočajo kakršno koli diskriminacijo blaga, storitev in gospodarskih subjektov Unije;

| (b) | v kolikšni meri javni organi in/ali posamezni naročniki ohranjajo ali sprejemajo diskriminatorne prakse za blago, storitve in gospodarske subjekte Unije. |
| --- | --- |

(b)

v kolikšni meri javni organi in/ali posamezni naročniki ohranjajo ali sprejemajo diskriminatorne prakse za blago, storitve in gospodarske subjekte Unije.

Sprememba 92

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Javni organi naročniki/naročniki
  , ki so izločili ponudbe v skladu z odstavkom 1,
  to navedejo v obvestilu o oddaji naročila, ki ga objavijo v skladu s členom 35 Direktive 2004/18/ES, členom 42 Direktive 2004/17/ES ali členom 27 direktive o podeljevanju koncesijskih pogodb. Komisija sprejme izvedbene akte o določitvi standardnih obrazcev za obvestila o oddaji naročila. Zadevni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(3). | 7.   
  Kadar so ponudbe izločene v skladu z odstavkom 3, javni
  organi naročniki/naročniki to navedejo v obvestilu o oddaji naročila,
  vključno z razlogi za izločitev,
  ki ga objavijo v skladu s členom 35 Direktive 2004/18/ES, členom 42 Direktive 2004/17/ES ali členom 27 direktive o podeljevanju koncesijskih pogodb. Komisija sprejme izvedbene akte o določitvi standardnih obrazcev za obvestila o oddaji naročila. Zadevni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

7.   Javni organi naročniki/naročniki
  , ki so izločili ponudbe v skladu z odstavkom 1,
  to navedejo v obvestilu o oddaji naročila, ki ga objavijo v skladu s členom 35 Direktive 2004/18/ES, členom 42 Direktive 2004/17/ES ali členom 27 direktive o podeljevanju koncesijskih pogodb. Komisija sprejme izvedbene akte o določitvi standardnih obrazcev za obvestila o oddaji naročila. Zadevni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(3).

7.   
  Kadar so ponudbe izločene v skladu z odstavkom 3, javni
  organi naročniki/naročniki to navedejo v obvestilu o oddaji naročila,
  vključno z razlogi za izločitev,
  ki ga objavijo v skladu s členom 35 Direktive 2004/18/ES, členom 42 Direktive 2004/17/ES ali členom 27 direktive o podeljevanju koncesijskih pogodb. Komisija sprejme izvedbene akte o določitvi standardnih obrazcev za obvestila o oddaji naročila. Zadevni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(3).

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Odstavek 1 se ne uporabi, kadar je Komisija sprejela izvedbeni akt o začasnem dostopu blaga in storitev iz države, ki sodeluje v 
  vsebinskih
  pogajanjih z Unijo, kakor je določeno v členu 9(4). | 8.   Odstavek 1 se ne uporabi, kadar je Komisija sprejela izvedbeni akt o začasnem dostopu blaga in storitev iz države, ki sodeluje v pogajanjih z Unijo, kakor je določeno v členu 9(4).
  Komisija ustrezno utemelji svojo zadevno odločitev naročniku, ki je predložil zahtevo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

8.   Odstavek 1 se ne uporabi, kadar je Komisija sprejela izvedbeni akt o začasnem dostopu blaga in storitev iz države, ki sodeluje v 
  vsebinskih
  pogajanjih z Unijo, kakor je določeno v členu 9(4).

8.   Odstavek 1 se ne uporabi, kadar je Komisija sprejela izvedbeni akt o začasnem dostopu blaga in storitev iz države, ki sodeluje v pogajanjih z Unijo, kakor je določeno v členu 9(4).
  Komisija ustrezno utemelji svojo zadevno odločitev naročniku, ki je predložil zahtevo.

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar namerava javni organ naročnik/naročnik na podlagi člena 69 direktive o javnih naročilih ali na podlagi člena 79 direktive o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, po preverjanju pojasnil ponudnika, sprejeti neobičajno nizko ponudbo, ki vsebuje blago in/ali storitve s poreklom izven Unije, v katerih vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti blaga ali storitev, ki sestavljajo ponudbo, o tem obvesti druge ponudnike v pisni obliki, vključno z razlogi za neobičajno nizko naravo cene ali zaračunanih stroškov. | Kadar namerava javni organ naročnik/naročnik na podlagi člena 69 direktive o javnih naročilih ali na podlagi člena 79 direktive o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, po preverjanju pojasnil ponudnika, sprejeti neobičajno nizko ponudbo, ki vsebuje blago in/ali storitve s poreklom izven Unije, v katerih vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti blaga ali storitev, ki sestavljajo ponudbo, o tem obvesti druge ponudnike v pisni obliki, vključno z razlogi za neobičajno nizko naravo cene ali zaračunanih stroškov.
  Države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da gospodarski subjekti pri izvajanju javnih naročil izpolnjujejo veljavne obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki so določene v zakonodaji Unije, nacionalni zakonodaji, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, naštetih v Prilogi XI k Direktivi o javnih naročilih [...] 2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Kadar namerava javni organ naročnik/naročnik na podlagi člena 69 direktive o javnih naročilih ali na podlagi člena 79 direktive o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, po preverjanju pojasnil ponudnika, sprejeti neobičajno nizko ponudbo, ki vsebuje blago in/ali storitve s poreklom izven Unije, v katerih vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti blaga ali storitev, ki sestavljajo ponudbo, o tem obvesti druge ponudnike v pisni obliki, vključno z razlogi za neobičajno nizko naravo cene ali zaračunanih stroškov.

Kadar namerava javni organ naročnik/naročnik na podlagi člena 69 direktive o javnih naročilih ali na podlagi člena 79 direktive o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, po preverjanju pojasnil ponudnika, sprejeti neobičajno nizko ponudbo, ki vsebuje blago in/ali storitve s poreklom izven Unije, v katerih vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti blaga ali storitev, ki sestavljajo ponudbo, o tem obvesti druge ponudnike v pisni obliki, vključno z razlogi za neobičajno nizko naravo cene ali zaračunanih stroškov.
  Države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da gospodarski subjekti pri izvajanju javnih naročil izpolnjujejo veljavne obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki so določene v zakonodaji Unije, nacionalni zakonodaji, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, naštetih v Prilogi XI k Direktivi o javnih naročilih [...] 2013.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Javnemu organu naročniku/naročniku ni treba objaviti informacij, če bi njihova objava ovirala izvajanje zakona, bi bila sicer v nasprotju z javnim interesom, bi ovirala zakonite poslovne interese javnih ali zasebnih gospodarskih subjektov ali bi morda ovirala pošteno konkurenco med njimi. | Ko javni organ naročnik/naročnik preostale ponudnike obvesti o svoji nameri, da bo sprejel neobičajno nizko ponudbo, imajo ti ponudniki možnost, da javnemu organu naročniku/naročniku v razumnem roku zagotovijo pomembne informacije, da lahko ta odloči o sprejetju ponudbe na podlagi poznavanja vseh morebitnih dejavnikov, ki bi lahko vplivali na ovrednotenje neobičajno nizke cene ali zaračunanih stroškov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Javnemu organu naročniku/naročniku ni treba objaviti informacij, če bi njihova objava ovirala izvajanje zakona, bi bila sicer v nasprotju z javnim interesom, bi ovirala zakonite poslovne interese javnih ali zasebnih gospodarskih subjektov ali bi morda ovirala pošteno konkurenco med njimi.

Ko javni organ naročnik/naročnik preostale ponudnike obvesti o svoji nameri, da bo sprejel neobičajno nizko ponudbo, imajo ti ponudniki možnost, da javnemu organu naročniku/naročniku v razumnem roku zagotovijo pomembne informacije, da lahko ta odloči o sprejetju ponudbe na podlagi poznavanja vseh morebitnih dejavnikov, ki bi lahko vplivali na ovrednotenje neobičajno nizke cene ali zaračunanih stroškov.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar
  Komisija
  meni, da je to v interesu Unije,
  lahko kadar koli na lastno pobudo ali na zahtevo zainteresiranih strani ali države članice sproži preiskavo zunanjih javnih naročil o domnevnih omejevalnih ukrepih pri javnih naročilih. | Komisija lahko kadar koli na lastno pobudo ali na zahtevo zainteresiranih strani
  , javnih organov naročnikov/naročnikov
  ali države članice sproži preiskavo zunanjih javnih naročil o domnevnih omejevalnih ukrepih pri javnih naročilih.
  Komisija v svoji odločitvi o začetku preiskave zunanjih javnih naročil upošteva število zahtev javnih organov naročnikov/naročnikov ali držav članic. Če Komisija ne začne preiskave, svojo odločitev ustrezno utemelji državam članicam, zainteresiranim stranem ali naročnikom, ki so predložili zahtevo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Kadar
  Komisija
  meni, da je to v interesu Unije,
  lahko kadar koli na lastno pobudo ali na zahtevo zainteresiranih strani ali države članice sproži preiskavo zunanjih javnih naročil o domnevnih omejevalnih ukrepih pri javnih naročilih.

Komisija lahko kadar koli na lastno pobudo ali na zahtevo zainteresiranih strani
  , javnih organov naročnikov/naročnikov
  ali države članice sproži preiskavo zunanjih javnih naročil o domnevnih omejevalnih ukrepih pri javnih naročilih.
  Komisija v svoji odločitvi o začetku preiskave zunanjih javnih naročil upošteva število zahtev javnih organov naročnikov/naročnikov ali držav članic. Če Komisija ne začne preiskave, svojo odločitev ustrezno utemelji državam članicam, zainteresiranim stranem ali naročnikom, ki so predložili zahtevo.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zlasti Komisija upošteva, ali so bile številne načrtovane izločitve odobrene v skladu s členom 6(3) te uredbe. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Zlasti Komisija upošteva, ali so bile številne načrtovane izločitve odobrene v skladu s členom 6(3) te uredbe.

črtano

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Preiskava iz odstavka 1 se izvede na podlagi meril, določenih v 
  členu 6. | 2.   Preiskava iz odstavka 1 se izvede na podlagi meril, določenih v 
  točki (ga) člena 2(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Preiskava iz odstavka 1 se izvede na podlagi meril, določenih v 
  členu 6.

