# Eiropas Savienības C 396/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 396 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 27. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 396

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 27. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 396/01 | Euro maiņas kurss | 1 |
| 2016/C 396/02 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 2 |
| 2016/C 396/03 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 3 |
| 2016/C 396/04 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 4 |
| | Revīzijas palāta |
| 2016/C 396/05 | Īpašais ziņojums Nr. 25/2016 – Zemes gabalu identifikācijas sistēma – noderīgs rīks lauksaimniecības zemes attiecināmības noteikšanai, taču tās pārvaldību iespējams uzlabot | 5 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2016/C 396/06 | Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus | 6 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 396/01

Euro maiņas kurss

1

2016/C 396/02

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

2

2016/C 396/03

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

3

2016/C 396/04

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

4

Revīzijas palāta

2016/C 396/05

Īpašais ziņojums Nr. 25/2016 – Zemes gabalu identifikācijas sistēma – noderīgs rīks lauksaimniecības zemes attiecināmības noteikšanai, taču tās pārvaldību iespējams uzlabot

5

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2016/C 396/06

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

6

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 396/07 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 7 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2016/C 396/07

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

7

---

| | Labojums |
| --- | --- |
| 2016/C 396/08 | Labojums to valsts iestāžu sarakstā, kuras noteiktas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu, 29. panta 2. punktu ( OV C 366, 14.12.2013. ) | 12 |

Labojums

2016/C 396/08

Labojums to valsts iestāžu sarakstā, kuras noteiktas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu, 29. panta 2. punktu ( OV C 366, 14.12.2013. )

12

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 27.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 396/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 396/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2016. gada 26. oktobris

(2016/C 396/01)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0925 |
| JPY | Japānas jena | 113,97 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4385 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,89465 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,7368 |
| CHF | Šveices franks | 1,0838 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,0425 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,021 |
| HUF | Ungārijas forints | 309,09 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3245 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4965 |
| TRY | Turcijas lira | 3,3702 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4220 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4602 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,4732 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5246 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5181 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 240,92 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 15,0219 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,3954 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5010 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 213,50 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,5470 |
| PHP | Filipīnu peso | 52,940 |
| RUB | Krievijas rublis | 68,1000 |
| THB | Taizemes bāts | 38,238 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,4065 |
| MXN | Meksikas peso | 20,3468 |
| INR | Indijas rūpija | 73,0255 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0925

JPY

Japānas jena

113,97

DKK

Dānijas krona

7,4385

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,89465

SEK

Zviedrijas krona

9,7368

CHF

Šveices franks

1,0838

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,0425

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,021

HUF

Ungārijas forints

309,09

PLN

Polijas zlots

4,3245

RON

Rumānijas leja

4,4965

TRY

Turcijas lira

3,3702

AUD

Austrālijas dolārs

1,4220

CAD

Kanādas dolārs

1,4602

HKD

Hongkongas dolārs

8,4732

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5246

SGD

Singapūras dolārs

1,5181

KRW

Dienvidkorejas vona

1 240,92

ZAR

Dienvidāfrikas rands

15,0219

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,3954

HRK

Horvātijas kuna

7,5010

IDR

Indonēzijas rūpija

14 213,50

MYR

Malaizijas ringits

4,5470

PHP

Filipīnu peso

52,940

RUB

Krievijas rublis

68,1000

THB

Taizemes bāts

38,238

BRL

Brazīlijas reāls

3,4065

MXN

Meksikas peso

20,3468

INR

Indijas rūpija

73,0255

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 27.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 396/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 396/2

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2016/C 396/02)

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus, lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā (1). Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši to, ka var emitēt tikai monētas divu euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām divu euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts:

  Grieķija

Piemiņas monētas tematika:

  150 gadu kopš Arkādija klostera nodedzināšanas.

Dizainparauga apraksts.
  Uz monētas ir Arkādija klosteris. Centrā ir uzraksts “ARKĀDIJA KLOSTERIS”, un kreisajā pusē gar iekšējā apļa malu ir uzraksts “GRIEĶIJAS REPUBLIKA” grieķu valodā. Labajā pusē augšā ir redzams emisijas gads “2016”, bet zem centrā izvietotā uzraksta – stilizēts palmas lapas attēls (Grieķijas monētu kaltuves zīme). Labajā pusē monētas apakšdaļā ir mākslinieka (George Stamatopoulos) monogramma.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga divpadsmit zvaigznes.

Emisijas apjoms:

  ne vairāk kā 750 000 monētu.

Emisijas datums:

  2016. gada 4. ceturksnis.

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm skatīt OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Skatīt Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

| 27.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 396/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 396/3

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2016/C 396/03)

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus, lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā (1). Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši to, ka var emitēt tikai monētas divu euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām divu euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts:

  Malta

Piemiņas monētas tematika:

  Maltas fonda Malta Community Chest Fund loma sabiedrībā

Dizainparauga apraksts.
  Šī monēta ir paredzēta, lai godinātu Maltas fonda Malta Community Chest Fund lomu sabiedrībā ar programmu vidusskolēniem
  From Children in Solidarity
  (“No bērniem solidaritātē”). Šajā programmā tiek identificēta bērnu sociālā loma piecās dažādās jomās ar pirmo tēmu “Solidaritāte, sniedzot mīlestību”. Monētas dizainu izveidojusi vidusskolniece Sarah Cilia, attēlojot šo tēmu kā divas plaukstas, kas kopā veido sirds attēlu, kurā ir Maltas karoga attēlojums. Zem zīmējuma ir uzraksts “MALTA 2016”. Uz kreisās plaukstas locītavas redzami divi stilizēti cilvēka ķermeņa attēli, un divi tādi paši attēli ir uz labās plaukstas locītavas.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga divpadsmit zvaigznes.

