# Eiropas Savienības C 451/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 451 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 2. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 451

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 2. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Asamblejas 31. sesija notika Vindhūkā (Namībijā) 2015. gada 13.–15. jūnijā. |
| 2016/C 451/01 | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Pirmdienas, 2016. gada 13. jūnija, sēdes protokols | 1 |
| 2016/C 451/02 | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Otrdienas, 2016. gada 14. jūnija, sēdes protokols | 5 |
| 2016/C 451/03 | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Trešdienas, 2016. gada 15. jūnija, sēdes protokols | 10 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Asamblejas 31. sesija notika Vindhūkā (Namībijā) 2015. gada 13.–15. jūnijā.

2016/C 451/01

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Pirmdienas, 2016. gada 13. jūnija, sēdes protokols

1

2016/C 451/02

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Otrdienas, 2016. gada 14. jūnija, sēdes protokols

5

2016/C 451/03

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Trešdienas, 2016. gada 15. jūnija, sēdes protokols

10

---

| IZMANTOTO SIMBOLU SARAKSTS






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

IZMANTOTO SIMBOLU SARAKSTS

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

***I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

***II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar tiesību akta projektā ierosināto juridisko pamatu.)

PARLAMENTA KOMITEJU SAĪSINĀJUMI

| AFET | Ārlietu komiteja |
| --- | --- |
| BUDG | Budžeta komiteja |
| CONT | Budžeta kontroles komiteja |
| LIBE | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| ECON | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| JURI | Juridiskā komiteja |
| ITRE | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| IMCO | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| EMPL | Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja |
| ENVI | Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| AGRI | Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja |
| PECH | Zivsaimniecības komiteja |
| REGI | Reģionālās attīstības komiteja |
| CULT | Kultūras un izglītības komiteja |
| DEVE | Attīstības komiteja |
| TRAN | Transporta un tūrisma komiteja |
| AFCO | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| FEMM | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| INTA | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| PETI | Lūgumrakstu komiteja |
| DROI | Cilvēktiesību apakškomiteja |
| SEDE | Drošības un aizsardzības apakškomiteja |

AFET

Ārlietu komiteja

BUDG

Budžeta komiteja

CONT

Budžeta kontroles komiteja

LIBE

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

ECON

Ekonomikas un monetārā komiteja

JURI

Juridiskā komiteja

ITRE

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

IMCO

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

EMPL

Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

ENVI

Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

AGRI

Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

PECH

Zivsaimniecības komiteja

REGI

Reģionālās attīstības komiteja

CULT

Kultūras un izglītības komiteja

DEVE

Attīstības komiteja

TRAN

Transporta un tūrisma komiteja

AFCO

Konstitucionālo jautājumu komiteja

FEMM

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

INTA

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

PETI

Lūgumrakstu komiteja

DROI

Cilvēktiesību apakškomiteja

SEDE

Drošības un aizsardzības apakškomiteja

POLITISKO GRUPU SAĪSINĀJUMI

| PPE | Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) |
| --- | --- |
| S&D | Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa |
| ECR | Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa |
| ALDE | Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa |
| GUE/NGL | Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa |
| Verts/ALE | Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa |
| EFDD | Grupa Brīvības un tiešās demokrātijas Eiropa |
| NI | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |

PPE

Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti)

S&D

Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa

ECR

Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa

ALDE

Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa

GUE/NGL

Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa

Verts/ALE

Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa

EFDD

Grupa Brīvības un tiešās demokrātijas Eiropa

NI

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Asamblejas 31. sesija notika Vindhūkā (Namībijā) 2015. gada 13.–15. jūnijā.

| 2.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 451/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 451/1

---

ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTU GRUPAS DALĪBVALSTU, NO VIENAS PUSES, UN EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU, NO OTRAS PUSES, NOSLĒGTĀ PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMA APVIENOTĀ PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA

PIRMDIENAS, 2016. GADA 13. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(2016/C 451/01)

Satura rādītājs

| Oficiālā atklāšanas sēde | 1 |
| --- | --- |

| Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde | 2 |
| --- | --- |

| Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Darba kārtības pieņemšana (AP102.023) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Protokola apstiprināšana Apvienotās parlamentārās asamblejas 30. sesijas pēdējai sēdei (OV C 179, 18.5.2016.) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp par Prezidija 2016. gada 12. jūnija sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgā Komisijas locekļa Neven Mimica paziņojums | 2 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Debates ar Neven Mimica, par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgo Komisijas locekli – brīvais mikrofons | 2 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Jautājumi Komisijai | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Komisijas īstenotie pasākumi, reaģējot uz Apvienotās parlamentārās asamblejas 30. sesijā pieņemtajām rezolūcijām | 3 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Epidēmiju novēršana un pārvaldība | 3 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums | 3 |
| --- | --- | --- |

9.

PIRMDIENAS, 2016. GADA 13. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 11.15.)

Oficiālā atklāšanas sēde

Asambleju uzrunāja šādi dalībnieki:

Namībijas Nacionālās asamblejas priekšsēdētājs Peter Hitjitevi Katjavivi, Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājas p. i. Michèle Rivasi, Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Netty Baldeh un Namībijas Republikas viceprezidents Nickey Iyambo.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.35 un atsākta plkst. 15.12.)

SĒDI VADĪJA: Netty BALDEH,

līdzpriekšsēdētājs

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētājs sveica visus dalībniekus.

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts, kādu to iesniedza ĀKK valstu varas iestādes un Eiropas Parlaments, tiks pievienots protokolam.

1.   Darba kārtības pieņemšana (AP102.023)

Darba kārtību pieņēma tādu, kā norādīts šajā protokolā.

2.   Protokola apstiprināšana Apvienotās parlamentārās asamblejas 30. sesijas pēdējai sēdei (OV C 179, 18.5.2016.).

Protokolus apstiprināja.

3.   Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp par Prezidija 2016. gada 12. jūnija sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem

Līdzpriekšsēdētāja ziņoja par Prezidija 2016. gada 12. jūnija sanāksmes rezultātiem.

Tika pieņemti šādi lēmumi:

| a) | faktu vākšanas misija uz Lampedūzu notiks no 2016. gada 13. līdz 15. jūlijam; |
| --- | --- |

a)

faktu vākšanas misija uz Lampedūzu notiks no 2016. gada 13. līdz 15. jūlijam;

| b) | vēlēšanu novērošanas misijas tiks nosūtītas uz Gabonu un Zambiju 2016. gada augustā, ja Asambleja saņems ielūgumus no šo valstu varas iestādēm; |
| --- | --- |

b)

vēlēšanu novērošanas misijas tiks nosūtītas uz Gabonu un Zambiju 2016. gada augustā, ja Asambleja saņems ielūgumus no šo valstu varas iestādēm;

| c) | 13. reģionālās sanāksmes, kas notiks no 2016. gada 21. līdz 23. septembrim un 32. sesijas, kas notiks no 19. līdz 21. decembrim Centrālāfrikā, vietas tiks paziņotas līdz 2016. gada 15. jūlijam. |
| --- | --- |

c)

13. reģionālās sanāksmes, kas notiks no 2016. gada 21. līdz 23. septembrim un 32. sesijas, kas notiks no 19. līdz 21. decembrim Centrālāfrikā, vietas tiks paziņotas līdz 2016. gada 15. jūlijam.

4.   Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgā Komisijas locekļa
  Neven Mimica paziņojums

Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgais Komisijas loceklis Neven Mimica savā paziņojumā galvenokārt pievērsās jautājumiem par Kotonū nolīguma nākotni, jo tā darbības termiņš beigsies 2020. gadā. Atzīstot, ka nolīgums ir īpašs, komisārs arī uzsvēra nepieciešamību pielāgot to mainīgajiem apstākļiem un jaunākajām globālajām problēmām, piemēram, klimata pārmaiņām un migrācijai. Komisārs iepazīstināja ar sabiedriskās apspriešanas rezultātiem un arī informēja par to, ka ES drīzumā pārskatīs Eiropas Konsensu attīstības jomā, lai attīstības politikā pilnībā integrētu Ilgtspējīgas attīstības mērķu programmu un COP 21 rezultātus.

5.   Debates ar Neven Mimica, par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgo Komisijas locekli – brīvais mikrofons

Uzstājās: Jean-Luc Schaffhauser, Purmanund Jhugroo (Maurīcija), Norbert Neuser, Michèle Rivasi, Agathon Rwasa (Burundi), Joyce Laboso Abonyo (Kenija), Adjedoue Weidou (Čada), Abdoulaye Toure (Kotdivuāra), Babiker Mohamed Toum (Sudāna) un Michael Gahler.

Viedokļu apmaiņā galvenā uzmanība tika pievērsta ĀKK valstu grupas un ES partnerības nākotnei un ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem. Dalībnieki arī uzdeva jautājumus par drošības un attīstības saikni, nosacījumiem atbalsta saņemšanai, cilvēku tirdzniecību, iespējamā Brexit ietekmi uz EAF finansējumu un par pārtikas nodrošinājuma un uztura jauno aliansi. Tika atkārtoti uzsvērts, ka jāpanāk savstarpēja saistība starp attīstības programmām un humāno palīdzību.

Komisārs N. Mimica atbildēja uz dalībnieku uzdotajiem jautājumiem saskaņā ar brīvā mikrofona procedūru.

6.   Jautājumi Komisijai

Komisijai kopumā tika uzdoti 22 jautājumi.

Komisija jau iepriekš bija atbildējusi uz šiem jautājumiem rakstveidā. Komisārs N. Mimica mutiski atbildēja uz papildu jautājumiem, kas bija saistīti ar šādiem sākotnējiem jautājumiem:

| | 3. jautājums, ko uzdeva Cécile Kashetu Kyenge, par bēgļu nometnēm Āfrikā; |
| --- | --- |

3. jautājums, ko uzdeva Cécile Kashetu Kyenge, par bēgļu nometnēm Āfrikā;

| | 5. jautājums, ko uzdeva Pedro Silva Pereira, par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) ar Dienvidāfrikas attīstības kopienu (SADC); |
| --- | --- |

5. jautājums, ko uzdeva Pedro Silva Pereira, par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) ar Dienvidāfrikas attīstības kopienu (SADC);

| | 15. jautājums, ko uzdeva David Martin, kuru aizstāja Maria Arena, par politisko dialogu ar Burundi; |
| --- | --- |

15. jautājums, ko uzdeva David Martin, kuru aizstāja Maria Arena, par politisko dialogu ar Burundi;

| | 16. jautājums, ko uzdeva Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), kuru aizstāja Agathon Rwasa, par ĀKK-ES nākotni; |
| --- | --- |

16. jautājums, ko uzdeva Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), kuru aizstāja Agathon Rwasa, par ĀKK-ES nākotni;

| | 17. jautājums“ ko uzdeva Marlene Mizzi, par tropisko ciklonu Winston Fidži; |
| --- | --- |

17. jautājums“ ko uzdeva Marlene Mizzi, par tropisko ciklonu Winston Fidži;

| | 22. jautājums, ko uzdeva Michèle Rivasi, par veselības aprūpes infrastruktūru finansēšanu no Eiropas līdzekļiem pēc Ebolas vīrusa uzliesmojuma; |
| --- | --- |

22. jautājums, ko uzdeva Michèle Rivasi, par veselības aprūpes infrastruktūru finansēšanu no Eiropas līdzekļiem pēc Ebolas vīrusa uzliesmojuma;

2. jautājuma autoram nebija papildjautājumu.

1., 4., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 18., 19., 20., 21. jautājuma autori sēdē nepiedalījās.

7.   Komisijas īstenotie pasākumi, reaģējot uz Apvienotās parlamentārās asamblejas 30. sesijā pieņemtajām rezolūcijām

Dokuments par Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta īstenotajiem pasākumiem attiecībā uz Apvienotās parlamentārās asamblejas Briselē 2015. gada decembrī pieņemtajām rezolūcijām ir iekļauts sēdes dokumentos.

8.   Epidēmiju novēršana un pārvaldība

Debates bez rezolūcijas

PVO pārstāvis Namībijā Dr. Quazi Monirul Islam sniedza ieskatu par jaunākajām norisēm un nesen panākto progresu cīņā ar četrām smagām pārnēsājamām slimībām, kas lielākoties skar jaunattīstības valstis, proti, Ebolas vīruss, dzeltenais drudzis, Zikas vīruss un malārija.

Uzstājās: Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Lucie Milebou Aubusson (Gabona), Arne Gericke, Pavel Telička, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Michèle Rivasi, Ibrahim Rassin Bundu (Sjerraleone), Gatoloaifaana Amataga Gidlow (Samoa), Piernicola Pedicini, Adjedoue Weidou (Čada), Francesc Gambus, Amos Fish Mahlalela (Dienvidāfrika), Maria Noichl, Purmanund Jhugroo (Maurīcija) un Domenico Rosa (Komisija).