2.   Preiskava iz odstavka 1 se izvede na podlagi meril, določenih v 
  točki (ga) člena 2(1).

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Ocena Komisije, ali zadevna tretja država ohranja omejevalne ukrepe pri javnih naročilih, se pripravi na podlagi informacij, ki jih pošljejo zainteresirane strani in države članice ter/ali dejstev, ki jih je Komisija zbrala med preiskavo
  , in se
  zaključi v 
  devetih
  mesecih po začetku
  preiskave
  . V ustrezno utemeljenih primerih se to obdobje lahko podaljša za
  tri mesece
  . | 3.   Ocena Komisije, ali zadevna tretja država ohranja omejevalne ukrepe pri javnih naročilih, se pripravi na podlagi informacij, ki jih pošljejo zainteresirane strani in države članice, ter/ali dejstev, ki jih je Komisija zbrala med preiskavo
  ali v svojih rednih poročilih o trgovinskih ovirah, ki obstajajo v tretjih državah
  ;
  preiskavo
  zaključi v 
  treh
  mesecih po
  njenem
  začetku. V ustrezno utemeljenih primerih se to obdobje lahko podaljša za
  en mesec
  . |
| | Ocena Komisije upošteva zahteve javnih organov naročnikov/naročnikov za preiskave iz člena 6(1) po začetku izvajanja postopka iz tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Ocena Komisije, ali zadevna tretja država ohranja omejevalne ukrepe pri javnih naročilih, se pripravi na podlagi informacij, ki jih pošljejo zainteresirane strani in države članice ter/ali dejstev, ki jih je Komisija zbrala med preiskavo
  , in se
  zaključi v 
  devetih
  mesecih po začetku
  preiskave
  . V ustrezno utemeljenih primerih se to obdobje lahko podaljša za
  tri mesece
  .

3.   Ocena Komisije, ali zadevna tretja država ohranja omejevalne ukrepe pri javnih naročilih, se pripravi na podlagi informacij, ki jih pošljejo zainteresirane strani in države članice, ter/ali dejstev, ki jih je Komisija zbrala med preiskavo
  ali v svojih rednih poročilih o trgovinskih ovirah, ki obstajajo v tretjih državah
  ;
  preiskavo
  zaključi v 
  treh
  mesecih po
  njenem
  začetku. V ustrezno utemeljenih primerih se to obdobje lahko podaljša za
  en mesec
  .

Ocena Komisije upošteva zahteve javnih organov naročnikov/naročnikov za preiskave iz člena 6(1) po začetku izvajanja postopka iz tega člena.

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar po začetku posvetovanja zadevna država sprejme zadovoljive popravne/izboljševalne ukrepe, vendar ne sprejme novih obveznosti glede dostopa do trga, lahko Komisija začasno prekine
  ali
  zaključi posvetovanje. | Kadar po začetku posvetovanja zadevna država sprejme zadovoljive popravne/izboljševalne ukrepe, vendar ne sprejme novih obveznosti glede dostopa do trga, lahko Komisija začasno prekine, zaključi posvetovanje
  ali povabi zadevno državo k sodelovanju pri pogajanjih iz člena 9(4)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Kadar po začetku posvetovanja zadevna država sprejme zadovoljive popravne/izboljševalne ukrepe, vendar ne sprejme novih obveznosti glede dostopa do trga, lahko Komisija začasno prekine
  ali
  zaključi posvetovanje.

Kadar po začetku posvetovanja zadevna država sprejme zadovoljive popravne/izboljševalne ukrepe, vendar ne sprejme novih obveznosti glede dostopa do trga, lahko Komisija začasno prekine, zaključi posvetovanje
  ali povabi zadevno državo k sodelovanju pri pogajanjih iz člena 9(4)
  .

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar se popravni/izboljševalni ukrepi, ki jih je sprejela zadevna tretja država, razveljavijo, začasno prekličejo ali neustrezno izvajajo,
  lahko
  Komisija: | Kadar se popravni/izboljševalni ukrepi, ki jih je sprejela zadevna tretja država, razveljavijo, začasno prekličejo ali neustrezno izvajajo, Komisija
  ravna v skladu s členom 10 in sprejme izvedbene akte za omejitev dostopa blaga in storitev iz tretje države. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Kadar se popravni/izboljševalni ukrepi, ki jih je sprejela zadevna tretja država, razveljavijo, začasno prekličejo ali neustrezno izvajajo,
  lahko
  Komisija:

Kadar se popravni/izboljševalni ukrepi, ki jih je sprejela zadevna tretja država, razveljavijo, začasno prekličejo ali neustrezno izvajajo, Komisija
  ravna v skladu s členom 10 in sprejme izvedbene akte za omejitev dostopa blaga in storitev iz tretje države.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 3 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | obnovi ali ponovno začne posvetovanje z zadevno tretjo državo in/ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(i)

obnovi ali ponovno začne posvetovanje z zadevno tretjo državo in/ali

črtano

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 3 – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | ukrepa v skladu s členom 10 ter sprejme izvedbene akte o omejitvi dostopa blaga in storitev s poreklom iz tretje države. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ii)

ukrepa v skladu s členom 10 ter sprejme izvedbene akte o omejitvi dostopa blaga in storitev s poreklom iz tretje države.

črtano

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Kadar se po začetku posvetovanja zdi, da je najustreznejši način za odpravo omejevalne prakse pri javnih naročilih sklenitev mednarodnega sporazuma, pogajanja potekajo v skladu z določbami členov 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Če je država vključena v 
  vsebinska
  pogajanja z Evropsko unijo o dostopu do trga na področju javnih naročil, lahko Komisija sprejme izvedbeni ukrep, ki določa, da se blaga in storitev iz zadevne države ne more izločiti iz postopkov za oddajo javnih naročil v skladu s členom 6. | 4.   Kadar se po začetku posvetovanja zdi, da je najustreznejši način za odpravo omejevalne prakse pri javnih naročilih sklenitev mednarodnega sporazuma, pogajanja potekajo v skladu z določbami členov 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Če je država vključena v pogajanja z Evropsko unijo o dostopu do trga na področju javnih naročil, lahko Komisija sprejme izvedbeni ukrep, ki določa, da se blaga in storitev iz zadevne države ne more izločiti iz postopkov za oddajo javnih naročil v skladu s členom 6.
  Komisija ustrezno utemelji svojo zadevno odločitev državi članici, zainteresirani strani ali naročniku, ki je predložil zahtevo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Kadar se po začetku posvetovanja zdi, da je najustreznejši način za odpravo omejevalne prakse pri javnih naročilih sklenitev mednarodnega sporazuma, pogajanja potekajo v skladu z določbami členov 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Če je država vključena v 
  vsebinska
  pogajanja z Evropsko unijo o dostopu do trga na področju javnih naročil, lahko Komisija sprejme izvedbeni ukrep, ki določa, da se blaga in storitev iz zadevne države ne more izločiti iz postopkov za oddajo javnih naročil v skladu s členom 6.

4.   Kadar se po začetku posvetovanja zdi, da je najustreznejši način za odpravo omejevalne prakse pri javnih naročilih sklenitev mednarodnega sporazuma, pogajanja potekajo v skladu z določbami členov 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Če je država vključena v pogajanja z Evropsko unijo o dostopu do trga na področju javnih naročil, lahko Komisija sprejme izvedbeni ukrep, ki določa, da se blaga in storitev iz zadevne države ne more izločiti iz postopkov za oddajo javnih naročil v skladu s členom 6.
  Komisija ustrezno utemelji svojo zadevno odločitev državi članici, zainteresirani strani ali naročniku, ki je predložil zahtevo.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 5 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija lahko posvetovanje zaključi, če zadevna država
  sprejme mednarodne obveznosti, dogovorjene
  z Unijo
  , v katerem koli od naslednjih okvirov
  : | Komisija lahko posvetovanje zaključi, če
  je
  zadevna država z Unijo
  ali na mednarodni ravni sprejela naslednje ukrepe
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija lahko posvetovanje zaključi, če zadevna država
  sprejme mednarodne obveznosti, dogovorjene
  z Unijo
  , v katerem koli od naslednjih okvirov
  :

Komisija lahko posvetovanje zaključi, če
  je
  zadevna država z Unijo
  ali na mednarodni ravni sprejela naslednje ukrepe
  :

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (a) | mednarodne obveznosti, dogovorjene z Evropsko unijo, v vseh naslednjih okvirih: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

mednarodne obveznosti, dogovorjene z Evropsko unijo, v vseh naslednjih okvirih:

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka a iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | razširitev njenih obveznosti glede dostopa do trga, sprejetih v okviru Sporazuma STO o javnih naročilih ali na podlagi dvostranskega sporazuma, sklenjenega z Unijo v tem okviru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(iii)

razširitev njenih obveznosti glede dostopa do trga, sprejetih v okviru Sporazuma STO o javnih naročilih ali na podlagi dvostranskega sporazuma, sklenjenega z Unijo v tem okviru.

| (iii) | razširitev njenih obveznosti glede dostopa do trga, sprejetih v okviru Sporazuma STO o javnih naročilih ali na podlagi dvostranskega sporazuma, sklenjenega z Unijo v tem okviru
  , in |
| --- | --- |

(iii)

razširitev njenih obveznosti glede dostopa do trga, sprejetih v okviru Sporazuma STO o javnih naročilih ali na podlagi dvostranskega sporazuma, sklenjenega z Unijo v tem okviru
  , in

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (b) | izboljševalni ukrepi, ki jih je sprejela zadevna država. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

izboljševalni ukrepi, ki jih je sprejela zadevna država.

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   V primeru, da posvetovanje s tretjo državo ne pripelje do zadovoljivih rezultatov v 
  15 mesecih
  po dnevu začetka posvetovanja s tretjo državo, Komisija zaključi posvetovanje in preuči možnost ukrepanja v skladu s členom 10 za sprejetje izvedbenih aktov o omejitvi dostopa blaga in storitev s poreklom iz tretje države. | 6.   V primeru, da posvetovanje s tretjo državo ne pripelje do zadovoljivih rezultatov v 
  12 mesecih
  po
  koledarskem
  dnevu začetka posvetovanja s tretjo državo, Komisija zaključi posvetovanje in preuči možnost ukrepanja v skladu s členom 10 za sprejetje izvedbenih aktov o omejitvi dostopa blaga in storitev s poreklom iz tretje države. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.   V primeru, da posvetovanje s tretjo državo ne pripelje do zadovoljivih rezultatov v 
  15 mesecih
  po dnevu začetka posvetovanja s tretjo državo, Komisija zaključi posvetovanje in preuči možnost ukrepanja v skladu s členom 10 za sprejetje izvedbenih aktov o omejitvi dostopa blaga in storitev s poreklom iz tretje države.