Emisijas apjoms:

  380 000 monētu.

Emisijas datums:

  2016. gada novembris.

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm skatīt OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Skatīt Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

| 27.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 396/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 396/4

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2016/C 396/04)

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus, lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā (1). Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši to, ka var emitēt tikai monētas divu euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām divu euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts:

  Grieķija

Piemiņas monētas tematika:

  120 gadu kopš Dimitra Mitropula (Dimitri Mitropoulos) dzimšanas

Dizainparauga apraksts.
  Dimitra Mitropula portrets uz nošu fona. Gar iekšējā apļa malu kreisajā pusē ir uzraksti “120 GADU KOPŠ DIMITRA MITROPULA DZIMŠANAS” un “GRIEĶIJAS REPUBLIKA” grieķu valodā. Kreisajā pusē augšā ir emisijas gads “2016” un stilizēts palmas lapas attēls (Grieķijas monētu kaltuves zīme). Labajā pusē apakšā ir redzama mākslinieka (George Stamatopoulos) monogramma.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga divpadsmit zvaigznes.

Emisijas apjoms:

  ne vairāk kā 750 000 monētu.

Emisijas datums:

  2016. gada 4. ceturksnis.

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm skatīt OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Skatīt Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

Revīzijas palāta

| 27.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 396/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 396/5

---

Īpašais ziņojums Nr. 25/2016

“Zemes gabalu identifikācijas sistēma – noderīgs rīks lauksaimniecības zemes attiecināmības noteikšanai, taču tās pārvaldību iespējams uzlabot”

(2016/C 396/05)

Eiropas Revīzijas palāta informē, ka ir publicēts īpašais ziņojums Nr. 25/2016 “Zemes gabalu identifikācijas sistēma – noderīgs rīks lauksaimniecības zemes attiecināmības noteikšanai, taču tās pārvaldību iespējams uzlabot”.

Ziņojums ir pieejams lasīšanai vai lejupielādei Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē: http://eca.europa.eu vai virtuālajā grāmatnīcā EU-Bookshop: https://bookshop.europa.eu

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 27.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 396/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 396/6

---

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

(2016/C 396/06)

EBTA Uzraudzības iestādei nav iebildumu pret šādu valsts atbalsta pasākumu:

| Lēmuma pieņemšanas datums | : | 2016. gada 25. janvāris |
| --- | --- | --- |
| Lietas Nr. | : | 78337 |
| Lēmuma Nr. | : | 23/16/COL |
| EBTA valsts | : | Norvēģija |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | : | PVN 0 % likme elektronisko ziņu pakalpojumiem |
| Juridiskais pamats | : | 2009. gada 19. jūnija Likuma par pievienotās vērtības nodokli Nr. 58 6-2. iedaļa un 2009. gada 15. decembra Noteikumu par pievienotās vērtības nodokli Nr. 1540 6-2-1. iedaļa |
| Pasākuma veids | : | shēma |
| Mērķis | : | plašsaziņas līdzekļu plurālisms un daudzveidība |
| Atbalsta veids | : | PVN 0 % likme |
| Budžets | : | apmēram NOK 350 miljoni gadā |
| Ilgums | : | līdz 2022. gada 1. martam |
| Tautsaimniecības nozares | : | ziņu un aktuālo notikumu plašsaziņas līdzekļi, tai skaitā NACE J58.1.3 (laikrakstu izdošana) un NACE J60 (radio un televīzijas programmu izstrāde un apraide) |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | : | Finanšu ministrija |
| P.O. Box 8008 Dep. |
| N-0030 Oslo |
| NORWAY |

Lēmuma pieņemšanas datums

:

2016. gada 25. janvāris

Lietas Nr.

:

78337

Lēmuma Nr.

:

23/16/COL

EBTA valsts

:

Norvēģija

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

:

PVN 0 % likme elektronisko ziņu pakalpojumiem

Juridiskais pamats

:

2009. gada 19. jūnija Likuma par pievienotās vērtības nodokli Nr. 58 6-2. iedaļa un 2009. gada 15. decembra Noteikumu par pievienotās vērtības nodokli Nr. 1540 6-2-1. iedaļa

Pasākuma veids

:

shēma

Mērķis

:

plašsaziņas līdzekļu plurālisms un daudzveidība

Atbalsta veids

:

PVN 0 % likme

Budžets

:

apmēram NOK 350 miljoni gadā

Ilgums

:

līdz 2022. gada 1. martam

Tautsaimniecības nozares

:

ziņu un aktuālo notikumu plašsaziņas līdzekļi, tai skaitā NACE J58.1.3 (laikrakstu izdošana) un NACE J60 (radio un televīzijas programmu izstrāde un apraide)

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

:

Finanšu ministrija

P.O. Box 8008 Dep.