Dalībnieki uzsvēra, ka tiesības uz veselību ir pamattiesības, kam jābūt garantētām, un lai to panāktu ir jāņem vērā ciešā cēloņu/seku saistība ar pienācīgiem dzīves apstākļiem. Veselības jautājumi ir jārisina globāli un visaptveroši, jo īpaši ņemot vērā, ka vīrusi var izplatīties pāri kontinentiem dažu stundu laikā. Veselība un labklājība ir cieši saistītas un attīstības sadarbībai ir jāsniedz savs ieguldījums tādu apstākļu radīšanā, kas nostiprinātu jaunattīstības valstu veselības aprūpes sistēmas. Tika uzsvērta arī politikas virzienu saskaņotības un dažādu ministriju darba koordinēšanas nozīme, jo labāki sociālekonomiskie apstākļi (jo īpaši attiecībā uz ūdens nodrošinājumu, sanitāriju, uzturu un mājokli) ir noteicošs faktors labākam veselības stāvoklim. Tika izskatīta arī antibiotiku rezistences problēma, kas kļuvusi par neatliekami risināmu pasaules mēroga problēmu.

Dr. Quazi Monirul Islam noslēdza debates.

9.   Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

ĀKK Koordinācijas komitejas priekšsēdētāja un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa Yves Somville uzstāšanās

ĀKK Koordinācijas komitejas priekšsēdētājs un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas loceklis Yves Somville iepazīstināja ar ziņojumu par komitejas darbību, īpašu izmanību pievēršot pastāvīgi izskatītajam jautājumam par procesu pēc Kotonū nolīguma darbības beigām.

Uzstājās: Domenico Rosa (Komisija) un Michael Gahler.

(Sēdi slēdza plkst. 18.40.)

Līdzpriekšsēdētāji

Netty BALDEH

Michèle RIVASI(p. i.)

Līdzģenerālsekretāri

Leonard-Emile OGNIMBA(p. i.)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

---

| 2.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 451/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 451/5

---

ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTU GRUPAS DALĪBVALSTU, NO VIENAS PUSES, UN EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU, NO OTRAS PUSES, NOSLĒGTĀ PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMA APVIENOTĀ PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA

OTRDIENAS, 2016. GADA 14. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(2016/C 451/02)

Satura rādītājs

| 1. | Nīderlandes Ārējās tirdzniecības un attīstības sadarbības ministres un ES Padomes pašreizējās priekšsēdētājas Lilianne Ploumen paziņojums | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Kongo Republikas Plānošanas, statistikas un reģionālās integrācijas ministres, ĀKK valstu grupas Padomes pašreizējās priekšsēdētājas Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas paziņojums | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Jautājumi Padomei | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Debates ar Padomi – brīvais mikrofons | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas izveide Āfrikai – iespējas veicināt Āfrikas iekšējo tirdzniecību un tās iespējamos ieguvumus ĀKK valstīm | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Ziņojums par 12. reģionālo sanāksmi (Dienvidāfrikas reģions), kas notika Gaboronē (Botsvānā) 2016. gada 20.–22. aprīlī – līdzpriekšsēdētāju ziņojums | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp par Prezidija 2016. gada 12. jūnija sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem (turpinājums) | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Steidzams jautājums Nr. 1: par pirmsvēlēšanu un drošības situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Līdzdalības pārvaldības uzlabošana, izmantojot decentralizāciju un stiprinot vietējo pārvaldību | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Naftas un citu stratēģiski svarīgu izejvielu cenas krituma ietekme uz ĀKK valstu tautsaimniecību | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Steidzams jautājums Nr. 2: Par izvarošanu un vardarbību pret sievietēm un bērniem bruņota konflikta situācijās | 9 |
| --- | --- | --- |

12.

OTRDIENAS, 2016. GADA 14. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.15.)

SĒDI VADĪJA: Michèle RIVASI,

līdzpriekšsēdētājas p. i.

1.   Nīderlandes Ārējās tirdzniecības un attīstības sadarbības ministres un ES Padomes pašreizējās priekšsēdētājas Lilianne Ploumen paziņojums

Nīderlandes Ārējās tirdzniecības un attīstības sadarbības ministre un ES Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Lilianne Ploumen uzsvēra svarīgāko, kas sasniegts 2015. gadā: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam un jaunie ilgtspējīgas attīstības mērķi, Adisabebas rīcības programma attīstības finansēšanai un COP 21 ar jauno starptautisko klimata nolīgumu. Ir pienācis laiks īstenot šīs programmas un saistības un uzraudzīt šo īstenošanu, un tam jābūt atspoguļotam gan ES iekšpolitikā, gan ārpolitikā.

Pašreizējā Padomes priekšsēdētaja aicināja turpināt un nostiprināt ES un ĀKK valstu sadarbību kopīgo turpmāko problēmu risināšanā, jo īpaši uzsverot migrācijas, miera un drošības, kā arī tirdzniecības jautājumus. ES ir izvērtējusi gan Kotonū nolīguma sasniegumus, gan nepilnības, lai sagatavotu iespējas turpmākam ES un ĀKK valstu sadarbības satvaram, ar mērķi iesniegt savus ieteikumus 2016. gada beigās. Apvienotā Parlamentārā asambleja bija viens no svarīgākajiem šā procesa forumiem, un ar atzinību tika saņemtas visas idejas, kas deva ieguldījumu mūsdienīgas un vienlīdzībā pamatotas turpmākās partnerības veidošanā.

2.   Kongo Republikas Plānošanas, statistikas un reģionālās integrācijas ministres, ĀKK valstu grupas Padomes pašreizējās priekšsēdētājas Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas paziņojums

Kongo Republikas Plānošanas, statistikas un reģionālās integrācijas ministre, ĀKK valstu grupa Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas sniedza ieskatu par ĀKK procesu, sagatavojoties turpmākām ĀKK un ES attiecībām. Ziņojumā, ar kuru ievērojamu personu grupa iepazīstināja 8. ĀKK valstu un valdību vadītāju augstākā līmeņa sanāksmē, kas no 2016. gada 30. maija līdz 1. jūnijam notika Papua Jaungvinejā, ir aicināts nostiprināt ĀKK un ES attiecības un uzsvērti vairāki nākotnē sagaidāmi izaicinājumi ĀKK valstīm, tostarp Programma 2030. gadam un finansējuma rašana, lai to varētu īstenot, spēcīgas, iekļaujošas un taisnīgas ekonomikas izaugsmes veicināšana, migrācija, draudi stabilitātei un drošībai, kā arī nelikumīgo finanšu plūsmu negatīvā ietekme. Turklāt viņa pievērsās ĀKK valstu un ES tirdzniecības jautājumiem, proti, ka nepieciešamas elastīgākas prasības ekonomisko partnerattiecību nolīgumos, lai dotu iespēju vismazāk attīstītām valstīm pievienoties tiem. ĀKK grupa vēlētos, lai tiktu saglabāts Eiropas Attīstības fonds, kā arī padziļinātas un nostiprinātas ĀKK valstu un ES attiecības, un pauda uzskatu, ka ĀKK grupai ir padziļināti jāattīsta dienvidu-dienvidu, kā arī trīspusējā sadarbība.

3.   Jautājumi Padomei

ĀKK valstu grupas Padomei tika uzdoti 13 jautājumi un ES Padomei tika uzdoti 13 jautājumi.

Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas atbildēja ĀKK valstu grupas Padomes vārdā uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem:

| | 10.jautājums, ko uzdeva Michèle Rivasi – par publiskā un privātā sektora partnerībām lauksaimniecības jomā Āfrikā |
| --- | --- |

10.jautājums, ko uzdeva Michèle Rivasi – par publiskā un privātā sektora partnerībām lauksaimniecības jomā Āfrikā

Uz šiem jautājumiem tika sniegtas atbildes, bet papildu jautājumu nebija:

| | 2. jautājums, ko uzdeva David Martin (aizstāja Maria Arena), par drošības situāciju Burundi |
| --- | --- |

2. jautājums, ko uzdeva David Martin (aizstāja Maria Arena), par drošības situāciju Burundi

| | 4. jautājums, ko uzdeva Marlene Mizzi, par Zikas vīrusa uzliesmojumu |
| --- | --- |

4. jautājums, ko uzdeva Marlene Mizzi, par Zikas vīrusa uzliesmojumu

| | 11. jautājums, ko uzdeva Enrique Guerrero Salom (aizstāja Norbert Neuser), par pasaules humānās palīdzības samitu |
| --- | --- |

11. jautājums, ko uzdeva Enrique Guerrero Salom (aizstāja Norbert Neuser), par pasaules humānās palīdzības samitu

Jautājumu Nr. 1, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 12 un 13 autori sēdē nepiedalījās.

Lilianne Ploumen atbildēja ES Padomes vārdā uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem:

| | 15. jautājums, ko uzdeva David Martin (aizvieto Maria Arena), par drošības situāciju Burundi |
| --- | --- |

15. jautājums, ko uzdeva David Martin (aizvieto Maria Arena), par drošības situāciju Burundi

| | 16. jautājums, ko uzdeva Cécile Kashetu Kyenge, par velēšanām Kongo Demokrātiskajā Republikā |
| --- | --- |

16. jautājums, ko uzdeva Cécile Kashetu Kyenge, par velēšanām Kongo Demokrātiskajā Republikā

| | 23. jautājums, ko uzdeva Enrique Guerrero Salom (aizstāja Norbert Neuser), par pasaules humānās palīdzības samitu |
| --- | --- |

23. jautājums, ko uzdeva Enrique Guerrero Salom (aizstāja Norbert Neuser), par pasaules humānās palīdzības samitu

Uz šo jautājumu tika sniegta atbilde, bet papildu jautājumu nebija:

| | 17. jautājums, ko uzdeva Marlene Mizzi, par Zikas vīrusa uzliesmojumu |
| --- | --- |

17. jautājums, ko uzdeva Marlene Mizzi, par Zikas vīrusa uzliesmojumu

Jautājumu Nr. 14, 18, 19, 20, 21, 22, 24, 25 un 26 autori sēdē nepiedalījās.

4.   Debates ar Padomi – brīvais mikrofons

Uzstājās: Norbert Neuser, Jean-Luc Schaffhauser, Agathon Rwasa (Burundi), Michael Gahler, Juan Fernando López Aguilar, Jean Marie Kilosho Bulambo (Kongo Demokrātiskā Republika), Magnus Kofi Amoatey (Gana), Maria Arena, Babiker Mohamed Toum (Sudāna), Sithembile Mlotshwa (Zimbabve), Netty Baldeh (Gambija), Michèle Rivasi un Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Svazilenda).

Uzmanība lielākoties tika veltīta ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, jautājot par drošības klauzulām, finansiālo atbalstu pielāgošanās pasākumiem, spēju veidošanai, kā arī par muitas nodokļa ieņēmumu zaudējumiem. Citi jautājumi tostarp bija par ĀKK valstu grupas un ES attiecībām, vēlēšanām Kongo Demokrātiskajā Republikā, politisko dialogu Burundi, nelikumīgām finanšu plūsmām un par Āfrikas elektrifikāciju.

5.   Kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas izveide Āfrikai – iespējas veicināt Āfrikas iekšējo tirdzniecību un tās iespējamos ieguvumus ĀKK valstīm

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Līdzreferenti: Jean-Marie Bulambo (Kongo Demokrātiskā Republika) un Marielle de Sarnez

Jean-Marie Bulambo (Kongo Demokrātiskā Republika) un Petr Ježek (aizstāja Marielle de Sarnez) iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Michael Gahler, Agathon Rwasa (Burundi), Louis-Joseph Manscour, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Pavel Telička, Maria Heubuch, Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Sir Louis H. Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Francesc Gambus, Babiker Mohamed Toum (Sudāna), Maria Arena, Gberi Kombo (Kamerūna), Marlene Mizzi un Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Dalībnieki pauda uzskatu, ka Kontinentālās brīvās tirdzniecības zona (CFTA) Āfrikai ir ļoti vērienīgs projekts, kura īstenošanai būs nepieciešama iesaistīto valstu stingra politiskā apņēmība. Tas sniedza Āfrikai labas iespējas veicināt tirdzniecību Āfrikas iekšienē, lai stiprinātu ekonomikas izaugsmi, jo brīvā tirdzniecība ir arī spēcīgs instruments cīņā pret nabadzību. Tomēr tika uzsvērts, ka liberālismam un tirgus ekonomikai ir arī jānodrošina, ka izaugsmes sniegtie ieguvumi tiek taisnīgi sadalīti. Eiropas idejas – Eiropas projekta izveide arī sākās kā tirdzniecības un ekonomiskā kopiena, un tam vajadzētu kalpot par paraugu CFTA īstenošanā. Tika paustas dažas bažas saistībā ar robežu atvēršanu un liberālisma negatīvo ietekmi uz jaunattīstības tautsaimniecībām.