6.   V primeru, da posvetovanje s tretjo državo ne pripelje do zadovoljivih rezultatov v 
  12 mesecih
  po
  koledarskem
  dnevu začetka posvetovanja s tretjo državo, Komisija zaključi posvetovanje in preuči možnost ukrepanja v skladu s členom 10 za sprejetje izvedbenih aktov o omejitvi dostopa blaga in storitev s poreklom iz tretje države.

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če se v preiskavi v skladu s členom 8 ter po izvedbi postopka iz člena 9 ugotovi, da
  omejevalni ukrepi pri javnih naročilih, ki jih sprejme ali ohranja zadevna tretja država, vodijo do pomanjkanja
  ustrezne vzajemnosti v odpiranju trga med Unijo in tretjo državo, kot je navedeno v 
  členu 6
  , lahko Komisija sprejme izvedbene akte, da se začasno omeji dostop izključenih blaga in storitev s poreklom iz tretje države. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2). | 1.   Če se v preiskavi v skladu s členom 8 ter po izvedbi postopka iz člena 9 ugotovi, da
  obstaja pomanjkanje
  ustrezne vzajemnosti v odpiranju trga med Unijo in tretjo državo, kot je navedeno v 
  točki (ga) člena 2(1)
  , lahko Komisija sprejme izvedbene akte, da se začasno omeji dostop izključenega blaga in storitev s poreklom iz tretje države
  za obdobje petih let, ki se lahko podaljša še za naslednjih pet let
  . Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Če se v preiskavi v skladu s členom 8 ter po izvedbi postopka iz člena 9 ugotovi, da
  omejevalni ukrepi pri javnih naročilih, ki jih sprejme ali ohranja zadevna tretja država, vodijo do pomanjkanja
  ustrezne vzajemnosti v odpiranju trga med Unijo in tretjo državo, kot je navedeno v 
  členu 6
  , lahko Komisija sprejme izvedbene akte, da se začasno omeji dostop izključenih blaga in storitev s poreklom iz tretje države. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2).

1.   Če se v preiskavi v skladu s členom 8 ter po izvedbi postopka iz člena 9 ugotovi, da
  obstaja pomanjkanje
  ustrezne vzajemnosti v odpiranju trga med Unijo in tretjo državo, kot je navedeno v 
  točki (ga) člena 2(1)
  , lahko Komisija sprejme izvedbene akte, da se začasno omeji dostop izključenega blaga in storitev s poreklom iz tretje države
  za obdobje petih let, ki se lahko podaljša še za naslednjih pet let
  . Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2).

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 1, so lahko zlasti omejeni na: | Komisija ne odobri načrtovane izločitve, če bi s tem kršila obveznosti glede dostopa do trga, ki jih je Unija sprejela v mednarodnih sporazumih.
  Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 1, so lahko zlasti omejeni na: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 1, so lahko zlasti omejeni na:

Komisija ne odobri načrtovane izločitve, če bi s tem kršila obveznosti glede dostopa do trga, ki jih je Unija sprejela v mednarodnih sporazumih.
  Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 1, so lahko zlasti omejeni na:

Sprememba 74

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Če se ukrepi, sprejeti v skladu s členom 9(4) in členom 10 v tem času ne ukinejo začasno ali razveljavijo, prenehajo veljati pet let po njihovem začetku veljavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Če se ukrepi, sprejeti v skladu s členom 9(4) in členom 10 v tem času ne ukinejo začasno ali razveljavijo, prenehajo veljati pet let po njihovem začetku veljavnosti.

Sprememba 75

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Javni organi naročniki/naročniki
  se
  lahko
  odločijo
  , da pri postopku v zvezi z javnim naročilom ne
  uporabijo
  ukrepov v skladu s členom 10, če: | 1.   Javni organi naročniki/naročniki lahko
  od Komisije zahtevajo
  , da pri postopku v zvezi z javnim naročilom ne
  uporabi
  ukrepov v skladu s členom 10, če: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Javni organi naročniki/naročniki
  se
  lahko
  odločijo
  , da pri postopku v zvezi z javnim naročilom ne
  uporabijo
  ukrepov v skladu s členom 10, če:

1.   Javni organi naročniki/naročniki lahko
  od Komisije zahtevajo
  , da pri postopku v zvezi z javnim naročilom ne
  uporabi
  ukrepov v skladu s členom 10, če:

Sprememba 76

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Če Komisija po izteku 15 koledarskih dni ni sprejela odločitve o odobritvi ali zavrnitvi take zahteve, se šteje, da je zahtevo zavrnila. V izjemnih okoliščinah se lahko ta rok podaljša za nadaljnje obdobje največ petih koledarskih dni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Če Komisija po izteku 15 koledarskih dni ni sprejela odločitve o odobritvi ali zavrnitvi take zahteve, se šteje, da je zahtevo zavrnila. V izjemnih okoliščinah se lahko ta rok podaljša za nadaljnje obdobje največ petih koledarskih dni.

Sprememba 77

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar javni organ naročnik/naročnik ne namerava uporabiti ukrepov, sprejetih v skladu s členom 10 te uredbe ali ponovno uvedenih v skladu s členom 11, svojo namero navede v obvestilu o naročilu, ki ga objavi v skladu s členom 35 Direktive 2004/18/ES ali členom 42 Direktive 2004/17/ES.
  O tem uradno obvesti Komisijo najpozneje v desetih koledarskih dneh po objavi obvestila o naročilu. | Kadar javni organ naročnik/naročnik ne namerava uporabiti ukrepov, sprejetih v skladu s členom 10 te uredbe ali ponovno uvedenih v skladu s členom 11, svojo namero navede v obvestilu o naročilu, ki ga objavi v skladu s členom 35 Direktive 2004/18/ES ali členom 42 Direktive 2004/17/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Kadar javni organ naročnik/naročnik ne namerava uporabiti ukrepov, sprejetih v skladu s členom 10 te uredbe ali ponovno uvedenih v skladu s členom 11, svojo namero navede v obvestilu o naročilu, ki ga objavi v skladu s členom 35 Direktive 2004/18/ES ali členom 42 Direktive 2004/17/ES.
  O tem uradno obvesti Komisijo najpozneje v desetih koledarskih dneh po objavi obvestila o naročilu.

Kadar javni organ naročnik/naročnik ne namerava uporabiti ukrepov, sprejetih v skladu s členom 10 te uredbe ali ponovno uvedenih v skladu s členom 11, svojo namero navede v obvestilu o naročilu, ki ga objavi v skladu s členom 35 Direktive 2004/18/ES ali členom 42 Direktive 2004/17/ES.

Sprememba 78

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| To uradno obvestilo se pošlje v elektronski obliki z uporabo standardnega obrazca.
  Komisija sprejme izvedbene akte o določitvi standardnih obrazcev za obvestila o naročilu
  in za uradno obvestilo
  v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(3). | Komisija sprejme izvedbene akte o določitvi standardnih obrazcev za obvestila o naročilu v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

To uradno obvestilo se pošlje v elektronski obliki z uporabo standardnega obrazca.
  Komisija sprejme izvedbene akte o določitvi standardnih obrazcev za obvestila o naročilu
  in za uradno obvestilo
  v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(3).

Komisija sprejme izvedbene akte o določitvi standardnih obrazcev za obvestila o naročilu v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(3).

Sprememba 79

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Uradno obvestilo vsebuje naslednje informacije: | črtano |
| (a) | ime in kontaktne podatke javnega organa naročnika/naročnika; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Uradno obvestilo vsebuje naslednje informacije:

črtano

(a)

ime in kontaktne podatke javnega organa naročnika/naročnika;

| (b) | opis predmeta naročila; |
| --- | --- |

(b)

opis predmeta naročila;

| (c) | informacije o poreklu gospodarskih subjektov, blaga in/ali storitev, ki se sprejmejo; |
| --- | --- |

(c)

informacije o poreklu gospodarskih subjektov, blaga in/ali storitev, ki se sprejmejo;

| (d) | podlago, na kateri temelji odločitev o neuporabi omejevalnih ukrepov, in podrobno utemeljitev za uporabo izjeme; |
| --- | --- |

(d)

podlago, na kateri temelji odločitev o neuporabi omejevalnih ukrepov, in podrobno utemeljitev za uporabo izjeme;

| (e) | po potrebi vse druge informacije, ki se javnemu organu naročniku/naročniku zdijo koristne. |
| --- | --- |

(e)

po potrebi vse druge informacije, ki se javnemu organu naročniku/naročniku zdijo koristne.

Sprememba 80

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Pooblastilo iz člena 14 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz zadevnega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   Pooblastilo iz člena 14 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz zadevnega sklepa. Preklic začne veljati
  koledarski
  dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Pooblastilo iz člena 14 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz zadevnega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   Pooblastilo iz člena 14 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz zadevnega sklepa. Preklic začne veljati
  koledarski
  dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Sprememba 81

Predlog uredbe

Člen 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 16a |
| | Pogojenost oddaje javnih naročil v okviru programov, ki jih financira Unija v tretjih državah. |
| | V okviru javnih naročil, ki jih financirajo Evropska unija in njene države članice, Komisija zagotovi vzpostavitev obvezujočega regulativnega okvira za ureditev oddaje in izvedbe javnih naročil. V tem okviru Unija sprejme enotna pravila za zagotavljanje pravičnih pogojev konkurence med gospodarskimi subjekti Unije in tretjih držav. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 16a

Pogojenost oddaje javnih naročil v okviru programov, ki jih financira Unija v tretjih državah.

V okviru javnih naročil, ki jih financirajo Evropska unija in njene države članice, Komisija zagotovi vzpostavitev obvezujočega regulativnega okvira za ureditev oddaje in izvedbe javnih naročil. V tem okviru Unija sprejme enotna pravila za zagotavljanje pravičnih pogojev konkurence med gospodarskimi subjekti Unije in tretjih držav.