N-0030 Oslo

NORWAY

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālas informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 27.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 396/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 396/7

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2016/C 396/07)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

Padomes Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (*)

WEST WALES CORACLE CAUGHT SALMON

EK Nr.: UK-PGI-0005-01179 – 12.11.2013.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

West Wales Coracle Caught Salmon

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Apvienotā Karaliste

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas uz 1. punktā minēto nosaukums

West Wales Coracle Caught Salmon ir nosaukums, ar ko apzīmē lašus (Salmo salar), kuri nozvejoti, izmantojot tradicionālu un senu Velsas metodi – zveju ar pītām laivām.

Svaigi laši West Wales Coracle Caught Salmon ir spoži sudraboti, ar tumši zilu muguru un melniem lāsumiem, kas atrodas galvenokārt virs sānu līnijas, lai gan uz astes spuras lāsumu parasti nav. Gaļa ir stingra, ar blīvu konsistenci un iezīmīgā sārtā/sarkanā krāsā, tai piemīt svaiga zivju smarža, kas, pēc zvejnieku teiktā, līdzinās arbūzu smaržai.

Laši West Wales Coracle Caught Salmon tiek nozvejoti bēguma laikā upes plūdmaiņu ūdeņos, tiklīdz tie no jūras ir iepeldējuši upju sistēmā un pirms tie ir ilgu laiku pasīvi uzturējušies upes vidē un to rezerves ir izsīkušas. Zivis ir svaigas, ar stingru gaļu un izcilas kvalitātes muskuļaudiem, – tas nodrošina blīvāku konsistenci un augstāku muskuļaudu olbaltumvielu un eļļas saturu. Tām ir redzami iegarena, labi attīstīta forma bez pārmērīga tauku slāņa, un tā izveidojusies, pateicoties jūrā nopeldētajiem lielajiem attālumiem un pieejamajām barošanās vietām, kurās atrodama ļoti kvalitatīva barība.

Lašu West Wales Coracle Caught Salmon forma un lielums var atšķirties, jo tie auguši savvaļā, turklāt šīs savvaļas iedabas dēļ lašu gaļa nesatur nekādas mākslīgas piedevas un/vai krāsvielas. Laša West Wales Coracle Caught Salmon minimālais izmērs ir 1 kg un maksimālais izmērs 15 kg. Tiem ir nevainojams lāsumojums, neskartas zvīņas un regulāras formas aste, spuras un galva. Turklāt astes spura ir labāk attīstīta, izplestā veidā tā ir ieliekta, astes stumbrs ir šaurs un ar izteiktu paplašinājumu astes pusē. Laša žokļa gali sniedzas aiz acu aizmugurējās malas, un lašu tēviņiem ir izteikts “knābis”. Tā kā zvejā ar pītām laivām tiek nozvejoti atsevišķi īpatņi, nevis daudzi laši vienlaikus, lašiem West Wales Coracle Caught Salmon ir mazāk nobrāzumu, ķermeņa bojājumu un deformāciju kā citiem lašiem, kuri audzēti saimniecībās vai nozvejoti ar dreifējošiem tīkliem. Tas uzlabo lašu West Wales Coracle Caught Salmon garšas īpašības, jo tiem ir neskarta, stingra gaļa un blīva konsistence.

Termiski apstrādātiem lašiem West Wales Coracle Caught Salmon ir izteikta, spēcīga, svaiga, saldena garša ar delikātu eļļas niansi, kas nav uzmācīga, un stingra gaļa ar blīvu konsistenci.

Lašus West Wales Coracle Caught Salmon pārdod nesadalītus un galvenokārt svaigi nozvejotus, taču tos var pārdot arī saldētus.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Lašiem West Wales Coracle Caught Salmon jābūt nozvejotiem, izmantojot seno tradicionālo metodi, proti, zveju ar pītām laivām, un tam jānotiek lašu zvejas sezonā, kas atšķiras atkarībā no tā, kurā no trim Rietumvelsas upēm tiek zvejots.

| — | Taui (Tywi) upē lašu zvejas sezona ilgst no 1. jūnija līdz 31. jūlijam. |
| --- | --- |

—

Taui (Tywi) upē lašu zvejas sezona ilgst no 1. jūnija līdz 31. jūlijam.

| — | Taivi (Teifi) upē lašu zvejas sezona ilgst no 1. jūnija līdz 31. augustam. |
| --- | --- |

—

Taivi (Teifi) upē lašu zvejas sezona ilgst no 1. jūnija līdz 31. augustam.

| — | Tāfas (Taf) upē lašu zvejas sezona ilgst no 1. jūnija līdz 31. jūlijam. |
| --- | --- |

—

Tāfas (Taf) upē lašu zvejas sezona ilgst no 1. jūnija līdz 31. jūlijam.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

—

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Turpinājumā aprakstīti apgabali, kuros zvejo Taui, Tāfas un Taivi upē Rietumvelsā.

—   Tau– upes daļa, kas atrodas starp iedomātu līniju, kura novilkta taisni pāri Taui upei no dzelzceļa sūkņu stacijas netālu no vecās skārdnīcas Valsts koordinātu tīkla (NGR) punktā SN 420205, un iedomātu līniju, kura novilkta taisni pāri Taui upei NGR punktā SN 394137.

—   Taivi– upes daļa, kas atrodas starp Kārdiganas (Cardigan) tiltu un Lehridas (Llechryd) tiltu.