Jean-Marie Bulambo (Kongo Demokrātiskā Republika) un Petr Ježek noslēdza debates.

6.   Ziņojums par 12. reģionālo sanāksmi (Dienvidāfrikas reģions), kas notika Gaboronē (Botsvānā) 2016. gada 20.–22. aprīlī – līdzpriekšsēdētāju ziņojums

Līdzpriekšēdētājas p.i. Michèle Rivasi sniedza mutisku ziņojumu par minēto 12. reģionālo sanāksmi, uzsverot galvenos izskatītos jautājumus.

Uzstājās: Līdzpriekšēdētājs Netty Baldeh (Gambija), Gilbert Shimane Mangole (Botsvāna) un Juan Fernando López Aguilar

Dalībnieki pateicās un sveica Botsvānu par sekmīgu sanāksmes organizēšanu. Debatēs uzmanība, cita starpā, tika veltīta reģionālās integrācijas nozīmei un jautājumiem saistībā ar migrāciju, dabas resursu pārvaldību un enerģētiku, kā arī seksuālās vardarbības problēmai. Īpaša atzinība tika izteikta par diviem darbsemināriem – par mazaizsargātiem bērniem un par meteoroloģisko centru.

7.   Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp par Prezidija 2016. gada 12. jūnija sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem (turpinājums)

Līdzpriekšsēdētājas p. i. Michèle Rivasi iepazīstināja ar Prezidija 2016. gada 12. jūnija sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem.

Pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus:

| | Politisko lietu komiteja







  — | Politisko partiju finansēšana ĀKK un ES valstīs |
| --- | --- | --- |

Politisko lietu komiteja

—

Politisko partiju finansēšana ĀKK un ES valstīs

| | Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja







  — | Palīdzības un attīstības efektivitātes uzlabošana ĀKK valstu grupas un ES sadarbībā |
| --- | --- | --- |

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

—

Palīdzības un attīstības efektivitātes uzlabošana ĀKK valstu grupas un ES sadarbībā

| | Sociālo lietu un vides komiteja







  — | Sporta loma izglītības un nabadzības izskaušanas veicināšanā |
| --- | --- | --- |

Sociālo lietu un vides komiteja

—

Sporta loma izglītības un nabadzības izskaušanas veicināšanā

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.36 un atsāka plkst. 15.08.)

SĒDI VADĪJA: Netty BALDEH,

līdzpriekšsēdētājs

8.   Steidzams jautājums Nr. 1: par pirmsvēlēšanu un drošības situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

Uzstājās: Vicky Katumwa Mukalay (Kongo Demokrātiskā Republika), Maria Arena, Kristin de Peyron (Eiropas Ārējās darbības dienests), Joachim Zeller, Alpha Ousmane (Burkinafaso), Abdoulaye Touré (Kotdivuāra), Javier Nart, Ahamada Soukouna (Mali), Michèle Rivasi, Isabella Adinolfi, Adjedoue Weidou (Čada), Jean-Luc Schaffhauser, Joyce Laboso (Kenija), Michael Gahler, Cécile Kashetu Kyenge, Maria Noichl un Jo Leinen.

Tika pausta vienprātīga atzinība par panākto vienošanos par kompromisa rezolūciju un uzsvērts, cik svarīgs ir miers un stabilitāte Kongo Demokrātiskajā Republikā – gan tās iedzīvotājiem, gan visam Lielo ezeru reģionam. Dalībnieki arī uzsvēra, ka jāievēro visi demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma pamatprincipi un jāizsargā Kongo Demokrātiskās Republikas iedzīvotāji. Šajā sakarībā viņi aicināja uz iekļaujošu, demokrātisku un mērķtiecīgu politisko dialogu, kas novestu pie brīvām, pārredzamām un godīgām velēšanām miermīlīgos politiskos un sociālos apstākļos. Vēlēšanām vajadzētu notikt tajā pašā laikā, kad beidzas pašreizējā prezidenta pilnvaru termiņš, lai netiktu apdraudēta valsts demokrātijas attīstība.

Tika paustas bažas par aizvien notiekošajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, aizvien lielāko politisko vardarbību un situācijas pasliktināšanos pamatbrīvību jomā, kas ir uzskatāmas par noteicošām pirmsvēlēšanu apstākļos, tostarp vārda brīvība, biedrošanās brīvība un pulcēšanās brīvība.

9.   Līdzdalības pārvaldības uzlabošana, izmantojot decentralizāciju un stiprinot vietējo pārvaldību

Politisko lietu komiteja

Līdzreferenti: James Kembi-Gitura (Kenija) un Aymeric Chauprade

Arne Gericke (aizstājot Aymeric Chauprade) un Joyce Laboso (aizstājot James Kembi-Gitura (Kenija)) iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Isabella Adinolfi, Francesc Gambus, Alpha Ousmane (Burkinafaso), Carlos Zorrinho, Agathon Rwasa (Burundi), Neena Gill, Peter Ježek, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Worlea Saywah Dunah (Libērija), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Ousmane Kaba (Gvineja), Amadou Dioffo (Nigēra), Jean-Luc Schaffhauser, Adjedoue Weidou (Čada), Davor Ivo Stier, Cécile Kashetu Kyenge, Louis H. Straker, Joachim Zeller, Amos Fish Mahlalela (Dienvidāfrika), Doru-Claudian Frunzulică, Babiker Mohamed Toum (Sudāna) un Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Debašu laikā līdzpriekšādētājas p. i. Michèle Rivasi nodeva sanāksmes vadību

Cécile Kashetu Kyenge.

Dalībnieki lielākoties atzina subsidiaritāti par svarīgu demokrātiskās pārvaldības elementu, kas veicina pilsonisko līdzdalību vietējā līmenī. Decentralizēta valdība ir jāveido rūpīgi un tajā jāiekļauj minoritātes, sievietes un jaunatne, kā arī jāņem vērā vietējās vajadzības. Lai nodrošinātu pietiekama līmeņa autonomiju, ir jāpiešķir vietējām iestādēm nepieciešamie līdzekļi – gan izmantojot centrāla līmeņa tiešo finansējumu, gan izmantojot vietējo kompetenci un paaugstinot nodokļus, par kuriem šīs vietējas iestādes ir atbildīgas. Dalībnieki vienojās, ka var būt dažādi decentralizācijas veidi. Dalībnieki no vairākām ĀKK valstīm skaidroja, kā decentralizācija tiek īstenota viņu valstīs. Tika uzsvērts, ka ES attīstības palīdzībai ir jāsasniedz arī vietējās struktūras un iedzīvotāji un jānodrošina viņu iesaiste, par to domājot jau plānošanas posmā, nevis paļaujoties tikai uz centrālo valdību.

Joyce Laboso (Kenija) noslēdza debates.

10.   Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

Norbert Neuser sniedza mutisku ziņojumu par darbsemināru “Atjaunojamā enerģija – Mūsu ilgtspējīgās nākotnes veidošana”. Viņš norādīja, ka patlaban Namībija importē 66 % no savas enerģijas un ka tā ir pieņēmusi lauku elektrifikācijas ģenerālplānu, paredzot iegūt milzīgu atjaunojamās enerģijas potenciālu, tostarp biomasas, vēja enerģiju un vēl vairāk izmantot saules enerģiju.

Uladi Mussa (Malāvija) sniedza mutisku ziņojumu par darbsemināru “Dabas saglabāšana kā līdzeklis ilgtspējīgu iztikas avotu nodrošināšanai”, kurā tika sniegta visjaunākā informācija par Namībijas kopienās balstītu dabas resursu pārvaldību, kurā vietējās kopienas tiek iesaistītas dzīvās dabas aizsardzībā un tūrisma attīstībā, un ar kuru tiek nodrošināts atbalsts tiem lauksaimniekiem un lopkopjiem, kuru iztikas iegūšanas iespējas negatīvi ietekmē savvaļas dzīvnieki.

SĒDI VADĪJA: Michèle RIVASI,

līdzpriekšsēdētājas p. i.

Uzstājās: Juan Fernando López Aguilar.

11.   Naftas un citu stratēģiski svarīgu izejvielu cenas krituma ietekme uz ĀKK valstu tautsaimniecību

Uzstājās: Domenico Rosa (Eiropas Komisija), Abdoulaye Touré (Kotdivuāra), Carlos Zorrinho, Ousmane Kaba (Gvineja), Jean Christophe Owono Nguema (Gabona), Worlea Saywah Dunah (Libērija), Malement Lihasoa (Madagaskara), Maria Heubuch, Adjedoue Weidou (Čada), Jean-Luc Schaffhauser, Amos Fish Mahlalela (Dienvidāfrika), Michael Gahler, A Misiekaba (Surinama), Purmanund Jhugroo (Maurīcija), Theodor D. Stolojan, Jo Leinen un Michèle Rivasi.

Dalībnieki apsprieda izejvielu, jo īpaši naftas, straujā cenu krituma ietekmi uz ĀKK valstīm, un norādīja, ka šī ietekme uz dažādām valstīm ir bijusi atšķirīga. Tika uzsvērta negatīvā un ķēdes reakcijas ietekme uz naftas eksportētājām valstīm, bet daži dalībnieki arī norādīja uz lētāka importa pozitīvo ietekmi. Lielākā daļa bija vienisprātis par to, ka izejvielu cenu svārstības apdraud daudzu ĀKK valstu stabilitāti un kārtējo reizi ir pierādījies, ka nepieciešams diversificēt un modernizēt ĀKK valstu ekonomikas, lai nodrošinātu izejvielu pārstrādi un rūpniecību un samazinātu atkarību no naftas gan valstīs, kas to iegūst, gan valstīs, kas to importē, tādējādi palāgojoties ilgāka termiņa tendencēm un klimata pārmaiņām.

12.   Steidzams jautājums Nr. 2: Par izvarošanu un vardarbību pret sievietēm un bērniem bruņota konflikta situācijās

Uzstājās: Kristin de Peyron (Eiropas Ārējās darbības dienests), Davor Ivo Stier, Cécile
  Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Pavel Telička, Adjedoue Weidou (Čada), Mémounatou Ibrahima (Togo), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Dienvidāfrika), Laura Agea, Jean-Luc Schaffhauser, Purmanund Jhugroo (Maurīcija), Krzyszyof Hetman, Maria Noichl, Neena Gill un Michèle Rivasi.

Dalībnieki pauda nosodījumu par izvarošanu un vardarbību pret sievietēm un bērniem, un prasīja nodrošināt stigrākus pasākumus potenciālo upuru aizsardzībai, izbeigt nesodāmību, saucot vainīgos pie atbildības, cīnīties pret upuru stigmatizāciju un nodrošināt, ka upuriem tiek sniegta medicīniskā, juridiskā un psiholoģiskā palīdzība, kā arī aprūpe. Tika izskatīts arī jautājums par to, ka dažkārt seksuālā vardarbībā ir iesaistīti arī miera uzturētāji. Ārkārtīgi atšķirīgi viedokļi tika pausti attiecībā uz to, vai izvarošanas upuriem ir tiesības izvēlēties iespēju veikt abortu drošos apstākļos.

(Sēdi slēdza plkst. 18.51.)

Līdzpriekšsēdētāji

Netty BALDEH

Michèle RIVASI(p, i.)