Sprememba 82

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Niti Komisija niti Svet niti Evropski parlament niti države članice niti njihovi uradniki ne razkrijejo nobene informacije zaupne narave, prejete na podlagi te uredbe, brez izrecnega dovoljenja osebe, ki je te informacije predložila. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.
     
  Niti Komisija niti Svet niti Evropski parlament niti države članice niti njihovi uradniki ne razkrijejo nobene informacije zaupne narave, prejete na podlagi te uredbe, brez izrecnega dovoljenja osebe, ki je te informacije predložila.

črtano

Sprememba 83

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Informacije, prejete na podlagi te uredbe, ki jih je ponudnik označil kot zaupne, se v nobenem primeru ne razkrijejo brez njegovega izrecnega dovoljenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4a.
     
  Informacije, prejete na podlagi te uredbe, ki jih je ponudnik označil kot zaupne, se v nobenem primeru ne razkrijejo brez njegovega izrecnega dovoljenja.

Sprememba 84

Predlog uredbe

Člen 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Do 1. januarja 2017 in
  vsaj vsaka tri leta po začetku veljavnosti te uredbe Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe ter napredku, doseženem v mednarodnih pogajanjih, ki potekajo v skladu s to uredbo, glede dostopa gospodarskih subjektov EU do postopkov v zvezi z oddajo javnih naročil v tretjih državah. V ta namen države članice na zahtevo Komisiji predložijo ustrezne informacije. | Vsaj vsaka tri leta po začetku veljavnosti te uredbe Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe ter napredku, doseženem v mednarodnih pogajanjih, ki potekajo v skladu s to uredbo, glede dostopa gospodarskih subjektov EU do postopkov v zvezi z oddajo javnih naročil v tretjih državah. V ta namen države članice na zahtevo Komisiji predložijo ustrezne informacije.
  Komisija ob predložitvi svojega drugega poročila Evropskemu parlamentu in Svetu predloži tudi zakonodajni predlog o spremembi uredbe ali navede razloge, zakaj meni, da spremembe niso potrebne. Če teh obveznosti ne izpolni, se ta uredba po preteku drugega leta po predložitvi drugega poročila preneha uporabljati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Do 1. januarja 2017 in
  vsaj vsaka tri leta po začetku veljavnosti te uredbe Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe ter napredku, doseženem v mednarodnih pogajanjih, ki potekajo v skladu s to uredbo, glede dostopa gospodarskih subjektov EU do postopkov v zvezi z oddajo javnih naročil v tretjih državah. V ta namen države članice na zahtevo Komisiji predložijo ustrezne informacije.

Vsaj vsaka tri leta po začetku veljavnosti te uredbe Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe ter napredku, doseženem v mednarodnih pogajanjih, ki potekajo v skladu s to uredbo, glede dostopa gospodarskih subjektov EU do postopkov v zvezi z oddajo javnih naročil v tretjih državah. V ta namen države članice na zahtevo Komisiji predložijo ustrezne informacije.
  Komisija ob predložitvi svojega drugega poročila Evropskemu parlamentu in Svetu predloži tudi zakonodajni predlog o spremembi uredbe ali navede razloge, zakaj meni, da spremembe niso potrebne. Če teh obveznosti ne izpolni, se ta uredba po preteku drugega leta po predložitvi drugega poročila preneha uporabljati.

Sprememba 85

Predlog uredbe

Člen 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člena 58 in 59 Direktive 2004/17/ES
  se razveljavita
  z učinkom od začetka veljavnosti te uredbe. | Komisija presodi, ali se
  člena 58 in 59 Direktive 2004/17/ES
  ohranita
  .
  Glede na zaključke te presoje Komisija predloži zakonodajni predlog o razveljavitvi teh členov
  z učinkom od začetka veljavnosti te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člena 58 in 59 Direktive 2004/17/ES
  se razveljavita
  z učinkom od začetka veljavnosti te uredbe.

Komisija presodi, ali se
  člena 58 in 59 Direktive 2004/17/ES
  ohranita
  .
  Glede na zaključke te presoje Komisija predloži zakonodajni predlog o razveljavitvi teh členov
  z učinkom od začetka veljavnosti te uredbe.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A7-0454/2013).

(10)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

(11)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114.

(10)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

(11)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114.

(12)  
  Direktiva 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o javnih naročilih (UL L ...).

(13)  
  Direktiva 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L ...).

(14)  
  Direktiva 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L ...).

(12)  

  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

(13)  UL L ....

(13)  UL L ....

(13a)  
  Uredba (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (UL L 303, 31.10.2012, str. 1).

(13a)  
  Direktiva 2014/XXX/EU Evropskega parlamenta in Sveta o javnih naročilih (UL XXX) (2011/0438(COD)).

(13b)  
  Direktiva 2014/XXX/EU Evropskega parlamenta in Sveta o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL XXX) (2011/0439(COD)).

(14.)  UL L 349, 31.12.1994

(14.)  UL L 349, 31.12.1994

(18)  

  UL L 302, 19.10.92, str. 1.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/227 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/227

---

P7_TA(2014)0028

Med ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 15. januarja 2014, k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2001/110/ES o medu (COM(2012)0530 – C7-0304/2012 – 2012/0260(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 482/42)

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Po sodbi Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi C-442/098 je treba cvetni prah v medu obravnavati kot sestavino v skladu z Direktivo 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju
  ,
  predstavljanju in oglaševanju živil9. Sodba Sodišča je temeljila na razmisleku o predloženih dejstvih, da je cvetni prah v medu predvsem zaradi centrifugiranja,
  ki
  ga izvajajo čebelarji za namene nabiranja
  medu.
  Vendar pa pride cvetni prah v panj kot rezultat dejavnosti čebel in je naravno prisoten v
  medu,
  ne glede na to, ali čebelar med ekstrahira s centrifugiranjem. Zato je treba brez poseganja v uporabo Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi10 pri gensko spremenjenem cvetnem prahu v medu razjasniti, da je cvetni prah sestavina medu,
  ki je
  naravna snov brez sestavin, in ni sestavina v smislu Direktive 2000/13/ES. Zato bi bilo treba Direktivo Sveta 2001/110/ES

   (11)

  z dne 20. decembra 2001 o medu ustrezno spremeniti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Po sodbi Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi C-442/098 je treba cvetni prah v medu obravnavati kot sestavino v skladu z Direktivo 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju
  ,
  predstavljanju in oglaševanju živil9. Sodba Sodišča je temeljila na razmisleku o predloženih dejstvih, da je cvetni prah v medu predvsem zaradi centrifugiranja,
  ki
  ga izvajajo čebelarji za namene nabiranja
  medu.
  Vendar pa pride cvetni prah v panj kot rezultat dejavnosti čebel in je naravno prisoten v
  medu,
  ne glede na to, ali čebelar med ekstrahira s centrifugiranjem. Zato je treba brez poseganja v uporabo Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi10 pri gensko spremenjenem cvetnem prahu v medu razjasniti, da je cvetni prah sestavina medu,
  ki je
  naravna snov brez sestavin, in ni sestavina v smislu Direktive 2000/13/ES. Zato bi bilo treba Direktivo Sveta 2001/110/ES

   (11)

  z dne 20. decembra 2001 o medu ustrezno spremeniti.

| (1) | Direktiva 2001/110/ES

   (1)

  opredeljuje med kot naravno sladko snov
  , ki
  jo izdelajo čebele. Med je sestavljen v glavnem iz različnih vrst sladkorjev, predvsem fruktoze in glukoze, ter iz drugih snovi, kot so organske kisline, encimi in trdni delci, ki pridejo v med pri zbiranju. Direktiva 2001/110/ES ohranja naravni značaj
  medu
  , saj omejuje človekovo poseganje, ki bi lahko spremenilo sestavo medu
  .
  Direktiva zlasti prepoveduje dodajanje živilskih sestavin, tudi živilskih aditivov, ter vse drugo dodajanje razen
  medu
  . Direktiva podobno prepoveduje odstranjevanje katere koli sestavine
  , ki je
  značilna za med, vključno s cvetnim prahom, razen če se temu ni mogoče izogniti pri odstranjevanju primesi. Te zahteve so v skladu s standardom Codex Alimentarius za med. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2001/110/ES

   (1)

  opredeljuje med kot naravno sladko snov
  , ki
  jo izdelajo čebele. Med je sestavljen v glavnem iz različnih vrst sladkorjev, predvsem fruktoze in glukoze, ter iz drugih snovi, kot so organske kisline, encimi in trdni delci, ki pridejo v med pri zbiranju. Direktiva 2001/110/ES ohranja naravni značaj
  medu
  , saj omejuje človekovo poseganje, ki bi lahko spremenilo sestavo medu
  .
  Direktiva zlasti prepoveduje dodajanje živilskih sestavin, tudi živilskih aditivov, ter vse drugo dodajanje razen
  medu
  . Direktiva podobno prepoveduje odstranjevanje katere koli sestavine
  , ki je
  značilna za med, vključno s cvetnim prahom, razen če se temu ni mogoče izogniti pri odstranjevanju primesi. Te zahteve so v skladu s standardom Codex Alimentarius za med.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Da bi se upoštevala vse večja občutljivost potrošnikov glede vsebnosti gensko spremenjenih organizmov v živilih in njihove pravice do obveščenosti o tem, pa tudi v skladu z Uredbo (EU) št. 1169/2011 bi bilo treba Direktivo Sveta 2001/110/ES

   (*1)

  ustrezno spremeniti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Da bi se upoštevala vse večja občutljivost potrošnikov glede vsebnosti gensko spremenjenih organizmov v živilih in njihove pravice do obveščenosti o tem, pa tudi v skladu z Uredbo (EU) št. 1169/2011 bi bilo treba Direktivo Sveta 2001/110/ES

   (*1)

  ustrezno spremeniti.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | Cvetni prah je del meril za sestavo medu, ki jih določa Direktiva št. 2001/110/ES. Razpoložljivi dokazi, vključno z empiričnimi in znanstvenimi podatki, potrjujejo, da so izvor prisotnosti cvetnega prahu v medu medonosne čebele. Zrnca cvetnega prahu padajo v nektar, ki ga nabirajo čebele. Zbrani nektar, ki vsebuje zrnca cvetnega prahu, čebele v panju predelajo v med. Po razpoložljivih podatkih lahko dodatni cvetni prah v medu izvira iz cvetnega prahu, ki ga čebele zberejo na zadnjih nogah, iz cvetnega prahu v zraku v panju in iz cvetnega prahu, ki ga čebele spravljajo v celice, te pa se lahko po nesreči odprejo, ko čebelarji iz satja točijo med. Iz tega sledi, da cvetni prah pride v panj kot rezultat dejavnosti čebel in je naravno prisoten v medu, ne glede na to, ali čebelar med toči ali ne. Poleg tega čebelarji medu ne dodajajo cvetnega prahu namerno, saj to Direktiva št. 2001/110/ES prepoveduje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