—   Tāfa– upes daļa, kas sniedzas no tilta, pa kuru ved autoceļš A477 posmā Karmārtena–Pembruka (Carmarthen–Pembroke), līdz vietai, kas atrodas aptuveni 1,6 km upes lejteces virzienā aiz iedomātas līnijas, kura novilkta taisni pāri Tāfas upei no Wharley zemesraga līdz Ginst zemesragam.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Tāfas, Taui un Taivi upē, kas atrodas Rietumvelsā, ir izcili labs ūdens, kura kvalitāti regulāri uzrauga un reģistrē Velsas Dabas resursu pārvalde. Visu šo upju avoti atrodas dziļi Kembrianu (Cambrian) vai Prizeli (Preseli) kalnos, un to sateces baseins atrodas izteiktā lauku apvidū, kurā nav nekādu rūpniecības objektu. Taui un Taivi ir klasificētas kā īpaši aizsargājamas dabas teritorijas (ĪADT) saskaņā ar ES Biotopu direktīvu, un lasis ir noteikts par Taivi ĪADT īpašo iezīmi. Piesārņojuma līmenis visās trīs upēs ir ļoti zems, un tām ir piešķirta “A” pakāpe, kas norāda, ka upēs ir “dabiskas ekosistēmas un iespējama ļoti laba lašu un karpu dzimtas zivju zveja.” Upes ūdens augstā kvalitāte un tas, ka zvejā ar pītām laivām tiek noķertas atsevišķas zivis (nevis daudzas zivis vienlaikus), nodrošina to, ka šajā zvejā laši tiek iegūti nevainojamā stāvoklī, kas uzlabo to garšas īpašības.

Zveja ar pītām laivām ir sens migrējošu zivju zvejas veids, un tā ir vienīgā likumīgā zvejas metode šajās Velsas upēs, kurās drīkst nozvejot lašus un pēc tam tos pārdot. Tā ir sena amata prasme, kas reģistrēta 11. gadsimtā un kā dzīva tradīcija ir saglabājusies līdz pat 21. gadsimtam. Lai gan pītās laivas reiz tika plaši izmantotas visā Velsā, nu tās izmanto tikai Tāfā, Taui un Taivi. Šīs trīs upes ir vienīgā vieta Eiropā, kur joprojām notiek zveja ar pītām laivām. Viens no zvejniekiem, kas mūsdienās ar pītu laivu zvejo Taui upē, nāk no ģimenes, kura šajā upē ar pītām laivām zvejo jau vairāk nekā 300 gadu. Pītās laivas ir mazas ovālas laivas, kurām šķērsām pārlikts dēlis kalpo par sēdekli. Tās ir darinātas ar rokām no ošu un kārklu klūgām, un tām ir groza konstrukcija. Katrā pītajā laivā ir viens zvejnieks, kas vada laivu ar vienrokas airi. Zvejā ar pītām laivām vienlaikus darbojas laivu pāris, starp kurām ir nostiepts tīkls. Zveja notiek galvenokārt naktī, lai laši nevarētu redzēt ēnu, ko met pītā laiva vai tīkls, kas tiek virzīts tiem pretī, kad laši atgriežas savā nārsta vietā. Zveja ar pītām laivām tiek stingri regulēta, proti, zvejot drīkst tikai konkrētos bēguma un plūdmaiņu apgabalos. Zvejas vietu robežas ir noteiktas zvejas nolikumos. Visiem zvejniekiem, kuri zvejo ar pītām laivām, ir jāsaņem licence, un šajā zvejā izmantotos tīklus reglamentē tiesību akti.

Laši uz nārsta vietām dodas, peldot tuvu upes gultnei un sekojot upes kontūrām. Zvejnieki gadsimtu gaitā ir uzkrājuši šīs zināšanas. Tīklu velk pa upes gultni, izmantojot nelielas svina gremdes. Tīklā iekļūst zivis, kas peld ne augstāk kā 18 collas virs upes gultnes, bet zivis, kas peld lielākā attālumā no grunts, nozvejotas netiek. Pludiņu virve notur tīkla augšmalu uz priekšu izliektā pozīcijā, un abas pītās laivas notur tīklu atvērtu. Viena no svarīgākajām prasmēm, kas saistīta ar zveju ar pītām laivām un tīklu izgatavošanu, ir unikālā gremžu sistēma, kas nosaka pie tīkliem piestiprināmo svina gremžu skaitu un svaru. Gremžu sistēma ir sarežģīta, un tās pamatā ir Fibonači skaitļu sekvence. Šo prasmi apgūst praksē un nodod no paaudzes paaudzē.

Ir aizliegts zvejot un pēc tam pārdot lašus, kas šajās upēs ir iegūti ar jebkādu citu metodi, nevis zvejā ar pītām laivām. Tas palīdz nodrošināt visu ar pītām laivām nozvejoto lašu uzraudzību un izsekojamību.

Makšķerēšanas sezona (tikai sporta nolūkā) sākas un beidzas vēlāk nekā sezona, kurā izmanto pītās laivas.

Ar makšķeri izvilktie laši ilgāk ir atradušies upes dubļos un sanešos, tāpēc šādām zivīm ir dūņaināka garša, turklāt krītošās lapas nereti iekrāso zivis, kamēr tās nekustīgi guļ lāmās. Zivju pasivitāte veicina to enerģijas rezervju izsīkšanu.