Līdzģenerālsekretāri

Leonard-Emile OGNIMBA(p. i)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

---

| 2.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 451/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 451/10

---

ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTU GRUPAS DALĪBVALSTU, NO VIENAS PUSES, UN EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU, NO OTRAS PUSES, NOSLĒGTĀ PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMA APVIENOTĀ PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA

TREŠDIENAS, 2016. GADA 15. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(2016/C 451/03)

Satura rādītājs

| 1. | Migrācija starp ĀKK valstīm un ES dalībvalstīm – cēloņi, sekas un vienotas pārvaldības stratēģijas | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | ĀKK valstu grupas un ES partnerības nākotne pēc Kotonū nolīguma darbības beigām | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Pirmdienas, 2016. gada 13. jūnija, sēdes protokola apstiprināšana | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Konfliktu un globālās drošības apdraudējumu jaunie veidi – ietekme uz mieru un stabilitāti pasaulē | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Ekonomika, tirdzniecība un uzņēmējdarbība Dienvidāfrikas reģionā | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Protokolu apstiprināšana sanāksmēm, kas notika otrdien, 2016. gada 14. jūnijā, no rīta un pēcpusdienā | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos | 12 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem | 13 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Dažādi jautājumi | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Apvienotās parlamentārās asamblejas 32. sesijas norises laiks un vieta | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| I PIELIKUMS. | APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA KĀRTĪBĀ | 15 |
| --- | --- | --- |

I PIELIKUMS.

| II PIELIKUMS. | APMEKLĒJUMA REĢISTRS SESIJAI, KAS NORISINĀJĀS VINDHŪKĀ (NAMĪBIJĀ) 2016. GADA 13.–15. JŪNIJĀ | 19 |
| --- | --- | --- |

II PIELIKUMS.

| III PIELIKUMS. | PIEŅEMTIE TEKSTI | 23 |
| --- | --- | --- |

III PIELIKUMS.

| — | REZOLŪCIJA par līdzdalības pārvaldības uzlabošanu, veicinot decentralizāciju un vietējās pārvaldes stiprināšanu | 23 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLŪCIJA par kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas izveidi Āfrikai – iespējas veicināt Āfrikas iekšējo tirdzniecību un tās iespējamos ieguvumus ĀKK valstīm | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLŪCIJA par migrāciju starp ĀKK valstīm un ES dalībvalstīm – cēloņi, sekas un vienotas pārvaldības stratēģijas | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLŪCIJA par pirmsvēlēšanu un drošības situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā | 42 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLŪCIJA par izvarošanu un vardarbību pret sievietēm un bērniem bruņota konflikta situācijās | 46 |
| --- | --- | --- |

—

TREŠDIENAS, 2016. GADA 15. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.05)

SĒDI VADĪJA: Michèle RIVASI

Līdzpriekšsēdētājas p. i.

1.   Migrācija starp ĀKK valstīm un ES dalībvalstīm – cēloņi, sekas un vienotas pārvaldības stratēģijas

Sociālo lietu un vides komiteja

Līdzreferenti: Magnus Kofi Amoatey (Gana) un Norbert Neuser

Magnus Kofi Amoatey (Gana) un Norbert Neuser iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Michael Gahler, Agathon Rwasa (Burundi), Alhagie Sillah (Gambija), Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Cécile Kashetu Kyenge, Pavel Telička, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Valero, Amadou Dioffo (Nigēra), Laura Agea, Adjedoue Weidou (Čada), Jean-Luc Schaffhauser, Krzysztof Hetman, Amos Fish Mahlalela (Dienvidāfrika), Pedro Silva Pereira, Babiker Mohamed Toum (Sudāna), Francesc Gambus, Marlene Mizzi, György Hölvenyi, Juan Fernando Lopez Aguilar, Ole Christensen, Kristin de Peyron (Eiropas Ārējās darbības dienests) un Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Dalībnieki uzsvēra nepieciešamību veidot drošus un likumīgus migrācijas ceļus iekļūšanai ES, jo vienīgi tā varētu efektīvi apkarot cilvēku kontrabandu un tirdzniecību. ES un Āfrikas valstīm ir kopīgi jārisina migrācija cēloņi to pirmsākumos. Pārcelšanai ES iekšienē ir jābūt daudz efektīvākai, veicinot integrāciju un labākas izglītības, izmitināšanas un nodarbinātības iespējas patvēruma meklētājiem. Tika ierosināts par paraugu izmantot Vācijas praksi integrācijas jomā un Itālijas praksi attiecībā uz migrantu iekšējo pārcelšanu mazā skaitā uz mazām kopienām.

Līdzreferenti noslēdza debates.

SĒDI VADĪJA: Netty BALDEH

Līdzpriekšsēdētājs

2.   ĀKK valstu grupas un ES partnerības nākotne pēc Kotonū nolīguma darbības beigām

Galvenās debates

Konfliktu risināšanas centra direktors Adekeye Adebajo atklāja debates

Uzstājās: Davor Ivo Stier, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Ashneel Sudhakar (Fidži), Worlea Saywah Dunah (Libērija), Norbert Neuser, Javier Nart, Adekeye Adebajo, Malement Lihasoa (Madagaskara), Michèle Rivasi, A. Misiekaba (Surinama), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Michael Gahler, Cécile Kashetu Kyenge, Maria Heubuch, Purmanund Jhugroo (Maurīcija), Krzysztof Hetman, Louis-Joseph Manscour, Carlos Zorrinho, Joe Koim (Papua-Jaungvineja), Pedro Silva Pereira, Ole Christensen, Domenico Rosa (Eiropas Komisija) un Kristin de Peyron (Eiropas Ārējās darbības dienests).

Dalībnieki uzsvēra, ka partnerībai ir jāturpinās, pamatojoties uz juridiski saistošu aktu. Ir jānostiprina Asamblejas padomdevējas funkcijas. Jānodrošina vairāk sinerģiju un ciešāka koordinācija ar citiem starpreģionāliem dalībniekiem, piemēram, Āfrikas Savienību. Apspriešanās process bija pastāvīgs un tas jāpaplašina, iekļaujot valstu parlamentus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Partnerībā pēc Kotonū nolīguma darbības beigām pilsoniskās sabiedrības organizāciju ietekmei ir jāpalielinās.

Adekeye Adebajo atbildēja uz jautājumiem un noslēdza debates.

SĒDI VADĪJA: Cécile Kashetu KYENGE

Līdzpriekšsēdētājas p. i.

3.   Pirmdienas, 2016. gada 13. jūnija, sēdes protokola apstiprināšana

Protokolu apstiprināja.

4.   Konfliktu un globālās drošības apdraudējumu jaunie veidi – ietekme uz mieru un stabilitāti pasaulē

Debates ar bijušo Mozambikas prezidentu Joaquim Chissano

Bijušais Mozambikas prezidents Joaquim Chissano visaptveroši un dzīvīgi atspoguļoja drošības apdraudējumu pārmaiņas. Gandrīz visi kari Āfrikā notiek valstu iekšienē, savukārt globalizācija un valsts struktūru nespēcība ir arī devusi iespēju nevalstiskiem dalībniekiem, piemēram, noziedzīgiem vai teroristu grupējumiem, apdraudēt drošību. Debatēs galvenā uzmanība tika veltīta konfliktu pamatcēloņiem, tostarp, nabadzībai un atstumtībai, kas noved pie radikalizācijas, pārvaldības trūkumam un korupcijai, klimata pārmaiņām, kas noved pie aramzemes nepietiekamības un migrācijas, nelikumīgai ieroču tirdzniecībai un tiesiskā regulējuma nepilnībām.

Uzstājās: Michael Gahler, Alpha Ousmane (Burkinafaso), Cécile Kashetu Kyenge, Javier Nart, Ahamada Soukouna (Mali), Adjedoue Weidou (Čada), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Dienvidāfrika), Joachim Zeller, Purmanund Jhugroo (Maurīcija), Juan Fernando Lopez Aguilar un Kristin de Peyron (Eiropas Ārējās darbības dienests).

Dalībnieki uzsvēra panākumus, ko nodrošinājusi sadarbība drošības jomā ar Āfrikas Savienību, izmantojot Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu.

Joaquim Chissano atbildēja uz jautājumiem un noslēdza debates.

(Sēdi pārtrauca plkst. 13.18 un atsāka plkst. 14.42)

SĒDI VADĪJA: Cécile Kashetu KYENGE

Līdzpriekšsēdētājas p. i.

5.   Ekonomika, tirdzniecība un uzņēmējdarbība Dienvidāfrikas reģionā

Viedokļu apmaiņa ar Namībijas Finanšu ministru Calle Schlettwein

Namībijas Finanšu ministrs Calle Schlettwein iepazīstināja ar Namībijas attīstības programmu globalizētu tirdzniecības režīmu kontekstā. Namībija, ko Pasaules Banka klasificē kā valsti ar vidējiem ienākumiem, ir maza, bet atvērta tautsaimniecība, kas bauda robustu ekonomikas izaugsmi, kura palīdzējusi mazināt nabadzību, bet Namībija cieš no atkarības no minerālu izejvielām un neprognozējamiem laikapstākļiem, ienākumu nevienlīdzības un bezdarba, kā arī no kvalificēta darbspēka trūkuma. Dažas dienas pirms sēdes parakstītā SADC un ES ekonomisko partnerattiecību nolīguma (EPN) galvenais rezultāts ir pozitīvs, jo īpaši attiecībā uz beznodokļu un bezkvotu eksportu no Namībijas uz ES, bet tas saistīts ar problēmām citām SADC jaunattīstības valstīm.

Uzstājās: Michael Gahler, Neena Gill, Davor Ivo Stier un Calle Schlettwein.

Dalībnieki izrādīja interesi par ministra, kā Namībijas galvenā sarunu vadītāja EPN sarunās, pieredzi un uzdeva jautājumus par EPN sasaisti ar reģionālās integrācijas procesiem Āfrikā, kā arī par noteikumiem, par kuriem jaunattīstības valstīm ir jāsāk sarunas, lai nepieļautu kaitējumu to ekonomikai, proti, par drošības klauzulām un izņēmumu no liberalizācijas sarakstiem.

6.   Protokolu apstiprināšana sanāksmēm, kas notika otrdien, 2016. gada 14. jūnijā, no rīta un pēcpusdienā

Protokolus apstiprināja.

7.   Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos

Līdzpriekšsēdētāja atgādināja asamblejas dalībniekiem par balsošanas procedūrām.

| — | Rezolūcija par līdzdalības pārvaldības uzlabošanu, veicinot decentralizāciju un vietējās pārvaldes stiprināšanu
  Politisko lietu komiteja

  James Kembi-Gitura (Kenija) un Aymeric Chauprade ziņojums
  Pieņemtais grozījums: 1.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi. |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par līdzdalības pārvaldības uzlabošanu, veicinot decentralizāciju un vietējās pārvaldes stiprināšanu

Politisko lietu komiteja

James Kembi-Gitura (Kenija) un Aymeric Chauprade ziņojums

Pieņemtais grozījums: 1.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

| — | Rezolūcija par kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas izveidi Āfrikai – iespējas veicināt Āfrikas iekšējo tirdzniecību un tās iespējamos ieguvumus ĀKK valstīm
  Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

  Jean-Marie Bulambo (Kongo Demokrātiskā Republika) un Marielle de Sarnez ziņojums
  Pieņemtais grozījums: 1
  ALDE un ECR grupa pieprasīja balsojumu pa daļām un atsevišķu balsojumu atsevišķi pa palātām par 3. punktu, un viss šis punkts tika pieņemts.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi. |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas izveidi Āfrikai – iespējas veicināt Āfrikas iekšējo tirdzniecību un tās iespējamos ieguvumus ĀKK valstīm

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Jean-Marie Bulambo (Kongo Demokrātiskā Republika) un Marielle de Sarnez ziņojums

Pieņemtais grozījums: 1

ALDE un ECR grupa pieprasīja balsojumu pa daļām un atsevišķu balsojumu atsevišķi pa palātām par 3. punktu, un viss šis punkts tika pieņemts.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

| — | Rezolūcija par migrāciju starp ĀKK valstīm un ES dalībvalstīm – cēloņi, sekas un vienotas pārvaldības stratēģijas
  Sociālo lietu un vides komiteja

  Magnus Kofi Amoatey (Gana) un Norbert Neuser ziņojums
  Pieņemtie grozījumi: 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 7.
  PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 1., 3., 4., 5., un 7. grozījumu, un visi šie grozījumi tika pieņemti.
  PPE grupa pieprasīja atsevišķu balsojumu atsevišķi pa palātām par 30. un 31. punktu, kā arī 29. atsauci, visi punkti tika pieņemti.
  S&D grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 18. punktu, un EP deputāti 18. punktu noraidīja.
  Grozīto rezolūciju pieņēma 50 deputātiem balsojot “par” un 7 deputātiem atturoties. |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par migrāciju starp ĀKK valstīm un ES dalībvalstīm – cēloņi, sekas un vienotas pārvaldības stratēģijas

Sociālo lietu un vides komiteja

Magnus Kofi Amoatey (Gana) un Norbert Neuser ziņojums

Pieņemtie grozījumi: 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 7.

PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 1., 3., 4., 5., un 7. grozījumu, un visi šie grozījumi tika pieņemti.

PPE grupa pieprasīja atsevišķu balsojumu atsevišķi pa palātām par 30. un 31. punktu, kā arī 29. atsauci, visi punkti tika pieņemti.

S&D grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 18. punktu, un EP deputāti 18. punktu noraidīja.

Grozīto rezolūciju pieņēma 50 deputātiem balsojot “par” un 7 deputātiem atturoties.