Cvetni prah je del meril za sestavo medu, ki jih določa Direktiva št. 2001/110/ES. Razpoložljivi dokazi, vključno z empiričnimi in znanstvenimi podatki, potrjujejo, da so izvor prisotnosti cvetnega prahu v medu medonosne čebele. Zrnca cvetnega prahu padajo v nektar, ki ga nabirajo čebele. Zbrani nektar, ki vsebuje zrnca cvetnega prahu, čebele v panju predelajo v med. Po razpoložljivih podatkih lahko dodatni cvetni prah v medu izvira iz cvetnega prahu, ki ga čebele zberejo na zadnjih nogah, iz cvetnega prahu v zraku v panju in iz cvetnega prahu, ki ga čebele spravljajo v celice, te pa se lahko po nesreči odprejo, ko čebelarji iz satja točijo med. Iz tega sledi, da cvetni prah pride v panj kot rezultat dejavnosti čebel in je naravno prisoten v medu, ne glede na to, ali čebelar med toči ali ne. Poleg tega čebelarji medu ne dodajajo cvetnega prahu namerno, saj to Direktiva št. 2001/110/ES prepoveduje.

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1c) | Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1)

  kot „sestavino“ opredeljuje vsako snov, ki se uporablja v proizvodnji ali pri pripravi živila in je še vedno prisotna v končnem proizvodu, tudi če je v spremenjeni obliki. Ta opredelitev pomeni namerno uporabo snovi pri proizvodnji ali pripravi živila. Ob upoštevanju naravnega značaja medu in zlasti naravnega izvora prisotnosti sestavin, značilnih za med, vključno s cvetnim prahom, je treba razjasniti, da se cvetni prah in druge sestavine, značilne za med, ne štejejo za sestavine proizvodov v smislu Uredbe (EU) št. 1169/2011. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1c)

Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1)

  kot „sestavino“ opredeljuje vsako snov, ki se uporablja v proizvodnji ali pri pripravi živila in je še vedno prisotna v končnem proizvodu, tudi če je v spremenjeni obliki. Ta opredelitev pomeni namerno uporabo snovi pri proizvodnji ali pripravi živila. Ob upoštevanju naravnega značaja medu in zlasti naravnega izvora prisotnosti sestavin, značilnih za med, vključno s cvetnim prahom, je treba razjasniti, da se cvetni prah in druge sestavine, značilne za med, ne štejejo za sestavine proizvodov v smislu Uredbe (EU) št. 1169/2011.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1d) | Ker je med naraven proizvod, bi moral biti izvzet iz zahteve po označevanju seznama sestavin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1d)

Ker je med naraven proizvod, bi moral biti izvzet iz zahteve po označevanju seznama sestavin.

Sprememba 23

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1e) | Ukrepi soobstoja na ravni držav članic, določeni v skladu s členom 26a Direktive 2001/18/ES, bi morali zagotoviti, da standardne analize medu ne bi bile potrebne, med drugim z določitvijo minimalnih zahtev glede oddaljenosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1e)

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Prilogi k Direktivi 2001/110/ES vsebujeta tehnične elemente, ki bi jih mogoče bilo treba prilagoditi ali dopolniti, da bi upoštevali razvoj ustreznih mednarodnih standardov. Navedena direktiva ne prenaša na Komisijo ustreznih pooblastil za hitro prilagoditev ali dopolnitev navedenih prilog, da bi se upošteval razvoj mednarodnih standardov. Zato bi bilo treba za dosledno izvajanje Direktive 2001/110/ES na Komisijo prav tako prenesti pooblastila za prilagoditev ali dopolnitev prilog k navedeni direktivi, da bi se upošteval ne samo tehnološki napredek, pač pa tudi razvoj mednarodnih standardov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Prilogi k Direktivi 2001/110/ES vsebujeta tehnične elemente, ki bi jih mogoče bilo treba prilagoditi ali dopolniti, da bi upoštevali razvoj ustreznih mednarodnih standardov. Navedena direktiva ne prenaša na Komisijo ustreznih pooblastil za hitro prilagoditev ali dopolnitev navedenih prilog, da bi se upošteval razvoj mednarodnih standardov. Zato bi bilo treba za dosledno izvajanje Direktive 2001/110/ES na Komisijo prav tako prenesti pooblastila za prilagoditev ali dopolnitev prilog k navedeni direktivi, da bi se upošteval ne samo tehnološki napredek, pač pa tudi razvoj mednarodnih standardov.

črtano

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Da se upošteva tehnični napredek in, kjer je ustrezno, razvoj mednarodnih standardov, bi bilo treba pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe prenesti na Komisijo, da prilagodi ali posodobi tehnične značilnosti, ki so povezane z opisi proizvoda in opredelitvami v prilogah k Direktivi 2001/110/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Da se upošteva tehnični napredek in, kjer je ustrezno, razvoj mednarodnih standardov, bi bilo treba pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe prenesti na Komisijo, da prilagodi ali posodobi tehnične značilnosti, ki so povezane z opisi proizvoda in opredelitvami v prilogah k Direktivi 2001/110/ES.

črtano

Sprememba 20

Predlog direktive

Člen 1 a – točka 1

Direktiva 2001/110/ES

Člen 2 – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Cvetni prah, ki je naravna sestavina, značilna za med, se ne šteje za sestavino proizvodov iz Priloge I k tej direktivi v smislu člena 
  6(4) Direktive 2000/13/ES
  . | 5.   Cvetni prah, ki je naravna sestavina, značilna za med, se ne šteje za sestavino proizvodov iz Priloge I k tej direktivi v smislu člena 
  2(2)(f) Uredbe (EU) št. 1169/2011
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Cvetni prah, ki je naravna sestavina, značilna za med, se ne šteje za sestavino proizvodov iz Priloge I k tej direktivi v smislu člena 
  6(4) Direktive 2000/13/ES
  .

5.   Cvetni prah, ki je naravna sestavina, značilna za med, se ne šteje za sestavino proizvodov iz Priloge I k tej direktivi v smislu člena 
  2(2)(f) Uredbe (EU) št. 1169/2011
  .

Sprememba 12

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2001/110/ES

Člen 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 6 | črtano |
| Komisiji se podelijo pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 6a za spremembo tehničnih značilnosti v zvezi z imeni, opisi in opredelitvami proizvodov iz Priloge I ter meril za sestavo medu iz Priloge II, da se upošteva tehnični napredek in po potrebi razvoj ustreznih mednarodnih standardov. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 6

črtano

Komisiji se podelijo pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 6a za spremembo tehničnih značilnosti v zvezi z imeni, opisi in opredelitvami proizvodov iz Priloge I ter meril za sestavo medu iz Priloge II, da se upošteva tehnični napredek in po potrebi razvoj ustreznih mednarodnih standardov.

Sprememba 13

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2001/110/ES

Člen 6a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  členov 4 in 6
  se na Komisijo
  prenese za nedoločen čas od (
  ...). (Urad za publikacije naj vstavi datum začetka veljavnosti tega akta o spremembi). | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  člena 4
  se
  prenese
  na Komisijo
  za obdobje petih let od...

   (*2).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja
  .
  Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  členov 4 in 6
  se na Komisijo
  prenese za nedoločen čas od (
  ...). (Urad za publikacije naj vstavi datum začetka veljavnosti tega akta o spremembi).

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  člena 4
  se
  prenese
  na Komisijo
  za obdobje petih let od...

   (*2).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja
  .
  Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  .

Sprememba 14

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2001/110/ES

Člen 6a – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Prenos pooblastil iz členov 4 in 6
  lahko Evropski parlament ali Svet
  kadar koli prekličeta. S sklepom
  o preklicu preneha veljati prenos pooblastila
  iz navedenega sklepa. Sklep
  začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši
  datum
  , ki je v 
  njem
  določen.
  Sklep
  ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   
  Pooblastilo iz člena 4
  lahko
  kadar koli prekliče
  Evropski parlament ali Svet
  . Z odločitvijo
  o preklicu preneha veljati prenos pooblastila
  , naveden v tej odločitvi. Odločitev
  začne učinkovati dan po
  njeni
  objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši
  dan
  , ki je v 
  njej
  določen.
  Odločitev
  ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   
  Prenos pooblastil iz členov 4 in 6
  lahko Evropski parlament ali Svet
  kadar koli prekličeta. S sklepom
  o preklicu preneha veljati prenos pooblastila
  iz navedenega sklepa. Sklep
  začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši
  datum
  , ki je v 
  njem
  določen.
  Sklep
  ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   
  Pooblastilo iz člena 4
  lahko
  kadar koli prekliče
  Evropski parlament ali Svet
  . Z odločitvijo
  o preklicu preneha veljati prenos pooblastila
  , naveden v tej odločitvi. Odločitev
  začne učinkovati dan po
  njeni
  objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši
  dan
  , ki je v 
  njej
  določen.
  Odločitev
  ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Sprememba 15

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2001/110/ES

Člen 6a – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s 
  členoma 4 in 6
  , začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne
  nasprotujeta
  delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od
  datuma
  uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o 
  navedenem
  aktu, ali če sta pred iztekom navedenega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala.
  Navedeni
  rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“ | 5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s 
  členom 4
  , začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne
  nasprotuje
  delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o 
  tem
  aktu ali če sta pred iztekom navedenega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala.
  Ta
  rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s 
  členoma 4 in 6
  , začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne
  nasprotujeta
  delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od
  datuma
  uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o 
  navedenem
  aktu, ali če sta pred iztekom navedenega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala.
  Navedeni
  rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s 
  členom 4
  , začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne
  nasprotuje
  delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o 
  tem
  aktu ali če sta pred iztekom navedenega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala.
  Ta
  rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“

Sprememba 16

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice najpozneje
  [datum]
  sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1(1). Besedilo navedenih predpisov nemudoma sporočijo Komisiji. | Države članice najpozneje
  do ...