5.2.   Produkta specifika

Laši West Wales Coracle Caught Salmon ir migrējošas savvaļas zivis, kuras spēj dzīvot gan saldūdens upēs, gan jūrā. Dažus pirmos gadus laši dzīvo un nārsto Taivi, Tāfā un Taui. Katru gadu agrā pavasarī tie migrē uz jūru, lai tur barotos un augtu. Aptuveni pēc diviem gadiem tie atgriežas trīs dzimtajās Rietumvelsas upēs, lai nārstotu. Pateicoties migrācijas laikā nopeldētajam attālumam un jūrā pieejamajām barošanās vietām, kurās atrodama ļoti kvalitatīva barība, muskuļu tonuss savvaļas lašiem ir daudz labāks nekā saimniecībās audzētiem lašiem. Barodamies jūrā, laši uzkrāj enerģijas rezerves.

Migrācijas laikā attīstās muskuļu tonuss, un tā rezultātā veidojas blīva konsistence un stingra gaļa bez pārmērīga tauku slāņa. Šīs īpašības palīdz saglabāt zvejas metode, kas nodrošina to, ka zivis tiek nozvejotas izcilā stāvoklī, proti, bēguma laikā upes plūdmaiņu ūdeņos, tiklīdz tās ir iepeldējušas upju sistēmā un pirms tās ir ilgu laiku pasīvi uzturējušās upes vidē un to rezerves ir izsīkušas. Tas palīdz nodrošināt to, ka lašiem West Wales Coracle Caught Salmon ir maiga, izteikta, spēcīga, saldena, svaiga garša ar delikātu eļļas niansi, kas nav uzmācīga, un stingra gaļa ar blīvu konsistenci.

Zvejā ar pītām laivām izmanto mezglota linuma tīklus, kuru acis nav mazākas par 10 cm, un tas nozīmē, ka mazāki laši izkļūst no tīkla un tiek nodrošināta zvejas ilgtspēja. Turpretī Skotijas savvaļas lašus Scottish Wild Salmon drīkst zvejot ar tīkliem, kuru linuma acu izmērs nav mazāks par 9 cm, un makšķerējot var iegūt arī mazākus lašus.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

AĢIN pieteikums pamatojas uz specifiku, kas piemīt šim unikālajam produktam, kura raksturīgās īpašības ir saistītas ar šādiem faktoriem:

| — | to saldūdeņu kvalitāti, kuros zivis nāk pasaulē un atgriežas, lai vairotos, |
| --- | --- |

—

to saldūdeņu kvalitāti, kuros zivis nāk pasaulē un atgriežas, lai vairotos,

| — | migrācijas ceļu, kuru savvaļas zivis nopeld, būdamas jūrā, |
| --- | --- |

—

migrācijas ceļu, kuru savvaļas zivis nopeld, būdamas jūrā,

| — | jūrā pieejamajām barošanās vietām, kurās atrodama ļoti kvalitatīva barība, – zivis barojas, tikai būdamas jūrā, un tieši tur veidojas to enerģijas rezerves, kas uzkrājas muskuļaudu olbaltumvielu veidā, |
| --- | --- |

—

jūrā pieejamajām barošanās vietām, kurās atrodama ļoti kvalitatīva barība, – zivis barojas, tikai būdamas jūrā, un tieši tur veidojas to enerģijas rezerves, kas uzkrājas muskuļaudu olbaltumvielu veidā,

| — | faktu, ka zveja ar pītām laivām ir unikāla tradicionāla zvejas metode, ar kuru zivis tiek nozvejotas pa vienai nevainojamā stāvoklī, tiklīdz tās no jūras ir iepeldējušas upju sistēmā un pirms to enerģijas rezerves ir izsīkušas. Tā kā zivis tiek nozvejotas nevainojamā stāvoklī, tiek nodrošināts unikālais zivju svaigums, un nereti uz zivju ķermeņa joprojām ir redzamas jūras utis. Zvejnieki, kas zvejo ar pītām laivām, stāsta, ka lašiem piemīt izteikta smarža, kas atgādina svaigus arbūzus. |
| --- | --- |

—

faktu, ka zveja ar pītām laivām ir unikāla tradicionāla zvejas metode, ar kuru zivis tiek nozvejotas pa vienai nevainojamā stāvoklī, tiklīdz tās no jūras ir iepeldējušas upju sistēmā un pirms to enerģijas rezerves ir izsīkušas. Tā kā zivis tiek nozvejotas nevainojamā stāvoklī, tiek nodrošināts unikālais zivju svaigums, un nereti uz zivju ķermeņa joprojām ir redzamas jūras utis. Zvejnieki, kas zvejo ar pītām laivām, stāsta, ka lašiem piemīt izteikta smarža, kas atgādina svaigus arbūzus.

Iepriekšminētie faktori palīdz nodrošināt to, ka šīs zivis ir nevainojams, svaigs produkts ar stingru gaļu un izcilas kvalitātes muskuļaudiem, ar augstu muskuļaudu olbaltumvielu un eļļas saturu, taču bez pārmērīga tauku slāņa. Šīs īpašības atspoguļojas zivju garšas īpašībās, jo termiski apstrādātiem lašiem ir izteikta, spēcīga, svaiga, saldena garša ar delikātu eļļas niansi un stingra gaļa ar blīvu konsistenci.

Lai gan pītās laivas reiz tika plaši izmantotas visā Velsā, nu tās izmanto tikai Rietumvelsas upēs Tāfā, Taui un Taivi. Viena ģimene, kas mūsdienās ar pītām laivām zvejo Taui upē, ar šādu zveju nodarbojas jau vairāk nekā 300 gadu.