8.   Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

| — | Rezolūcija par pirmsvēlēšanu un drošības situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā
  Netika iesniegti nekādi grozījumi.
  Rezolūciju pieņēma vienbalsīgi. |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par pirmsvēlēšanu un drošības situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

Netika iesniegti nekādi grozījumi.

Rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

| — | Rezolūcija par izvarošanu un vardarbību pret sievietēm un bērniem bruņota konflikta situācijās
  PPE grupa pieprasīja atsevišķu balsojumu atsevišķi pa palātām par 8. punktu, kā arī G. apsvērumu, un 8. punkts, kā arī G. apsvērums tika pieņemti.
  Noraidītie grozījumi: 1., 2. un 3.
  S&D grupa un Verts/ALE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 1. un 3. grozījumu, un abi šie grozījumi tika noraidīti.
  Grozīto rezolūciju pieņēma 50 deputātiem balsojot “par”, 3 “pret” un 4 atturoties. |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par izvarošanu un vardarbību pret sievietēm un bērniem bruņota konflikta situācijās

PPE grupa pieprasīja atsevišķu balsojumu atsevišķi pa palātām par 8. punktu, kā arī G. apsvērumu, un 8. punkts, kā arī G. apsvērums tika pieņemti.

Noraidītie grozījumi: 1., 2. un 3.

S&D grupa un Verts/ALE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 1. un 3. grozījumu, un abi šie grozījumi tika noraidīti.

Grozīto rezolūciju pieņēma 50 deputātiem balsojot “par”, 3 “pret” un 4 atturoties.

9.   Dažādi jautājumi

Tādu nebija.

10.   Apvienotās parlamentārās asamblejas 32. sesijas norises laiks un vieta

Apvienotās parlamentārās asamblejas 32. sesija notiks no 2016. gada 19. līdz 21. decembrim. Vietu paziņos vēlāk.

Līdzpriekšsēdētāja pateicās Namībijas iestādēm par sesijas efektīvu organizēšanu, kā arī pateicās deputātiem un apvienotajam sekretariātam par sniegto ieguldījumu.

(Sēdi slēdza plkst. 16.00)

Netty BALDEH

Cécile Kashetu KYENGE(p. i.)

Līdzpriekšsēdētāji

Leonard-Emile OGNIMBA(p. i.)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Līdzģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA KĀRTĪBĀ

| ĀKK valstu grupas pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| BALDEH (GAMBIJA), līdzpriekšsēdētājs | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| ANGOLA
  ANTIGVA UN BARBUDA
  BAHAMU SALAS
  BARBADOSA (PV)
  BELIZA
  BENĪNA
  BOTSVĀNA
  BURKINAFASO
  BURUNDI
  KAMERŪNA
  KABOVERDE
  CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA
  ČADA (PV)
  KOMORU SALAS
  KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA
  KONGO REPUBLIKA
  KUKA SALAS
  KOTDIVUĀRA
  DŽIBUTIJA
  DOMINIKA
  DOMINIKĀNAS REPUBLIKA
  EKVATORIĀLĀ GVINEJA (*1)

  ERITREJA (VP)
  ETIOPIJA
  FIDŽI
  GABONA (PV)
  GAMBIJA
  GANA
  GRENĀDA
  GVINEJA
  GVINEJA-BISAVA
  GAJĀNA
  HAITI
  KENIJA
  KIRIBATI
  LESOTO
  LIBĒRIJA
  MADAGASKARA
  MALĀVIJA (PV)
  MALI
  MĀRŠALA SALU REPUBLIKA
  MAURITĀNIJA
  MAURĪCIJA
  MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS
  MOZAMBIKA (PV)
  NAMĪBIJA (PV)
  NAURU
  NIGĒRA
  NIGĒRIJA
  NIUE (PV)
  PALAU
  PAPUA JAUNGVINEJA
  RUANDA
  SENKITSA UN NEVISA
  SENTLUSIJA
  SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS
  SAMOA
  SANTOME UN PRINSIPI
  SENEGĀLA
  SEIŠELAS
  SJERRALEONE (PV)
  ZĀLAMANA SALAS
  SOMĀLIJA
  DIENVIDĀFRIKA
  SUDĀNA (*1)

  SURINAMA (PV)
  SVAZILENDA
  TANZĀNIJA
  AUSTRUMTIMORA
  TOGO (PV)
  TONGA (PV)
  TRINIDĀDA UN TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIJA
  ZIMBABVE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  CZESAK (PV)
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (PV)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (PV)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  KARSKI
  KYENGE (PV)
  LÓPEZ AGUILAR (PV)
  LÖSING
  McAVAN
  MANSCOUR (PV)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (PV)
  MUSSOLINI
  NART (PV)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (PV)
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  PUNSET
  RIVASI (PV)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (PV)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (PV)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

ĀKK valstu grupas pārstāvji

EP pārstāvji

BALDEH (GAMBIJA), līdzpriekšsēdētājs

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

ANGOLA

ANTIGVA UN BARBUDA

BAHAMU SALAS

BARBADOSA (PV)

BELIZA

BENĪNA

BOTSVĀNA

BURKINAFASO

BURUNDI

KAMERŪNA

KABOVERDE

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

ČADA (PV)

KOMORU SALAS

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

KONGO REPUBLIKA

KUKA SALAS

KOTDIVUĀRA

DŽIBUTIJA

DOMINIKA

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

EKVATORIĀLĀ GVINEJA (*1)

ERITREJA (VP)

ETIOPIJA

FIDŽI

GABONA (PV)

GAMBIJA

GANA

GRENĀDA

GVINEJA

GVINEJA-BISAVA

GAJĀNA

HAITI

KENIJA

KIRIBATI

LESOTO

LIBĒRIJA

MADAGASKARA

MALĀVIJA (PV)

MALI

MĀRŠALA SALU REPUBLIKA

MAURITĀNIJA

MAURĪCIJA

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

MOZAMBIKA (PV)

NAMĪBIJA (PV)

NAURU

NIGĒRA

NIGĒRIJA

NIUE (PV)

PALAU

PAPUA JAUNGVINEJA

RUANDA

SENKITSA UN NEVISA

SENTLUSIJA

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

SAMOA

SANTOME UN PRINSIPI

SENEGĀLA

SEIŠELAS

SJERRALEONE (PV)

ZĀLAMANA SALAS

SOMĀLIJA

DIENVIDĀFRIKA

SUDĀNA (*1)

SURINAMA (PV)

SVAZILENDA

TANZĀNIJA

AUSTRUMTIMORA

TOGO (PV)

TONGA (PV)

TRINIDĀDA UN TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIJA

ZIMBABVE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CORRAO

CZESAK (PV)

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (PV)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (PV)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (PV)

LÓPEZ AGUILAR (PV)

LÖSING

McAVAN

MANSCOUR (PV)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (PV)

MUSSOLINI

NART (PV)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (PV)

POGLIESE

POREBA

PREUSS

PUNSET

RIVASI (PV)

ROLIN

ROSATI

RUAS (PV)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (PV)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| TOURÉ (Kotdivuāra)
  KOUA (Kongo Republika), PV
  SUDHAKAR (FIDŽI), PV | GOERENS, līdzpriekšsēdētājs
  ZELLER, PV
  GUERRERO SALOM, PV |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  BENĪNA
  MANGOLE (BOTSVĀNA)
  OUSMANE (BURKINAFASO)
  KOMBO (KAMERŪNA)
  CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA
  KATUMWA (KDR)
  GOUMANEH (DŽIBUTIJA)
  GELETA (ETIOPIJA)
  GAJĀNA
  HAITI
  JAMAIKA
  LIBĒRIJA
  SOUKOUNA (MALI)
  MĀRŠALA SALAS
  NAURU
  SENVINSENTA UN GRENADĪNAS
  SUDĀNA
  TANZĀNIJA
  AUSTRUMTIMORA
  TOGO
  TUVALU
  UGANDA
  SHUMBA (ZIMBABVE) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAHLER
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

TOURÉ (Kotdivuāra)

KOUA (Kongo Republika), PV

SUDHAKAR (FIDŽI), PV

GOERENS, līdzpriekšsēdētājs

ZELLER, PV

GUERRERO SALOM, PV

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BENĪNA

MANGOLE (BOTSVĀNA)

OUSMANE (BURKINAFASO)

KOMBO (KAMERŪNA)

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

KATUMWA (KDR)

GOUMANEH (DŽIBUTIJA)

GELETA (ETIOPIJA)

GAJĀNA

HAITI

JAMAIKA

LIBĒRIJA

SOUKOUNA (MALI)

MĀRŠALA SALAS

NAURU

SENVINSENTA UN GRENADĪNAS

SUDĀNA

TANZĀNIJA

AUSTRUMTIMORA

TOGO

TUVALU

UGANDA

SHUMBA (ZIMBABVE)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAHLER

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| FORDE (TRINIDĀDA UN TOBĀGO, aizstāj līdzpriekšsēdētāju) | FERRARA, līdzpriekšsēdētājs
  ESTARÀS FERRAGUT, PV
  MANSCOUR, PV |
| BARBADOSA
  RWASA (BURUNDI)
  KABOVERDE
  KOMORU SALAS
  KILISHO BULAMBO (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA)
  NGUEMA MANANA (EKVATORIĀLĀ GVINEJA) (*2)

  MILEBOU AUBUSSON (GABONA)
  KABA (GVINEJA)
  GVINEJA-BISAVA
  OMAR ADEN (KENIJA)
  KIRBATI
  SEKATLE (LESOTO)
  JHUGROO (MAURĪCIJA)
  VAQUINA (MOZAMBIKA)
  IRIASE (NIGĒRIJA)
  NIUE
  RUANDA
  SANTOME UN PRINSIPI
  SALL (SENEGĀLA)
  ZĀLAMANA SALAS
  FISH MAHLALELA (DIENVIDĀFRIKA)
  SENTKITSA UN NEVISA
  SENTLŪSIJA
  MISIEKABA (SURINAMA)
  TONGA
  TRINIDĀDA UN TOBAGO
  ZAMBIJA | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

FORDE (TRINIDĀDA UN TOBĀGO, aizstāj līdzpriekšsēdētāju)

FERRARA, līdzpriekšsēdētājs

ESTARÀS FERRAGUT, PV

MANSCOUR, PV

BARBADOSA

RWASA (BURUNDI)

KABOVERDE

KOMORU SALAS

KILISHO BULAMBO (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA)

NGUEMA MANANA (EKVATORIĀLĀ GVINEJA) (*2)

MILEBOU AUBUSSON (GABONA)

KABA (GVINEJA)

GVINEJA-BISAVA

OMAR ADEN (KENIJA)

KIRBATI

SEKATLE (LESOTO)

JHUGROO (MAURĪCIJA)

VAQUINA (MOZAMBIKA)

IRIASE (NIGĒRIJA)

NIUE

RUANDA

SANTOME UN PRINSIPI

SALL (SENEGĀLA)

ZĀLAMANA SALAS

FISH MAHLALELA (DIENVIDĀFRIKA)

SENTKITSA UN NEVISA

SENTLŪSIJA

MISIEKABA (SURINAMA)

TONGA

TRINIDĀDA UN TOBAGO

ZAMBIJA

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, aizstāj līdzpriekšsēdētāju) | RIVASI, līdzpriekšsēdētāja
  AGEA, PV
  MUSSOLINI, PV |
| ANTIGVA UN BARBUDA
  BAHAMU SALAS
  PEYREFITTE (BELIZA)
  WEIDOU (ČADA)
  KUKA SALAS
  DOMINIKA
  DOMINIKĀNAS REPUBLIKA
  NAIB (ERITREJA)
  OWONO NGUEMA (GABONA)
  SILLAH (GAMBIJA)
  AMOATEY (GANA)
  GRENĀDA
  MALEMENT (MADAGASKARA)
  MUSSA (MALĀVIJA)
  SOUEID AHMED (MAURITĀNIJA)
  MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS
  NAMUTENYA CALEY (NAMĪBIJA)
  KORE HASSANE (NIGĒRA)
  PALAU
  PAPUA JAUNGVINEJA
  POOL (SEIŠELAS)
  BUNDU (SJERRALEONE)
  SOMĀLIJA
  DLAMINI (SVAZILENDA)
  VANUATU | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  McAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

GIDLOW (SAMOA, aizstāj līdzpriekšsēdētāju)

RIVASI, līdzpriekšsēdētāja

AGEA, PV

MUSSOLINI, PV

ANTIGVA UN BARBUDA

BAHAMU SALAS

PEYREFITTE (BELIZA)

WEIDOU (ČADA)

KUKA SALAS

DOMINIKA

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

NAIB (ERITREJA)

OWONO NGUEMA (GABONA)

SILLAH (GAMBIJA)

AMOATEY (GANA)

GRENĀDA

MALEMENT (MADAGASKARA)

MUSSA (MALĀVIJA)

SOUEID AHMED (MAURITĀNIJA)

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

NAMUTENYA CALEY (NAMĪBIJA)

KORE HASSANE (NIGĒRA)

PALAU

PAPUA JAUNGVINEJA

POOL (SEIŠELAS)

BUNDU (SJERRALEONE)

SOMĀLIJA

DLAMINI (SVAZILENDA)

VANUATU

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

McAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  Ar novērotāja statusu.