   (*3) sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1(1). Besedilo navedenih predpisov nemudoma sporočijo Komisiji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice najpozneje
  [datum]
  sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1(1). Besedilo navedenih predpisov nemudoma sporočijo Komisiji.

Države članice najpozneje
  do ...

   (*3) sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1(1). Besedilo navedenih predpisov nemudoma sporočijo Komisiji.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A7-0440/2013).

(11)  UL L 10, 12.1.2002, str. 47.

(1)  UL L 10, 12.1.2002, str. 47.

(*1)  
  Direktiva Sveta 2001/110/ES z dne 20. decembra 2001 o medu (UL L 10, 12.1.2002, str. 47).

(1)  
  Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (UL L 304, 22.11.2011, str. 18).

(*2)  
  Datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi.

(*3)  
  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive o spremembi.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/234 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/234

---

P7_TA(2014)0029

Program Herkul III in zaščita finančnih interesov EU ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu Herkul III za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (COM(2011)0914 – C7-0513/2011 – 2011/0454(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 482/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0914), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0914),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0513/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0513/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 15. maja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 15. maja 2012 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za proračun (A7-0385/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za proračun (A7-0385/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 201, 7.7.2012, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0454

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. januarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (program Herkul III) in razveljavitvi Sklepa št. 804/2004/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 250/2014.)

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/235 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/235

---

P7_TA(2014)0030

Statistični podatki v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 15. januarja 2014, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 638/2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami glede podelitve delegiranih in izvedbenih pooblastil Komisiji za sprejemanje nekaterih ukrepov, sporočanja informacij s strani carinske uprave, izmenjave zaupnih podatkov med državami članicami in opredelitve statistične vrednosti (COM(2013)0578 – C7-0242/2013 – 2013/0278(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 482/44)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (6) | Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na
  najučinkovitejši
  ravni strokovnjakov
  po tem, ko države članice obvesti, na koga se je treba obrniti in na kakšni podlagi je treba zagotoviti nepristranskost in preprečiti morebitno navzkrižje interesov
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(6)

Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na
  najučinkovitejši
  ravni strokovnjakov
  po tem, ko države članice obvesti, na koga se je treba obrniti in na kakšni podlagi je treba zagotoviti nepristranskost in preprečiti morebitno navzkrižje interesov
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Komisija bi morala zagotoviti, da se s temi delegiranimi akti državam članicam in poročevalskim enotam ne naloži znatno dodatno upravno breme. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Komisija bi morala zagotoviti, da se s temi delegiranimi akti državam članicam in poročevalskim enotam ne naloži znatno dodatno upravno breme.

| (7) | Komisija bi morala zagotoviti, da se s temi delegiranimi akti državam članicam in poročevalskim enotam ne bi nalagalo
  znatne dodatne stroške ali
  upravno breme
  in da bi bili stroškovno čim učinkovitejši
  . |
| --- | --- |

(7)

Komisija bi morala zagotoviti, da se s temi delegiranimi akti državam članicam in poročevalskim enotam ne bi nalagalo
  znatne dodatne stroške ali
  upravno breme
  in da bi bili stroškovno čim učinkovitejši
  .

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 638/2004 bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejemanje ureditev za zbiranje informacij, zlasti glede oznak, ki jih je treba uporabiti, tehničnih določb za pripravo letnih trgovinskih statistik po značilnostih podjetja in glede vseh potrebnih ukrepov za zagotavljaje kakovosti posredovanih statistik v skladu z merili kakovosti. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 638/2004 bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejemanje ureditev za zbiranje informacij, zlasti glede oznak, ki jih je treba uporabiti, tehničnih določb za pripravo letnih trgovinskih statistik po značilnostih podjetja in glede vseh potrebnih ukrepov za zagotavljaje kakovosti posredovanih statistik v skladu z merili kakovosti. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.

| (8) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 638/2004 bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejemanje ureditev za zbiranje informacij, zlasti glede oznak, ki jih je treba uporabiti, tehničnih določb za pripravo letnih trgovinskih statistik po značilnostih podjetja in glede vseh potrebnih ukrepov za zagotavljanje kakovosti
  brezplačno
  posredovanih statistik v skladu z merili kakovosti. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 638/2004 bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejemanje ureditev za zbiranje informacij, zlasti glede oznak, ki jih je treba uporabiti, tehničnih določb za pripravo letnih trgovinskih statistik po značilnostih podjetja in glede vseh potrebnih ukrepov za zagotavljanje kakovosti
  brezplačno
  posredovanih statistik v skladu z merili kakovosti. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | V skladu s strategijo za novo strukturo evropskega statističnega sistema (v nadaljevanju: ESS), katere cilj je izboljšati usklajevanje in partnerstvo z jasno piramidno strukturo znotraj ESS, bi moral Odbor za evropski statistični sistem (v nadaljnjem besedilu: Odbor ESS), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (9) imeti svetovalno vlogo in Komisiji pomagati pri izvajanju njenih izvedbenih pooblastil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

V skladu s strategijo za novo strukturo evropskega statističnega sistema (v nadaljevanju: ESS), katere cilj je izboljšati usklajevanje in partnerstvo z jasno piramidno strukturo znotraj ESS, bi moral Odbor za evropski statistični sistem (v nadaljnjem besedilu: Odbor ESS), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (9) imeti svetovalno vlogo in Komisiji pomagati pri izvajanju njenih izvedbenih pooblastil.

| (10) | V skladu s strategijo za novo strukturo evropskega statističnega sistema (v nadaljevanju: ESS), katere cilj je izboljšati usklajevanje in partnerstvo z jasno piramidno strukturo znotraj ESS, bi moral Odbor za evropski statistični sistem (v nadaljnjem besedilu: Odbor ESS), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (9) imeti svetovalno vlogo in Komisiji pomagati pri izvajanju njenih izvedbenih pooblastil.
  Izboljšanje usklajenosti nacionalnih organov in Komisije (Eurostata) je ključnega pomena za pripravo bolj kakovostne statistike v Uniji. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s strategijo za novo strukturo evropskega statističnega sistema (v nadaljevanju: ESS), katere cilj je izboljšati usklajevanje in partnerstvo z jasno piramidno strukturo znotraj ESS, bi moral Odbor za evropski statistični sistem (v nadaljnjem besedilu: Odbor ESS), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (9) imeti svetovalno vlogo in Komisiji pomagati pri izvajanju njenih izvedbenih pooblastil.
  Izboljšanje usklajenosti nacionalnih organov in Komisije (Eurostata) je ključnega pomena za pripravo bolj kakovostne statistike v Uniji.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Uredbo (ES) št. 638/2004 bi bilo treba spremeniti tako, da se sklicevanje na Odbor Intrastat nadomesti s sklicevanjem na Odbor ESS. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Uredbo (ES) št. 638/2004 bi bilo treba spremeniti tako, da se sklicevanje na Odbor Intrastat nadomesti s sklicevanjem na Odbor ESS.

| (11) | Uredbo (ES) št. 638/2004 bi bilo treba spremeniti tako, da se sklicevanje na Odbor Intrastat nadomesti s sklicevanjem na Odbor ESS.
  Odbor za evropski statistični sistem (Odbor ESS) bi moral imeti enako strukturo članov kot Odbor Intrastat, se pravi en član za vsako državo članico. |
| --- | --- |

(11)

Uredbo (ES) št. 638/2004 bi bilo treba spremeniti tako, da se sklicevanje na Odbor Intrastat nadomesti s sklicevanjem na Odbor ESS.
  Odbor za evropski statistični sistem (Odbor ESS) bi moral imeti enako strukturo članov kot Odbor Intrastat, se pravi en član za vsako državo članico.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Poenostavitve shem carinjenja so povzročile nedostopnost statističnih informacij o blagu v postopku carinjenja na ravni carine. Za zagotovitev zajetja teh podatkov bi morala biti gibanja tega blaga vključena v sistem Intrastat. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Poenostavitve shem carinjenja so povzročile nedostopnost statističnih informacij o blagu v postopku carinjenja na ravni carine. Za zagotovitev zajetja teh podatkov bi morala biti gibanja tega blaga vključena v sistem Intrastat.

| (12) | Poenostavitve shem carinjenja so povzročile nedostopnost statističnih informacij o blagu v postopku carinjenja na ravni carine. Za zagotovitev zajetja teh podatkov bi morala biti gibanja tega blaga vključena v sistem Intrastat
  , pri čemer bi bilo treba čim bolj omejiti dodatne stroške
  .
  Pri informacijah bi bilo treba slediti načelu enosmernega sistema poročanja, zato bi morala – če se lahko zagotovi kakovost podatkov – podatke zbirati izključno izvozna podjetja. |
| --- | --- |

(12)

Poenostavitve shem carinjenja so povzročile nedostopnost statističnih informacij o blagu v postopku carinjenja na ravni carine. Za zagotovitev zajetja teh podatkov bi morala biti gibanja tega blaga vključena v sistem Intrastat
  , pri čemer bi bilo treba čim bolj omejiti dodatne stroške
  .
  Pri informacijah bi bilo treba slediti načelu enosmernega sistema poročanja, zato bi morala – če se lahko zagotovi kakovost podatkov – podatke zbirati izključno izvozna podjetja.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Izmenjava zaupnih podatkov v zvezi s statističnimi podatki o trgovanju znotraj EU bi med državami članicami morala biti dovoljena z namenom večje učinkovitosti razvoja, priprave in izkazovanja ali za izboljšanje kakovosti navedenih statističnih podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Izmenjava zaupnih podatkov v zvezi s statističnimi podatki o trgovanju znotraj EU bi med državami članicami morala biti dovoljena z namenom večje učinkovitosti razvoja, priprave in izkazovanja ali za izboljšanje kakovosti navedenih statističnih podatkov.

| (13) | Brezplačna izmenjava zaupnih podatkov v zvezi s statističnimi podatki o trgovanju znotraj EU bi med državami članicami morala biti dovoljena
  in brezplačna, če je to potrebno za večjo učinkovitost
  razvoja, priprave in izkazovanja ali za izboljšanje kakovosti navedenih statističnih podatkov.
  Ta izmenjava bi morala biti prostovoljna in bi morala biti mogoča za prehodno obdobje po začetku veljavnosti te uredbe. Izmenjavo zaupnih podatkov bi bilo vseeno treba pazljivo obravnavati, sama po sebi pa podjetjem ne bi smela povzročati povečanega upravnega bremena. |
| --- | --- |