Zveja ar pītām laivām Velsā tiek piekopta jau kopš 19. gadsimta. Tā ietver daudzas prasmes, kas tiek nodotas no paaudzes paaudzē, piemēram, pīto laivu izgatavošana, tīklu izgatavošana, zināšanas par to, kurās plūdmaiņu vietās zvejot, spēja “lasīt” upi un ņemt vērā tādus faktorus kā upes dziļums, plūdmaiņas un vēja apstākļi. Zveja ar pītām laivām prasa lielu stūrēšanas un navigācijas prasmi un precizitāti, jo vienlaikus jākontrolē tīkla pozīcija un jāsaglabā peldspēja. Prasmi vēl vairāk izceļ fakts, ka zveja ar pītām laivām notiek galvenokārt naktī. Tradicionāli pītās laivas tiek darinātas ar rokām no ošu un kārklu klūgām, un tām ir groza konstrukcija. Lai gan pīto laivu konstrukcija un izgatavošanas metode gadsimtiem ilgi ir palikusi nemainīga, modernu materiālu izstrāde tagad ir pavērusi iespējas to konstrukcijā izmantot katūnu, buraudeklu un stiklšķiedru.

Laši West Wales Coracle Caught Salmon ir atzīts kvalitatīvs produkts, kas ir sinonīms apgabala kulinārajam mantojumam un pārtikas kultūrai un ko izmanto daudzi šefpavāri un gastronomi. Pīto laivu zvejas sezonā zivis kā sezonāls produkts regulāri parādās ēdienkartēs slavenos vietējos sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumos, un tās ir iecienījuši gan vietējie iedzīvotāji, gan tūristi. Laši tiek arī kūpināti un izmantoti ēdienu gatavošanā, piemēram, terīnēs. Šos produktus patlaban pārdod prestižos pārtikas veikalos Londonā un visā Apvienotajā Karalistē.

Kūpinātus lašus West Wales Coracle Caught Salmon tagad tirgo tādu Londonas veikalu pārtikas nodaļās kā Harrods un Fortnum and Mason.

Saimons Raits (Simon Wright), Good Food Guide pārtikas kritiķis:

“Šajā Velsas daļā atrodami daudzi izcili pārtikas produkti, taču es nešaubos, ka laši West Wales Coracle Caught Salmon ar savu lielisko muskuļu tonusu un svaigo, stingro gaļu ir patiešām unikāls produkts, kas daudzējādā ziņā ietekmē pārtikas kultūru reģionā.

Runa nav tikai par garšu, kura ir nesalīdzināma, bet gan par stāstu, tradīcijām un vēsturi, kas to vēl papildina.”

Termiski apstrādātiem vai kūpinātiem lašiem West Wales Coracle Caught Salmon ir bagātīga garša, blīva, stingra konsistence, tumši sārta/sarkana krāsa un zems tauku saturs. Savvaļas izcelsmes dēļ zivju krāsa var nedaudz atšķirties.

West Wales Coracle Caught Salmon

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-west-wales-coracle-caught-salmon-pgi

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(*)  Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām.

*

---

Labojums

| 27.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 396/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 396/12

---

Labojums to valsts iestāžu sarakstā, kuras noteiktas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu, 29. panta 2. punktu

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 366, 2013. gada 14. decembris
  )

(2016/C 396/08)

27. lappusē pēc tabulas iekļauj šādu tekstu:

“(B SARAKSTS)

To noteikto iestāžu saraksts, kurām ir piekļuve CSM reģistram

| Dalībvalsts | Organizācijas nosaukums |
| --- | --- |
| AT | Bundesministerium für Finanzen - Steuer- und Zollverwaltung |
| BE | Administration générale des Douanes et Accises |
| BG | Агенция Митници |
| CY | ΤΜΗΜΑ ΤΕΛΩΝΕΙΩΝ |
| CZ | Generální ředitelství cel |
| DE | Zollkriminalamt -ZKA-
  ZFA Frankfurt am Main
  ZFA Hannover
  ZFA Stuttgart
  ZFA Dresden
  ZFA München
  ZFA Essen
  ZFA Hamburg
  ZFA Berlin-Brandenburg |
| DK | SKAT |
| EE | Eesti Maksu- ja Tolliamet |
| EL | ΓΕΝΙΚΗ ΔΙΕΥΘΥΝΣΗ ΤΕΛΩΝΕΙΩΝ ΚΑΙ Ε.Φ.Κ. |
| ES | Departamento de aduanas e impuestos especiales |
| FI | Finnish Customs, Enforcement Department |
| FR | Service d’Analyse de Risques et de Ciblage (SARC)
  Direction Nationale du Renseignement et des Enquêtes Douanières (DNRED)
  Direction Régionale de Dunkerque (DRD)
  Direction Régionale du Havre (DRLH)
  Direction Régionale de Marseille (DRM)
  Direction Régionale Pays de Loire (DRPL)
  Direction Générale des Douanes et Droits Indirects (DG) |
| HR | CARINSKA UPRAVA REPUBLIKE HRVATSKE |
| IE | Mutual Assistance Unit Revenue (Irish Tax & Customs)
  Revenue Commissioners |
| IT | Agenzia delle Dogane – Direzione Centrale Antifrode e Controlli – Ufficio Investigazioni |
| LT | Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| LU | Administration des douanes et accises |
| LV | Valsts ieņēmumu dienesta Muitas pārvalde |
| MT | Dwana |
| NL | Douane informatiecentrum |
| PL | Izba Celna w Białej Podlaskiej
  Izba Celna w Białymstoku
  Izba Celna w Gdyni
  Izba Celna w Katowicach
  Izba Celna w Kielcach
  Izba Celna w Krakowie
  Izba Celna w Łodzi
  Izba Celna w Olsztynie
  Izba Celna w Opolu
  Izba Celna w Poznaniu
  Izba Celna w Przemyślu
  Izba Celna w Rzepinie
  Izba Celna w Szczecinie
  Izba Celna w Warszawie
  Izba Celna we Wrocławiu
  Ministerstwo Finansów – Departament Kontroli Celnej, Podatkowej i Kontroli Gier
  Izba Celna w Katowicach - Wydział Strategiczne Centrum Analiz Służby Celnej |
| PT | Autoridade Tributária e Aduaneira |
| RO | Agentia nationala de administrare fiscala – directia generala a vamilor |
| SE | Tullverket |
| SI | Finančna uprava Republike Slovenije |
| SK | Kriminálny úrad finančnej správy
  Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky |
| UK | FELIXSTOWE
  PROJECT TIGER
  HM Revenue & Customs |
| European Commission | DG OLAF |