(*2)  Ar novērotāja statusu.

---

II PIELIKUMS

APMEKLĒJUMA REĢISTRS SESIJAI, KAS NORISINĀJĀS VINDHŪKĀ (NAMĪBIJĀ) 2016. GADA 13.–15. JŪNIJĀ

| BALDEH (GAMBIJA), līdzpriekšsēdētājs | RIVASI, Līdzpriekšsēdētājas p. i. |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  THOMPSON (BARBADOSA) (PV)
  PEYREFITTE (BELIZA)
  GBIAN (BENINA)
  MANGOLE (BOTSVĀNA)
  OUSMANE (BURKINAFASO)
  RWASA (BURUNDI)
  KOMBO (KAMERŪNA)
  BORGES (KABOVERDE)
  NGON-BABA (CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA)
  WEIDOU (Čada) (PV)
  LUHONGE KABINDA NGOY (KONGO
  DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA) (PV)
  KOUA (KONGO Republika)
  PUNA (KUKA SALAS)
  TOURÉ (KOTDIVUĀRA)
  GOUMANEH (DŽIBUTIJA)
  ISHMAEL (DOMINIKA)
  JIMÉNEZ (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA)
  NGUEMA MANANA (EKVATORIĀLĀ GVINEJA) (*1)

  NAIB (ERITREJA) (PV)
  GEMEDA (ETIOPIJA)
  SUDHAKAR (FIDŽI)
  MILEBOU (GABONA) (PV)
  SILLAH (GAMBIJA)
  AMOATEY (GANA)
  KABA (GVINEJA)
  SAIEGH (GVINEJA-BISAVA)
  MC DONALD (GAJĀNA)
  CYPRIEN (HAITI)
  McNISH (JAMAIKA)
  LABOSO (KENIJA)
  SEKATLE (LESOTO)
  DUNAH (LIBĒRIJA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARA)
  MUSSA (MALĀVIJA)
  SOUKOUNA (MALI)
  SOUEID AHMED (MAURITĀNIJA)
  JHUGROO (MAURĪCIJA)
  VAQUINA (MOZAMBIKA) (PV)
  NEKUNDI (NAMĪBIJA) (PV)
  DIOFFO (NIGĒRA)
  IRIASE (NIGĒRIJA)
  KOIM (PAPUA-JAUNGVINEJA)
  UWIMANIMPAYE (RUANDA)
  LONG (SENTLŪSIJA)
  STRAKER (SENTVINSENTA UN
  GRENADĪNAS)
  GIDLOW (SAMOA)
  SALL (SENEGĀLA)
  POOL (SEIŠELAS)
  BUNDU (SJERRALEONE) (PV)
  MOSE (ZĀLAMANA SALAS)
  HASSAN (SOMĀLIJA) (PV)
  MAHLALELA (DIENVIDĀFRIKA)
  TOUM (SUDĀNA) (PV) (*1)

  MISIEKABA (SURINAMA) (PV)
  DLAMINI (SVAZILENDA)
  FILIPE (AUSTRUMTIMORA)
  IBRAHIMA (TOGO) (PV)
  FORDE (TRINIDĀDA UN TOBĀGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  TCHAMAKO MAHE (VANUATU)
  KABWE (ZAMBIJA)
  SHUMBA (ZIMBABVE) | ADINOLFI
  AGEA
  ARENA (1)
   (2)

  CHRISTENSEN
  CZARNECKI
  FRUNZULICA
  GAHLER
  GAMBUS
  GERICKE
  GILL
  HETMAN
  HEUBUCH
  HÖLVENYI
  JEŽEK
  KARSKI
  KYENGE
  LEGUTKO (1)
   (2)

  LEINEN
  LOPEZ AGUILAR (PV) (2)
   (3)

  MANSCOUR (PV)
  MIZZI
  NART (PV)
  NEUSER
  NOICHL
  PEDICINI (PV)
  PIECHA (1)
   (2)

  SCHAFFHAUSER
  SCHUSTER (1)
   (2)

  SILVA PEREIRA
  STIER
  STOLOJAN
  TELIČKA
  VALERO
  ZELLER
  ZLOTOWSKI (1)
   (2)

  ZORRINHO |

BALDEH (GAMBIJA), līdzpriekšsēdētājs

RIVASI, Līdzpriekšsēdētājas p. i.

PEREIRA (Angola)

THOMPSON (BARBADOSA) (PV)

PEYREFITTE (BELIZA)

GBIAN (BENINA)

MANGOLE (BOTSVĀNA)

OUSMANE (BURKINAFASO)

RWASA (BURUNDI)

KOMBO (KAMERŪNA)

BORGES (KABOVERDE)

NGON-BABA (CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA)

WEIDOU (Čada) (PV)

LUHONGE KABINDA NGOY (KONGO

DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA) (PV)

KOUA (KONGO Republika)

PUNA (KUKA SALAS)

TOURÉ (KOTDIVUĀRA)

GOUMANEH (DŽIBUTIJA)

ISHMAEL (DOMINIKA)

JIMÉNEZ (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA)

NGUEMA MANANA (EKVATORIĀLĀ GVINEJA) (*1)

NAIB (ERITREJA) (PV)

GEMEDA (ETIOPIJA)

SUDHAKAR (FIDŽI)

MILEBOU (GABONA) (PV)

SILLAH (GAMBIJA)

AMOATEY (GANA)

KABA (GVINEJA)

SAIEGH (GVINEJA-BISAVA)

MC DONALD (GAJĀNA)

CYPRIEN (HAITI)

McNISH (JAMAIKA)

LABOSO (KENIJA)

SEKATLE (LESOTO)

DUNAH (LIBĒRIJA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARA)

MUSSA (MALĀVIJA)

SOUKOUNA (MALI)

SOUEID AHMED (MAURITĀNIJA)

JHUGROO (MAURĪCIJA)

VAQUINA (MOZAMBIKA) (PV)

NEKUNDI (NAMĪBIJA) (PV)

DIOFFO (NIGĒRA)

IRIASE (NIGĒRIJA)

KOIM (PAPUA-JAUNGVINEJA)

UWIMANIMPAYE (RUANDA)

LONG (SENTLŪSIJA)

STRAKER (SENTVINSENTA UN

GRENADĪNAS)

GIDLOW (SAMOA)

SALL (SENEGĀLA)

POOL (SEIŠELAS)

BUNDU (SJERRALEONE) (PV)

MOSE (ZĀLAMANA SALAS)

HASSAN (SOMĀLIJA) (PV)

MAHLALELA (DIENVIDĀFRIKA)

TOUM (SUDĀNA) (PV) (*1)

MISIEKABA (SURINAMA) (PV)

DLAMINI (SVAZILENDA)

FILIPE (AUSTRUMTIMORA)

IBRAHIMA (TOGO) (PV)

FORDE (TRINIDĀDA UN TOBĀGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

KABWE (ZAMBIJA)

SHUMBA (ZIMBABVE)

ADINOLFI

AGEA

ARENA (1)
   (2)

CHRISTENSEN

CZARNECKI

FRUNZULICA

GAHLER

GAMBUS

GERICKE

GILL

HETMAN

HEUBUCH

HÖLVENYI

JEŽEK

KARSKI

KYENGE

LEGUTKO (1)
   (2)

LEINEN

LOPEZ AGUILAR (PV) (2)
   (3)

MANSCOUR (PV)

MIZZI

NART (PV)

NEUSER

NOICHL

PEDICINI (PV)

PIECHA (1)
   (2)

SCHAFFHAUSER

SCHUSTER (1)
   (2)

SILVA PEREIRA

STIER

STOLOJAN

TELIČKA

VALERO

ZELLER

ZLOTOWSKI (1)
   (2)

ZORRINHO

Piedalījās arī:

ANGOLA

XIRIMBIMBI

TEIXERA

BERNARDO

SIMBRÃO DE CARVALHO

BARBADOSA

CHANDLER

BELIZA

VERNON

BORLAND

BENĪNA

AHONOUKOUN

DJIMAN

KASSA

ALLAGBE

GBENONCHI

BOTSVĀNA

NGAKA

MODISE

BURKINAFASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

NAHAYO

HAKIZIMANA

SUKUNOBA

BARAMPAMA

UWIMANA

BANIGWANINZIGO

KABOVERDE

ANDRADE

KAMERŪNA

OWONA KONO

AWUDU MBAYA

DAOUDA

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

NOUGANGA

KOMORU SALAS

OMAR

KONGO REPUBLIKA

DOUMA

EKUIR MINKO

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

MABAYA GIZI AMINE

KILOSHO BULAMBO

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALA

KATUMWA

INIER LATEBO EKWA

KILUFYA KANFWA

LUBINGA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGI LUMBA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

ENGUNDA LITUABA

BULAMBO KILOSHO

KOTDIVUĀRA

FLANIZARA TOURÉ

COULIBALY

SANGA TOURÉ

KUBA

DURÁN

DŽIBUTIJA

GOUMANEH

GOUMANEH

SAID

DOMINIKA

ISHMAEL

ERITREJA

HAGOS

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

GUADALUPE

OBAM NSUE

NZE NFUMU

ETIOPIJA

WAKJIRA

FIDŽI

SARAN

GABONA

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit SALAMBA

MANGOUALA

MBA NDUTUME

MBA ALLOUMBA

ONGOUORI NGOUBILI

GAMBIJA

SILLAH

NJIE

KT JAMMEH

JAITEH

CAMARA

GANA

ASAMOAH

NSIAH

OKAIKOE

GVINEJA

SYLLA

DIALLO

GVINEJA-BISAVA

BRAIMA MANE

DIAS

GAJĀNA

DONALD

HAITI

CYPRIEN

JEAN

GESTE

GUERRIER

JAMAIKA

MULLINGS-WILLIAMS

KENIJA

KEMBI GITURA

OMAR ADEN

NYEGENYE

LESOTO

MAHASE-MOILOA

MAPHIKE

LIBĒRIJA

BARCLAY

DAKEL

MADAGASKARA

LIHASOA

RAKOTOMANJATO

NORBERT RICHARD

MALĀVIJA

KALEBE

MWANYULA

MALI

DIARRASSOUBA

TOURÉ

DIARRA

CISSE

MAURITĀNIJA

CHEIN

SAMBA

MARRAKCHY

WANE

MAURĪCIJA

MARIE

MOZAMBIKA

SITHOLE

NAMBURETE

NEMBA UAIENE

NAMĪBIJA

VENAANI

CALEY

MBUENDE

APOLLUS

NIGĒRA

MAHAMANÉ

DILLÉ

CHEKOU KORÉ

AMADOU

NIGĒRIJA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

RABIU

RUANDA

RUGEMA

MUSARE

NTIBITURA

NTWARAMUHETO

SAMOA

LUTERU

SENEGĀLA

TALL

BALLA LO

DIALLO

SEIŠELA SALAS

PILLAY

SJERRALEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

SORIE

BANGALI

ZĀLAMANA SALAS

MOSES MOSE

FAYE MOSE

SOMĀLIJA

IBROW

FAQI

DIENVIDĀFRIKA

MAMPURU

BERGMANN

ROTHKEGEL

SUDĀNA

AHMED

ABU-AGLA

AL-HILOU

ATEM

ABDELRAHMAN

SURINAMA

NELSON

SVAZILENDA

NHLEKO

ČADA

ADJI

TEKILIO

AFONO

AUSTRUMTIMORA

FILIPE

TOGO

ABIGUIME

TIGNOKPA

FABRE

LAWSON

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

BROOKS

TUVALU

LEUELU

UGANDA

KIWANDA

NABBANJA

BAOOLE

VANUATU

JOY

ZIMBABVE

ZINDI

MLOTSHWA

CHIFAMBA

ĀKK valstu grupas PADOME

Kongo Republikas Plānošanas, statistikas un reģionālās integrācijas ministre, ĀKK valstu grupas Padomes pašreizējā priekšsēdētāja INGRID OLGA EBOUKA BABAKAS

ES PADOME

Nīderlandes Ārējās tirdzniecības un attīstības sadarbības ministre un ES Padomes pašreizējā priekšsēdētāja LILIANNE PLOUMEN

EIROPAS KOMISIJA

Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgais Komisijas loceklis NEVEN MIMICA

EIROPAS ĀRĒJĀS DARBĪBAS DIENESTS

Panāfrikas lietu nodaļas vadītāja K. DE PEYRON

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

VERBOVEN

ĀKK VALSTU GRUPAS SEKRETARIĀTS

OGNIMBA, līdzģenerālsekretāra p. i.