(13)

Brezplačna izmenjava zaupnih podatkov v zvezi s statističnimi podatki o trgovanju znotraj EU bi med državami članicami morala biti dovoljena
  in brezplačna, če je to potrebno za večjo učinkovitost
  razvoja, priprave in izkazovanja ali za izboljšanje kakovosti navedenih statističnih podatkov.
  Ta izmenjava bi morala biti prostovoljna in bi morala biti mogoča za prehodno obdobje po začetku veljavnosti te uredbe. Izmenjavo zaupnih podatkov bi bilo vseeno treba pazljivo obravnavati, sama po sebi pa podjetjem ne bi smela povzročati povečanega upravnega bremena.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Opredelitev statistične vrednosti bi morala biti pojasnjena in usklajena z opredelitvijo tega podatkovnega elementa v okviru statističnih podatkov za trgovanje zunaj EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Opredelitev statistične vrednosti bi morala biti pojasnjena in usklajena z opredelitvijo tega podatkovnega elementa v okviru statističnih podatkov za trgovanje zunaj EU.

| (14) | Opredelitev statistične vrednosti bi morala biti pojasnjena in usklajena z opredelitvijo tega podatkovnega elementa v okviru statističnih podatkov za trgovanje zunaj EU
  , da bi zagotovili boljšo primerljivost statističnih podatkov o trgovanju znotraj EU s statističnimi podatki o trgovanju zunaj EU
  .
  Enotne opredelitve so bistvenega pomena za dobro delujočo in neovirano čezmejno trgovino, zlasti zato, ker ustvarjajo osnovne predpogoje, da bodo bili različni nacionalni organi sposobni oblikovati usklajene razlage pravil, ki vplivajo na čezmejne dejavnosti podjetij. |
| --- | --- |

(14)

Opredelitev statistične vrednosti bi morala biti pojasnjena in usklajena z opredelitvijo tega podatkovnega elementa v okviru statističnih podatkov za trgovanje zunaj EU
  , da bi zagotovili boljšo primerljivost statističnih podatkov o trgovanju znotraj EU s statističnimi podatki o trgovanju zunaj EU
  .
  Enotne opredelitve so bistvenega pomena za dobro delujočo in neovirano čezmejno trgovino, zlasti zato, ker ustvarjajo osnovne predpogoje, da bodo bili različni nacionalni organi sposobni oblikovati usklajene razlage pravil, ki vplivajo na čezmejne dejavnosti podjetij.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno določiti pravila o sporočanju informacij s strani carinske uprave, izmenjavi zaupnih podatkov med državami članicami in opredelitvi statistične vrednosti na področju statistik o trgovanju znotraj EU. V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno določiti pravila o sporočanju informacij s strani carinske uprave, izmenjavi zaupnih podatkov med državami članicami in opredelitvi statistične vrednosti na področju statistik o trgovanju znotraj EU. V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (15) | V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno določiti
  harmonizirana
  pravila o sporočanju informacij s strani carinske uprave, izmenjavi zaupnih podatkov med državami članicami in opredelitvi statistične vrednosti na področju statistik o trgovanju znotraj EU. V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(15)

V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno določiti
  harmonizirana
  pravila o sporočanju informacij s strani carinske uprave, izmenjavi zaupnih podatkov med državami članicami in opredelitvi statistične vrednosti na področju statistik o trgovanju znotraj EU. V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Sporočanje informacij s strani nacionalnih organov ne bi smelo povzročati stroške za države članice in institucije ali agencije Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Sporočanje informacij s strani nacionalnih organov ne bi smelo povzročati stroške za države članice in institucije ali agencije Unije.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Glede na gospodarske razmere v državah članicah in okrepitev usklajevalnih ukrepov na ravni Unije je treba razviti celosten pristop in vse bolj zanesljive statistične kazalnike, da bi učinkoviteje izvajali politike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Glede na gospodarske razmere v državah članicah in okrepitev usklajevalnih ukrepov na ravni Unije je treba razviti celosten pristop in vse bolj zanesljive statistične kazalnike, da bi učinkoviteje izvajali politike.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17b) | Zaradi nedavnega odkritja pomanjkljivega varstva podatkov državljanov Unije in držav članic je treba zagotoviti varnejše posredovanje občutljivih statističnih podatkov, tudi s področja gospodarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17b)

Zaradi nedavnega odkritja pomanjkljivega varstva podatkov državljanov Unije in držav članic je treba zagotoviti varnejše posredovanje občutljivih statističnih podatkov, tudi s področja gospodarstva.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2 – točka b

Uredba (ES) št. 638/2004

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Statistične informacije o odpremah in prihodih blaga, za katero je potrebna enotna upravna listina za carinske ali davčne namene, carina
  vsaj
  enkrat mesečno neposredno zagotovi nacionalnim organom. | 2.   Statistične informacije o odpremah in prihodih blaga, za katero je potrebna enotna upravna listina za carinske ali davčne namene, carina enkrat mesečno neposredno zagotovi nacionalnim organom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Statistične informacije o odpremah in prihodih blaga, za katero je potrebna enotna upravna listina za carinske ali davčne namene, carina
  vsaj
  enkrat mesečno neposredno zagotovi nacionalnim organom.

2.   Statistične informacije o odpremah in prihodih blaga, za katero je potrebna enotna upravna listina za carinske ali davčne namene, carina enkrat mesečno neposredno zagotovi nacionalnim organom.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 5

Uredba (ES) št. 638/2004

Člen 9a – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Izmenjava zaupnih podatkov, opredeljena v členu 3(7) Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki

   (*1), se izključno za statistične namene dovoli med zadevnimi nacionalnimi organi vsake države članice, kadar je izmenjava namenjena učinkovitemu razvoju, pripravi in izkazovanju evropske statistike v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami ali povečanju kakovosti te statistike. | Brezplačna
  izmenjava zaupnih podatkov, opredeljena v členu 3(7) Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), se izključno za statistične namene dovoli med zadevnimi nacionalnimi organi vsake države članice, kadar je
  dokazano, da je
  izmenjava namenjena učinkovitemu razvoju, pripravi in izkazovanju evropske statistike v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami ali
  občutnemu
  povečanju kakovosti te statistike.
  Morebitno upravno breme in stroški za države članice morajo biti minimalni. Izmenjava zaupnih informacij je prostovoljna do ...

   (*3)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Izmenjava zaupnih podatkov, opredeljena v členu 3(7) Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki

   (*1), se izključno za statistične namene dovoli med zadevnimi nacionalnimi organi vsake države članice, kadar je izmenjava namenjena učinkovitemu razvoju, pripravi in izkazovanju evropske statistike v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami ali povečanju kakovosti te statistike.

Brezplačna
  izmenjava zaupnih podatkov, opredeljena v členu 3(7) Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), se izključno za statistične namene dovoli med zadevnimi nacionalnimi organi vsake države članice, kadar je
  dokazano, da je
  izmenjava namenjena učinkovitemu razvoju, pripravi in izkazovanju evropske statistike v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami ali
  občutnemu
  povečanju kakovosti te statistike.
  Morebitno upravno breme in stroški za države članice morajo biti minimalni. Izmenjava zaupnih informacij je prostovoljna do ...

   (*3)

  .

Sprememba 15

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 5

Uredba (ES) št. 638/2004

Člen 9a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Nacionalni organi, ki so pridobili zaupne podatke, te informacije obravnavajo zaupno in jih uporabljajo izključno za statistične namene. | Nacionalni organi, ki so pridobili zaupne podatke, te informacije obravnavajo zaupno in jih uporabljajo izključno za statistične namene.
  Nacionalni organi teh podatkov ne posredujejo mednarodnim organizacijam, razen tistim, določenim v tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Nacionalni organi, ki so pridobili zaupne podatke, te informacije obravnavajo zaupno in jih uporabljajo izključno za statistične namene.

Nacionalni organi, ki so pridobili zaupne podatke, te informacije obravnavajo zaupno in jih uporabljajo izključno za statistične namene.
  Nacionalni organi teh podatkov ne posredujejo mednarodnim organizacijam, razen tistim, določenim v tej uredbi.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 6 – točka c

Uredba (ES) št. 638/2004

Člen 10 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Države članice lahko pod določenimi pogoji, ki ustrezajo zahtevam glede kakovosti, poenostavijo informacije, ki jih je treba poslati za manjše posamezne transakcije. Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 13a za opredelitev teh pogojev. | 5.   Države članice lahko pod določenimi pogoji, ki ustrezajo zahtevam glede kakovosti, poenostavijo informacije, ki jih je treba poslati za manjše posamezne transakcije
  , če to nima škodljivega vpliva na kakovost statistike
  . Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 13a za opredelitev teh pogojev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Države članice lahko pod določenimi pogoji, ki ustrezajo zahtevam glede kakovosti, poenostavijo informacije, ki jih je treba poslati za manjše posamezne transakcije. Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 13a za opredelitev teh pogojev.

5.   Države članice lahko pod določenimi pogoji, ki ustrezajo zahtevam glede kakovosti, poenostavijo informacije, ki jih je treba poslati za manjše posamezne transakcije
  , če to nima škodljivega vpliva na kakovost statistike
  . Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 13a za opredelitev teh pogojev.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 6 a (novo)

Uredba (ES) št. 638/2004

Člen 11

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Člen 11 se nadomesti z naslednjim: |
| Člen 11 | „Člen 11 |
| Zaupnost statističnih podatkov | Zaupnost statističnih podatkov |
| Samo kadar poročevalska enota ali enote, ki so informacije posredovale, to zahtevajo, nacionalni organi odločijo, ali naj se statistični rezultati, s katerimi bi bilo mogoče to enoto oziroma enote prepoznati, izkazujejo ali se spremenijo na tak način, da njihovo izkazovanje ne bo ogrozilo zaupnosti statističnih podatkov. | Samo kadar poročevalska enota ali enote, ki so informacije posredovale, to zahtevajo, nacionalni organi odločijo, ali naj se statistični rezultati, s katerimi bi bilo mogoče to enoto oziroma enote prepoznati, izkazujejo ali se spremenijo na tak način, da njihovo izkazovanje ne bo ogrozilo zaupnosti statističnih podatkov.
  Nacionalni organi zagotovijo, da statistične koristi nedvomno odtehtajo škodljive učinke za osebo ali osebe, ki zagotovijo informacije.“ |

Veljavno besedilo

Sprememba

(6a)
     
  Člen 11 se nadomesti z naslednjim:

Člen 11

„Člen 11

Zaupnost statističnih podatkov

Zaupnost statističnih podatkov

Samo kadar poročevalska enota ali enote, ki so informacije posredovale, to zahtevajo, nacionalni organi odločijo, ali naj se statistični rezultati, s katerimi bi bilo mogoče to enoto oziroma enote prepoznati, izkazujejo ali se spremenijo na tak način, da njihovo izkazovanje ne bo ogrozilo zaupnosti statističnih podatkov.