Dalībvalsts

Organizācijas nosaukums

AT

Bundesministerium für Finanzen - Steuer- und Zollverwaltung

BE

Administration générale des Douanes et Accises

BG

Агенция Митници

CY

ΤΜΗΜΑ ΤΕΛΩΝΕΙΩΝ

CZ

Generální ředitelství cel

DE

Zollkriminalamt -ZKA-

ZFA Frankfurt am Main

ZFA Hannover

ZFA Stuttgart

ZFA Dresden

ZFA München

ZFA Essen

ZFA Hamburg

ZFA Berlin-Brandenburg

DK

SKAT

EE

Eesti Maksu- ja Tolliamet

EL

ΓΕΝΙΚΗ ΔΙΕΥΘΥΝΣΗ ΤΕΛΩΝΕΙΩΝ ΚΑΙ Ε.Φ.Κ.

ES

Departamento de aduanas e impuestos especiales

FI

Finnish Customs, Enforcement Department

FR

Service d’Analyse de Risques et de Ciblage (SARC)

Direction Nationale du Renseignement et des Enquêtes Douanières (DNRED)

Direction Régionale de Dunkerque (DRD)

Direction Régionale du Havre (DRLH)

Direction Régionale de Marseille (DRM)

Direction Régionale Pays de Loire (DRPL)

Direction Générale des Douanes et Droits Indirects (DG)

HR

CARINSKA UPRAVA REPUBLIKE HRVATSKE

IE

Mutual Assistance Unit Revenue (Irish Tax & Customs)

Revenue Commissioners

IT

Agenzia delle Dogane – Direzione Centrale Antifrode e Controlli – Ufficio Investigazioni

LT

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

LU

Administration des douanes et accises

LV

Valsts ieņēmumu dienesta Muitas pārvalde

MT

Dwana

NL

Douane informatiecentrum

PL

Izba Celna w Białej Podlaskiej

Izba Celna w Białymstoku

Izba Celna w Gdyni

Izba Celna w Katowicach

Izba Celna w Kielcach

Izba Celna w Krakowie

Izba Celna w Łodzi

Izba Celna w Olsztynie

Izba Celna w Opolu

Izba Celna w Poznaniu

Izba Celna w Przemyślu

Izba Celna w Rzepinie

Izba Celna w Szczecinie

Izba Celna w Warszawie

Izba Celna we Wrocławiu

Ministerstwo Finansów – Departament Kontroli Celnej, Podatkowej i Kontroli Gier

Izba Celna w Katowicach - Wydział Strategiczne Centrum Analiz Służby Celnej

PT

Autoridade Tributária e Aduaneira

RO

Agentia nationala de administrare fiscala – directia generala a vamilor

SE

Tullverket

SI

Finančna uprava Republike Slovenije

SK

Kriminálny úrad finančnej správy

Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky

UK

FELIXSTOWE

PROJECT TIGER

HM Revenue & Customs

European Commission

DG OLAF

(C SARAKSTS)

To noteikto iestāžu saraksts, kurām ir piekļuve importa, eksporta un tranzīta reģistram