ES VALSTU SEKRETARIĀTS

AGUIRIANO NALDA, līdzģenerālsekretārs

---

(*1)  Ar novērotāja statusu.

(1)  Piedalījās 2016. gada 13. jūnijā.

(2)  Piedalījās 2016. gada 14. jūnijā.

(3)  Piedalījās 2016. gada 15. jūnijā.

---

III PIELIKUMS

PIEŅEMTIE TEKSTI

REZOLŪCIJA (1)

par līdzdalības pārvaldības uzlabošanu, veicinot decentralizāciju un vietējās pārvaldes stiprināšanu

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2016. gada 13.–15. jūnijā Vindhukā (Namībijā), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2016. gada 13.–15. jūnijā Vindhukā (Namībijā),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, kas grozīts ar Lisabonas līgumu, kas parakstīts 2007. gada 13. decembrī, un jo īpaši tā 3. panta b) punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, kas grozīts ar Lisabonas līgumu, kas parakstīts 2007. gada 13. decembrī, un jo īpaši tā 3. panta b) punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību Protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, un jo īpaši tā 2. un 5. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību Protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, un jo īpaši tā 2. un 5. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību Protokolu par sabiedriskiem pakalpojumiem, un jo īpaši tā 1. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību Protokolu par sabiedriskiem pakalpojumiem, un jo īpaši tā 1. pantu,

| — | ņemot vērā Kotonū Partnerības nolīgumu starp ES un ĀKK valstīm, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā un Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā, un jo īpaši tā 1., 2., 5., 8., 9., 20. pantu, 33. panta 3. punkta f) apakšpunktu un 4. punkta d) apakšpunktu, un tā IV pielikuma 5. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū Partnerības nolīgumu starp ES un ĀKK valstīm, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā un Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā, un jo īpaši tā 1., 2., 5., 8., 9., 20. pantu, 33. panta 3. punkta f) apakšpunktu un 4. punkta d) apakšpunktu, un tā IV pielikuma 5. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 6. oktobra rezolūciju (2) par vietējo pašvaldību lomu attīstības sadarbībā jaunattīstības valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 6. oktobra rezolūciju (2) par vietējo pašvaldību lomu attīstības sadarbībā jaunattīstības valstīs,

| — | ņemot vērā Eiropas Attīstības sadarbības hartu vietējās pārvaldības atbalstam, ko ES Ministru padome pieņēma 2008. gada 10. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Attīstības sadarbības hartu vietējās pārvaldības atbalstam, ko ES Ministru padome pieņēma 2008. gada 10. novembrī,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 22. jūlija secinājumus par vietējām pašpārvaldēm attīstības procesā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 22. jūlija secinājumus par vietējām pašpārvaldēm attīstības procesā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 15. maija paziņojumu “Partnervalstu vietējo pašpārvalžu ietekmes palielināšana, lai uzlabotu pārvaldību un sasniegtu efektīvākus attīstības rezultātus”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 15. maija paziņojumu “Partnervalstu vietējo pašpārvalžu ietekmes palielināšana, lai uzlabotu pārvaldību un sasniegtu efektīvākus attīstības rezultātus”,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2009. gada 22. aprīļa atzinumu “Vietējās pašpārvaldes iestādes: attīstības līdzdalībnieces”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2009. gada 22. aprīļa atzinumu “Vietējās pašpārvaldes iestādes: attīstības līdzdalībnieces”,

| — | ņemot vērā 2014. gada Portmoresbijas deklarāciju par Klusā okeāna salu nākotni – mūsu vietējo kopienu veidošana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada Portmoresbijas deklarāciju par Klusā okeāna salu nākotni – mūsu vietējo kopienu veidošana,

| — | ņemot vērā Portofspeinas deklarāciju Karību jūras reģiona valstu vietējo pašpārvaldes iestāžu forumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Portofspeinas deklarāciju Karību jūras reģiona valstu vietējo pašpārvaldes iestāžu forumā,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra rezolūciju (3)“Mūsu pasaules pārveidošana: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” un jo īpaši ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 16.7 “Nodrošināt atbilstīgu, iekļaujošu, līdzdalības un reprezentatīvu lēmumu pieņemšanu visos līmeņos”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra rezolūciju (3)“Mūsu pasaules pārveidošana: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” un jo īpaši ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 16.7 “Nodrošināt atbilstīgu, iekļaujošu, līdzdalības un reprezentatīvu lēmumu pieņemšanu visos līmeņos”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijas (COP21) rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijas (COP21) rezultātus,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Cilvēktiesību padomes 2013. gada 26. septembrī pieņemto rezolūciju (4) par vietējo pašpārvaldi un cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Cilvēktiesību padomes 2013. gada 26. septembrī pieņemto rezolūciju (4) par vietējo pašpārvaldi un cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības asamblejas 2007. gada 30. janvāra Lēmumu Nr. 25 (5) pārveidot Āfrikas ministru konferenci decentralizācijai un vietējai attīstībai (AMCOD) par Āfrikas Savienības struktūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības asamblejas 2007. gada 30. janvāra Lēmumu Nr. 25 (5) pārveidot Āfrikas ministru konferenci decentralizācijai un vietējai attīstībai (AMCOD) par Āfrikas Savienības struktūru,

| — | ņemot vērā rezolūciju, ko par decentralizāciju un vietējo attīstību atbildīgie ministri pieņēma Āfrikas pilsētu otrajā samitā Vindhukā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju, ko par decentralizāciju un vietējo attīstību atbildīgie ministri pieņēma Āfrikas pilsētu otrajā samitā Vindhukā,

| — | ņemot vērā deklarāciju, ko par decentralizāciju un vietējo attīstību atbildīgie ministri pieņēma Āfrikas pilsētu trešajā samitā Jaundē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, ko par decentralizāciju un vietējo attīstību atbildīgie ministri pieņēma Āfrikas pilsētu trešajā samitā Jaundē,

| — | ņemot vērā 2005. gada 29. oktobra Jaundes deklarāciju, kurā Āfrikas valdības ir mudinātas “īstenot saskaņotas un koordinētas darbības, lai izvirzītu decentralizāciju un vietējo attīstību savu valstu pārvaldības un attīstības politikas centrā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 29. oktobra Jaundes deklarāciju, kurā Āfrikas valdības ir mudinātas “īstenot saskaņotas un koordinētas darbības, lai izvirzītu decentralizāciju un vietējo attīstību savu valstu pārvaldības un attīstības politikas centrā”,

| — | ņemot vērā Āfrikas un Eiropas kopējo stratēģiju (JAES), ko valstu un valdību vadītāji pieņēma 2007. gadā otrajā ES un Āfrikas samitā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas un Eiropas kopējo stratēģiju (JAES), ko valstu un valdību vadītāji pieņēma 2007. gadā otrajā ES un Āfrikas samitā,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu padomes 2007. gada 29. janvāra rezolūciju (6)“Līdzdalības pārvaldība un pilsoņu iesaistīšana politikas izstrādē, pakalpojumu sniegšanā un budžeta plānošanā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu padomes 2007. gada 29. janvāra rezolūciju (6)“Līdzdalības pārvaldība un pilsoņu iesaistīšana politikas izstrādē, pakalpojumu sniegšanā un budžeta plānošanā”,

| — | ņemot vērā 2015. gada Interneta pārvaldības foruma un 2015. gada Pasaules informācijas sabiedrības samita secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada Interneta pārvaldības foruma un 2015. gada Pasaules informācijas sabiedrības samita secinājumus,

| — | ņemot vērā starptautiskās pamatnostādnes par decentralizāciju un vietējo pašpārvaldes iestāžu stiprināšanu, kas tika apstiprinātas 2007. gada 20. aprīlī ANO Iedzīvotāju apmetņu programmā (UN-HABITAT), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskās pamatnostādnes par decentralizāciju un vietējo pašpārvaldes iestāžu stiprināšanu, kas tika apstiprinātas 2007. gada 20. aprīlī ANO Iedzīvotāju apmetņu programmā (UN-HABITAT),

| — | ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, ko Āfrikas Savienība pieņēma 2007. gada janvārī, jo īpaši tās preambulu un 3. un 34. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, ko Āfrikas Savienība pieņēma 2007. gada janvārī, jo īpaši tās preambulu un 3. un 34. pantu,

| — | ņemot vērā 2014. gada 27. jūnija Āfrikas Decentralizācijas, vietējās pārvaldības un vietējās attīstības vērtību un principu hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 27. jūnija Āfrikas Decentralizācijas, vietējās pārvaldības un vietējās attīstības vērtību un principu hartu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartas 2003. gada 11. jūlija Protokolu par sieviešu tiesībām Āfrikā un jo īpaši tā 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartas 2003. gada 11. jūlija Protokolu par sieviešu tiesībām Āfrikā un jo īpaši tā 9. pantu,

| — | ņemot vērā ĀKK vietējās pārvaldības platformas izveidi 2001. gada maijā Starptautiskās Pašvaldību savienības (IULA) 35. pasaules konferencē Riodežaneiro, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK vietējās pārvaldības platformas izveidi 2001. gada maijā Starptautiskās Pašvaldību savienības (IULA) 35. pasaules konferencē Riodežaneiro,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES 2014. gada 20. jūnija kopīgo deklarāciju par Attīstības plānu laikposmam pēc 2015. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES 2014. gada 20. jūnija kopīgo deklarāciju par Attīstības plānu laikposmam pēc 2015. gada,

| — | ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU/101967/16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU/101967/16),

| A. | tā kā vietējo pārvaldību veido iestāžu, mehānismu un procesu kopums, ko iedzīvotāji var izmantot, lai paustu savas intereses un vajadzības, mazinātu atšķirības un īstenotu savas tiesības un pienākumus vietējā līmenī; |
| --- | --- |

A.

tā kā vietējo pārvaldību veido iestāžu, mehānismu un procesu kopums, ko iedzīvotāji var izmantot, lai paustu savas intereses un vajadzības, mazinātu atšķirības un īstenotu savas tiesības un pienākumus vietējā līmenī;

| B. | tā kā decentralizācija var izpausties dažādos veidos, piemēram, kā dekoncentrācija, kad centrālā iestāde nodod administratīvās pilnvaras vietējām pašpārvaldēm; deleģēšana, kad atbildība par konkrētām funkcijām tiek nodota deleģētajai iestādei; un saistību nodošana, kad tiek izveidoti divi vai vairāki pārvaldes līmeņi ar konstitucionālām vai likumīgi piešķirtām pilnvarām, funkcijām un finansēm; |
| --- | --- |

B.

tā kā decentralizācija var izpausties dažādos veidos, piemēram, kā dekoncentrācija, kad centrālā iestāde nodod administratīvās pilnvaras vietējām pašpārvaldēm; deleģēšana, kad atbildība par konkrētām funkcijām tiek nodota deleģētajai iestādei; un saistību nodošana, kad tiek izveidoti divi vai vairāki pārvaldes līmeņi ar konstitucionālām vai likumīgi piešķirtām pilnvarām, funkcijām un finansēm;

| C. | tā kā priekšnoteikums publiskā sektora reformām, kas ietver vertikālo un horizontālo decentralizāciju, ir uz iedzīvotājiem vērsta attīstība, kurā galvenā uzmanība veltīta iespēju nodrošināšanai iedzīvotājiem piedalīties pārvaldības procesā un viņu dzīves kvalitātes uzlabošanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā priekšnoteikums publiskā sektora reformām, kas ietver vertikālo un horizontālo decentralizāciju, ir uz iedzīvotājiem vērsta attīstība, kurā galvenā uzmanība veltīta iespēju nodrošināšanai iedzīvotājiem piedalīties pārvaldības procesā un viņu dzīves kvalitātes uzlabošanai;

| D. | tā kā jānodrošina strukturēta līdzdalības pārvaldība vietējā līmenī, lai uzlabotu valsts organizāciju, nostiprinot demokrātijas, sociālā taisnīguma, ekonomikas, sociālās un pilsoniskās attīstības kvalitāti un pamatbrīvību un cilvēktiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

D.