Samo kadar poročevalska enota ali enote, ki so informacije posredovale, to zahtevajo, nacionalni organi odločijo, ali naj se statistični rezultati, s katerimi bi bilo mogoče to enoto oziroma enote prepoznati, izkazujejo ali se spremenijo na tak način, da njihovo izkazovanje ne bo ogrozilo zaupnosti statističnih podatkov.
  Nacionalni organi zagotovijo, da statistične koristi nedvomno odtehtajo škodljive učinke za osebo ali osebe, ki zagotovijo informacije.“

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 7 – točka c

Uredba (ES) št. 638/2004

Člen 12 – odstavek 4 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija z izvedbenimi akti sprejme tehnične določbe za pripravo teh statistik. | Komisija z izvedbenimi akti sprejme tehnične določbe za
  čim gospodarnejšo
  pripravo teh statistik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija z izvedbenimi akti sprejme tehnične določbe za pripravo teh statistik.

Komisija z izvedbenimi akti sprejme tehnične določbe za
  čim gospodarnejšo
  pripravo teh statistik.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 8

Uredba (ES) št. 638/2004

Člen 13 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4)   Komisija z izvedbenimi akti sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev kakovosti statistik, poslanih v skladu z merili kakovosti. | (4)   Komisija z izvedbenimi akti sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev kakovosti statistik, poslanih v skladu z merili kakovosti
  , pri čemer je treba preprečiti nesorazmerne stroške za nacionalne organe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)   Komisija z izvedbenimi akti sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev kakovosti statistik, poslanih v skladu z merili kakovosti.

(4)   Komisija z izvedbenimi akti sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev kakovosti statistik, poslanih v skladu z merili kakovosti
  , pri čemer je treba preprečiti nesorazmerne stroške za nacionalne organe
  .

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 9

Uredba (ES) št. 638/2004

Člen 13a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   Komisija pri izvajanju pooblastil iz člena 3(4), člena 6(2), člena 10(3), (4) in (5), člena 12(1)(a) in (2) zagotovi, da se državam članicam in poročevalskim enotam z delegiranimi akti ne naloži
  znatno dodatno
  upravno breme. | (2)   Komisija pri izvajanju pooblastil iz člena 3(4), člena 6(2), člena 10(3), (4) in (5), člena 12(1)(a) in (2) zagotovi, da se državam članicam in poročevalskim enotam z delegiranimi akti ne naloži
  znatne dodatne stroške ali
  upravno breme.
  Komisija si prizadeva za nižje stroške in manjše upravno breme, če je to mogoče. Poleg tega Komisija ustrezno utemelji ukrepe iz predvidenih delegiranih aktov in zagotovi informacije s prispevki držav članic o vseh obremenitvah in stroških priprave, ki so s tem povezani, v skladu s členom 14(3) Uredbe (ES) št. 223/2009. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)   Komisija pri izvajanju pooblastil iz člena 3(4), člena 6(2), člena 10(3), (4) in (5), člena 12(1)(a) in (2) zagotovi, da se državam članicam in poročevalskim enotam z delegiranimi akti ne naloži
  znatno dodatno
  upravno breme.

(2)   Komisija pri izvajanju pooblastil iz člena 3(4), člena 6(2), člena 10(3), (4) in (5), člena 12(1)(a) in (2) zagotovi, da se državam članicam in poročevalskim enotam z delegiranimi akti ne naloži
  znatne dodatne stroške ali
  upravno breme.
  Komisija si prizadeva za nižje stroške in manjše upravno breme, če je to mogoče. Poleg tega Komisija ustrezno utemelji ukrepe iz predvidenih delegiranih aktov in zagotovi informacije s prispevki držav članic o vseh obremenitvah in stroških priprave, ki so s tem povezani, v skladu s členom 14(3) Uredbe (ES) št. 223/2009.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 9

Uredba (ES) št. 638/2004

Člen 13a – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena 3(4), člena 6(2), člena 10(3), (4) in (5), člena 12(1)(a) in (2) se Komisiji podeli za
  nedoločen čas
  od (Urad za publikacije: vstavite točen datum začetka veljavnosti Uredbe).]. | 3.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena 3(4), člena 6(2), člena 10(3), (4) in (5), člena 12(1)(a) in (2) se Komisiji podeli za
  obdobje 5 let
  od [Urad za publikacije: vstavite točen datum začetka veljavnosti Uredbe].
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje 3 mesece pred koncem vsakega obdobja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena 3(4), člena 6(2), člena 10(3), (4) in (5), člena 12(1)(a) in (2) se Komisiji podeli za
  nedoločen čas
  od (Urad za publikacije: vstavite točen datum začetka veljavnosti Uredbe).].

3.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena 3(4), člena 6(2), člena 10(3), (4) in (5), člena 12(1)(a) in (2) se Komisiji podeli za
  obdobje 5 let
  od [Urad za publikacije: vstavite točen datum začetka veljavnosti Uredbe].
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje 3 mesece pred koncem vsakega obdobja
  .

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 9

Uredba (ES) št. 638/2004

Člen 13a – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 3(4), člena 6(2), člena 10(3), (4) in (5), člena 12(1)(a) in (2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet v 
  dveh
  mesecih od dne, ko sta bila o tem uradno obveščena, ne nasprotujeta ali če pred iztekom tega roka obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za
  dva meseca
  . | 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 3(4), člena 6(2), člena 10(3), (4) in (5), člena 12(1)(a) in (2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet v 
  treh
  mesecih od dne, ko sta bila o tem uradno obveščena, ne nasprotujeta ali če pred iztekom tega roka obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za
  tri mesece
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 3(4), člena 6(2), člena 10(3), (4) in (5), člena 12(1)(a) in (2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet v 
  dveh
  mesecih od dne, ko sta bila o tem uradno obveščena, ne nasprotujeta ali če pred iztekom tega roka obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za
  dva meseca
  .

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 3(4), člena 6(2), člena 10(3), (4) in (5), člena 12(1)(a) in (2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet v 
  treh
  mesecih od dne, ko sta bila o tem uradno obveščena, ne nasprotujeta ali če pred iztekom tega roka obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za
  tri mesece
  .

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A7-0457/2013).

(9)  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

(9)  
  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki
  (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

(*1)  (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

(*2)  
  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki
  (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

(*3)  
  Pet let po začetku veljavnosti te uredbe.

---

Četrtek, 16. januar 2014

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/244 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/244

---

P7_TA(2014)0033

Imenovanje članice Izvršilnega odbora ECB (Sabine Lautenschläger)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o priporočilu Sveta o imenovanju članice izvršilnega odbora Evropske centralne banke (N7-0002/2014 – C7-0010/2014 – 2014/0801(NLE))

(Posvetovanje)

(2016/C 482/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 7. januarja 2014 (N7-0002/2014) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 7. januarja 2014 (N7-0002/2014) (1),

| — | ob upoštevanju druge alinee člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval z Evropskim svetom (C7-0010/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju druge alinee člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval z Evropskim svetom (C7-0010/2014),

| — | ob upoštevanju člena 109 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 109 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0023/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0023/2014),

| A. | ker se je Evropski svet s pismom z dne 8. januarja 2014, prejetim 9. januarja 2014, posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Sabine Lautenschläger za članico izvršilnega odbora Evropske centralne banke za mandat osmih let; |
| --- | --- |

A.

ker se je Evropski svet s pismom z dne 8. januarja 2014, prejetim 9. januarja 2014, posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Sabine Lautenschläger za članico izvršilnega odbora Evropske centralne banke za mandat osmih let;

| B. | ker je Odbor Parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil priporočila Sabine Lautenschläger, zlasti glede na zahteve iz člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter potrebo po popolni neodvisnosti ECB na področju monetarne politike v skladu s členom 130 PDEU; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis Sabine Lautenschläger ter njene odgovore na pisni vprašalnik, ki ji je bil poslan; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor Parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil priporočila Sabine Lautenschläger, zlasti glede na zahteve iz člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter potrebo po popolni neodvisnosti ECB na področju monetarne politike v skladu s členom 130 PDEU; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis Sabine Lautenschläger ter njene odgovore na pisni vprašalnik, ki ji je bil poslan;

| C. | ker je imela nato kandidatka 13. januarja 2014 predstavitev, ki jo je začela z uvodno izjavo, nadaljevala pa z odgovori na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

C.

ker je imela nato kandidatka 13. januarja 2014 predstavitev, ki jo je začela z uvodno izjavo, nadaljevala pa z odgovori na vprašanja članov odbora;

| 1. | odobri priporočilo Sveta o imenovanju Sabine Lautenschläger za članico izvršilnega odbora Evropske centralne banke; |
| --- | --- |

1.

odobri priporočilo Sveta o imenovanju Sabine Lautenschläger za članico izvršilnega odbora Evropske centralne banke;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Svetu in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Svetu in vladam držav članic.

---

(1)  Še ni objavljeno v UL.

---

| 23.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 482/245 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 482/245

---

P7_TA(2014)0034

Dovoljenje Franciji, da uporabi znižano stopnjo nekaterih posrednih davkov na „tradicionalni“ rum, proizveden na Guadeloupu, v Francoski Gvajani in na Martiniku in Reunionu *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o dovoljenju Franciji, da uporabi znižano stopnjo nekaterih posrednih davkov na „tradicionalni“ rum, proizveden na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu, ter o spremembi Odločbe 2007/659/ES (COM(2013)0839 – C7-0488/2013 – 2013/0413(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2016/C 482/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2013)0839), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2013)0839),

| — | ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0488/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0488/2013),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0013/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0013/2014),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---