| Dalībvalsts | Organizācijas nosaukums |
| --- | --- |
| AT | Bundesministerium für Finanzen - Steuer- und Zollverwaltung |
| BE | Administration générale des Douanes et Accises |
| BG | Агенция Митници |
| CY | ΤΜΗΜΑ ΤΕΛΩΝΕΙΩΝ |
| CZ | Generální ředitelství cel |
| DE | Zollkriminalamt -ZKA-
  ZFA Frankfurt am Main
  ZFA Hannover
  ZFA Stuttgart
  ZFA Dresden
  ZFA München
  ZFA Essen
  ZFA Hamburg
  ZFA Berlin-Brandenburg |
| DK | SKAT |
| EE | Eesti Maksu- ja Tolliamet |
| EL | ΓΕΝΙΚΗ ΔΙΕΥΘΥΝΣΗ ΤΕΛΩΝΕΙΩΝ ΚΑΙ Ε.Φ.Κ. |
| ES | Departamento de aduanas e impuestos especiales |
| FI | Finnish Customs, Enforcement Department |
| FR | Service d’Analyse de Risques et de Ciblage (SARC)
  Direction Nationale du Renseignement et des Enquêtes Douanières (DNRED)
  Direction Régionale de Dunkerque (DRD)
  Direction Régionale du Havre (DRLH)
  Direction Régionale de Marseille (DRM)
  Direction Régionale Pays de Loire (DRPL)
  Direction Générale des Douanes et Droits Indirects (DG) |
| HR | CARINSKA UPRAVA REPUBLIKE HRVATSKE |
| IE | Mutual Assistance Unit
  Revenue (Irish Tax & Customs)
  Revenue Commissioners |
| IT | Agenzia delle Dogane – Direzione Centrale Antifrode e Controlli – Ufficio Investigazioni |
| LT | Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| LU | Administration des douanes et accises |
| LV | Valsts ieņēmumu dienesta Muitas pārvalde |
| MT | Dwana |
| NL | Douane informatiecentrum |
| PL | Izba Celna w Białej Podlaskiej
  Izba Celna w Białymstoku
  Izba Celna w Gdyni
  Izba Celna w Katowicach
  Izba Celna w Kielcach
  Izba Celna w Krakowie
  Izba Celna w Łodzi
  Izba Celna w Olsztynie
  Izba Celna w Opolu
  Izba Celna w Poznaniu
  Izba Celna w Przemyślu
  Izba Celna w Rzepinie
  Izba Celna w Szczecinie
  Izba Celna w Toruniu
  Izba Celna w Warszawie
  Izba Celna we Wrocławiu
  Ministerstwo Finansów – Departament Kontroli Celnej, Podatkowej i Kontroli Gier
  Izba Celna w Katowicach - Wydział Strategiczne Centrum Analiz Służby Celnej |
| PT | Autoridade Tributária e Aduaneira |
| RO | Agentia nationala de administrare fiscala – directia generala a vamilor |
| SE | Tullverket |
| SI | Finančna uprava Republike Slovenije |
| SK | Kriminálny úrad finančnej správy
  Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky |
| UK | FELIXSTOWE
  BF Intelligence & Analytics Team
  UK_HMRC_CITEX Valuation
  PROJECT TIGER
  CITEX Transit UofE
  HM Revenue & Customs |
| European Commission | DG OLAF” |

Dalībvalsts

Organizācijas nosaukums

AT

Bundesministerium für Finanzen - Steuer- und Zollverwaltung

BE

Administration générale des Douanes et Accises

BG

Агенция Митници

CY

ΤΜΗΜΑ ΤΕΛΩΝΕΙΩΝ

CZ

Generální ředitelství cel

DE

Zollkriminalamt -ZKA-

ZFA Frankfurt am Main

ZFA Hannover

ZFA Stuttgart

ZFA Dresden

ZFA München

ZFA Essen

ZFA Hamburg

ZFA Berlin-Brandenburg

DK

SKAT

EE

Eesti Maksu- ja Tolliamet

EL

ΓΕΝΙΚΗ ΔΙΕΥΘΥΝΣΗ ΤΕΛΩΝΕΙΩΝ ΚΑΙ Ε.Φ.Κ.

ES

Departamento de aduanas e impuestos especiales

FI

Finnish Customs, Enforcement Department

FR

Service d’Analyse de Risques et de Ciblage (SARC)

Direction Nationale du Renseignement et des Enquêtes Douanières (DNRED)

Direction Régionale de Dunkerque (DRD)

Direction Régionale du Havre (DRLH)

Direction Régionale de Marseille (DRM)

Direction Régionale Pays de Loire (DRPL)

Direction Générale des Douanes et Droits Indirects (DG)

HR

CARINSKA UPRAVA REPUBLIKE HRVATSKE

IE

Mutual Assistance Unit

Revenue (Irish Tax & Customs)

Revenue Commissioners

IT

Agenzia delle Dogane – Direzione Centrale Antifrode e Controlli – Ufficio Investigazioni

LT

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

LU

Administration des douanes et accises

LV

Valsts ieņēmumu dienesta Muitas pārvalde

MT

Dwana

NL

Douane informatiecentrum

PL

Izba Celna w Białej Podlaskiej

Izba Celna w Białymstoku

Izba Celna w Gdyni

Izba Celna w Katowicach

Izba Celna w Kielcach

Izba Celna w Krakowie

Izba Celna w Łodzi

Izba Celna w Olsztynie

Izba Celna w Opolu

Izba Celna w Poznaniu

Izba Celna w Przemyślu

Izba Celna w Rzepinie

Izba Celna w Szczecinie

Izba Celna w Toruniu

Izba Celna w Warszawie

Izba Celna we Wrocławiu

Ministerstwo Finansów – Departament Kontroli Celnej, Podatkowej i Kontroli Gier

Izba Celna w Katowicach - Wydział Strategiczne Centrum Analiz Służby Celnej

PT

Autoridade Tributária e Aduaneira

RO

Agentia nationala de administrare fiscala – directia generala a vamilor

SE

Tullverket

SI

Finančna uprava Republike Slovenije

SK

Kriminálny úrad finančnej správy

Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky

UK

FELIXSTOWE

BF Intelligence & Analytics Team

UK_HMRC_CITEX Valuation

PROJECT TIGER

CITEX Transit UofE

HM Revenue & Customs

European Commission

DG OLAF”

---