tā kā jānodrošina strukturēta līdzdalības pārvaldība vietējā līmenī, lai uzlabotu valsts organizāciju, nostiprinot demokrātijas, sociālā taisnīguma, ekonomikas, sociālās un pilsoniskās attīstības kvalitāti un pamatbrīvību un cilvēktiesību aizsardzību;

| E. | tā kā sabiedrības līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesos veicina minoritāšu un atstumto grupu interešu aizsardzību un nodrošina atbilstīgu, pārredzamu un atbildīgu pārvaldību un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

E.

tā kā sabiedrības līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesos veicina minoritāšu un atstumto grupu interešu aizsardzību un nodrošina atbilstīgu, pārredzamu un atbildīgu pārvaldību un ilgtspējīgu attīstību;

| F. | tā kā Tūkstošgades attīstības mērķi akcentēja vietējo pašpārvalžu izšķirīgo nozīmi nabadzības novēršanā un tādu sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanā kā ūdens un sanitārija, primārā veselības aprūpe un izglītība; |
| --- | --- |

F.

tā kā Tūkstošgades attīstības mērķi akcentēja vietējo pašpārvalžu izšķirīgo nozīmi nabadzības novēršanā un tādu sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanā kā ūdens un sanitārija, primārā veselības aprūpe un izglītība;

| G. | tā kā, īstenojot decentralizāciju, būtu jānodrošina vienlīdzīga piekļuve valsts amatiem un politiskās elites atjaunošana, veicinot sieviešu un jaunās paaudzes iesaistīšanu līdzdalības pārvaldības īstenošanā; |
| --- | --- |

G.

tā kā, īstenojot decentralizāciju, būtu jānodrošina vienlīdzīga piekļuve valsts amatiem un politiskās elites atjaunošana, veicinot sieviešu un jaunās paaudzes iesaistīšanu līdzdalības pārvaldības īstenošanā;

| H. | tā kā decentralizācija būtiski sekmē taisnīgumu, nodrošinot taisnīgu resursu sadali mazāk attīstītiem apgabaliem un atstumtām kopienām un sniedzot iedzīvotājiem iespēju pieņemt lēmumus par viņus ietekmējošiem jautājumiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā decentralizācija būtiski sekmē taisnīgumu, nodrošinot taisnīgu resursu sadali mazāk attīstītiem apgabaliem un atstumtām kopienām un sniedzot iedzīvotājiem iespēju pieņemt lēmumus par viņus ietekmējošiem jautājumiem;

| I. | tā kā decentralizācijas reformas un varas nodošanas pamatā jābūt subsidiaritātes principam, lai nodrošinātu labāku pārvaldību, kurā lēmumi tiek pieņemti pēc iespējas zemākā līmenī, un tā kā saskaņā ar subsidiaritātes principu centrālajām struktūrām būtu jāiejaucas vietējā līmenī tikai tad, ja var pierādīt, ka šāda iejaukšanās ir nepieciešama un ja tās spēj darboties efektīvāk nekā decentralizētās struktūras; |
| --- | --- |

I.

tā kā decentralizācijas reformas un varas nodošanas pamatā jābūt subsidiaritātes principam, lai nodrošinātu labāku pārvaldību, kurā lēmumi tiek pieņemti pēc iespējas zemākā līmenī, un tā kā saskaņā ar subsidiaritātes principu centrālajām struktūrām būtu jāiejaucas vietējā līmenī tikai tad, ja var pierādīt, ka šāda iejaukšanās ir nepieciešama un ja tās spēj darboties efektīvāk nekā decentralizētās struktūras;

| J. | tā kā demokrātiskā pārvaldība ietver ne tikai valstu valdības, bet arī decentralizētas struktūras un nevalstiskos dalībniekus, kuriem ir izšķirīga nozīme saiknes veidošanā starp iedzīvotājiem un valdību, kā arī plašas un demokrātiskas atbildības nodrošināšanā attiecībā uz valstu īstenoto valsts politiku; tā kā decentralizētās struktūras nodrošina stabilu mijiedarbību starp kopienām un valsts pārvaldes iestādēm, tādējādi sekmējot iedzīvotājiem tuvas demokrātijas izveidi, pamatojoties uz vietējās sabiedrības iesaisti un tās demokrātiskajām izpausmēm; |
| --- | --- |

J.

tā kā demokrātiskā pārvaldība ietver ne tikai valstu valdības, bet arī decentralizētas struktūras un nevalstiskos dalībniekus, kuriem ir izšķirīga nozīme saiknes veidošanā starp iedzīvotājiem un valdību, kā arī plašas un demokrātiskas atbildības nodrošināšanā attiecībā uz valstu īstenoto valsts politiku; tā kā decentralizētās struktūras nodrošina stabilu mijiedarbību starp kopienām un valsts pārvaldes iestādēm, tādējādi sekmējot iedzīvotājiem tuvas demokrātijas izveidi, pamatojoties uz vietējās sabiedrības iesaisti un tās demokrātiskajām izpausmēm;

| K. | tā kā decentralizētās struktūras savā teritoriālajā apgabalā ir zināmā mērā – kā to nosaka valsts tiesību akti – neatkarīgas no centrālās valdības un var pieņemt likumus konkrētās jomās, un sniegt sabiedriskos pakalpojumus vietējiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā decentralizētās struktūras savā teritoriālajā apgabalā ir zināmā mērā – kā to nosaka valsts tiesību akti – neatkarīgas no centrālās valdības un var pieņemt likumus konkrētās jomās, un sniegt sabiedriskos pakalpojumus vietējiem iedzīvotājiem;

| L. | tā kā labu pārvaldību vietējā līmenī raksturo vietējās pārvaldes un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas kvalitāte, efektivitāte un lietderīgums; vietējās sabiedriskās kārtības un lēmumu pieņemšanas procedūru kvalitāte, iekļautība, pārredzamība un pārskatatbildība; un veids, kādā vara tiek īstenota vietējā līmenī; |
| --- | --- |

L.

tā kā labu pārvaldību vietējā līmenī raksturo vietējās pārvaldes un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas kvalitāte, efektivitāte un lietderīgums; vietējās sabiedriskās kārtības un lēmumu pieņemšanas procedūru kvalitāte, iekļautība, pārredzamība un pārskatatbildība; un veids, kādā vara tiek īstenota vietējā līmenī;

| M. | tā kā faktiska centrālās valdības politiskās varas nodošana un fiskālā decentralizācija par labu decentralizētām struktūrām veicina decentralizēto struktūru finansiālo neatkarību; |
| --- | --- |

M.

tā kā faktiska centrālās valdības politiskās varas nodošana un fiskālā decentralizācija par labu decentralizētām struktūrām veicina decentralizēto struktūru finansiālo neatkarību;

| N. | tā kā decentralizācija nebūs sekmīga situācijās, kad publiskās iestādes ir vājas un tām trūkst spēju, jo šīs nepilnības var tikt nodotas vietējā līmenī; |
| --- | --- |

N.

tā kā decentralizācija nebūs sekmīga situācijās, kad publiskās iestādes ir vājas un tām trūkst spēju, jo šīs nepilnības var tikt nodotas vietējā līmenī;

| O. | tā kā dinamiskai un aktīvai pilsoniskajai sabiedrībai, kurai garantēta vārda brīvība un biedrošanās brīvība, ir izšķirīga nozīme efektīvā, pārredzamā un atbildīgā vietējā pārvaldībā un pareizā decentralizētā pārvaldībā; |
| --- | --- |

O.

tā kā dinamiskai un aktīvai pilsoniskajai sabiedrībai, kurai garantēta vārda brīvība un biedrošanās brīvība, ir izšķirīga nozīme efektīvā, pārredzamā un atbildīgā vietējā pārvaldībā un pareizā decentralizētā pārvaldībā;

| P. | tā kā efektīvu vietēja, reģionāla un valsts līmeņa uzraudzības un pārraudzības mehānismu trūkuma dēļ decentralizācija varētu izraisīt korupciju, valsts līdzekļu izšķērdēšanu un nekontrolētu aizņemšanos, kas savukārt negatīvi ietekmētu valsts budžetu un pārvaldību; |
| --- | --- |

P.

tā kā efektīvu vietēja, reģionāla un valsts līmeņa uzraudzības un pārraudzības mehānismu trūkuma dēļ decentralizācija varētu izraisīt korupciju, valsts līdzekļu izšķērdēšanu un nekontrolētu aizņemšanos, kas savukārt negatīvi ietekmētu valsts budžetu un pārvaldību;

| Q. | tā kā jānodrošina nepārtraukta sadarbība un konsultēšanās starp centrālo valdību un decentralizētajām struktūrām, jo īpaši, vienā pārvaldes līmenī plānojot, izstrādājot un īstenojot projektus un programmas, kas var tieši vai netieši ietekmēt otra pārvaldes līmeņa darbības; |
| --- | --- |

Q.

tā kā jānodrošina nepārtraukta sadarbība un konsultēšanās starp centrālo valdību un decentralizētajām struktūrām, jo īpaši, vienā pārvaldes līmenī plānojot, izstrādājot un īstenojot projektus un programmas, kas var tieši vai netieši ietekmēt otra pārvaldes līmeņa darbības;

| R. | tā kā sieviešu pārstāvība pārvaldības struktūrās un politiskajā vidē ir ļoti nepietiekama, bet demokrātiju un labu pārvaldību var panākt tikai tad, ja ir nodrošināta dzimumu līdztiesība un vienlīdzīgāka pārstāvība, kas jāveicina, īstenojot decentralizāciju; |
| --- | --- |

R.

tā kā sieviešu pārstāvība pārvaldības struktūrās un politiskajā vidē ir ļoti nepietiekama, bet demokrātiju un labu pārvaldību var panākt tikai tad, ja ir nodrošināta dzimumu līdztiesība un vienlīdzīgāka pārstāvība, kas jāveicina, īstenojot decentralizāciju;

| S. | tā kā Pusanas partnerība piesaista aizvien jaunus attīstības dalībniekus, piemēram, vietējos un reģionālos dalībniekus; |
| --- | --- |

S.

tā kā Pusanas partnerība piesaista aizvien jaunus attīstības dalībniekus, piemēram, vietējos un reģionālos dalībniekus;

| T. | tā kā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) sniedz daudz jaunu iespēju politiskās līdzdalības, e-iekļaušanas, pārredzamības un atbildības nodrošināšanai decentralizētā pārvaldībā, |
| --- | --- |

T.

tā kā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) sniedz daudz jaunu iespēju politiskās līdzdalības, e-iekļaušanas, pārredzamības un atbildības nodrošināšanai decentralizētā pārvaldībā,

| 1. | mudina ĀKK un ES valstis veicināt decentralizāciju, tādējādi uzlabojot attīstību, radot labklājību vietējā un reģionālajā līmenī, sekmējot demokrātisku un atbildīgu varas izmantošanu, veicinot nacionālo vienotību, atzīstot daudzveidību, nododot pašpārvaldes pilnvaras tautai, lai palielinātu iedzīvotāju līdzdalību valsts pilnvaru īstenošanā un tos ietekmējošu lēmumu pieņemšanā, atzīstot kopienu tiesības pārvaldīt savas iekšējās lietas un sekmējot to attīstību, aizsargājot un veicinot minoritāšu un atstumto kopienu intereses un tiesības, un nodrošinot valsts un vietējo resursu taisnīgu sadali; |
| --- | --- |

1.

mudina ĀKK un ES valstis veicināt decentralizāciju, tādējādi uzlabojot attīstību, radot labklājību vietējā un reģionālajā līmenī, sekmējot demokrātisku un atbildīgu varas izmantošanu, veicinot nacionālo vienotību, atzīstot daudzveidību, nododot pašpārvaldes pilnvaras tautai, lai palielinātu iedzīvotāju līdzdalību valsts pilnvaru īstenošanā un tos ietekmējošu lēmumu pieņemšanā, atzīstot kopienu tiesības pārvaldīt savas iekšējās lietas un sekmējot to attīstību, aizsargājot un veicinot minoritāšu un atstumto kopienu intereses un tiesības, un nodrošinot valsts un vietējo resursu taisnīgu sadali;

| 2. | pauž pārliecību, ka decentralizācija un līdzdalības pārvaldība vietējā līmenī būtu jāveido tā, lai palielinātu sociālo taisnīgumu nolūkā nodrošināt sociāli ekonomiskās nevienlīdzības efektīvu novēršanu lēmumu pieņemšanas procesos; |
| --- | --- |

2.

pauž pārliecību, ka decentralizācija un līdzdalības pārvaldība vietējā līmenī būtu jāveido tā, lai palielinātu sociālo taisnīgumu nolūkā nodrošināt sociāli ekonomiskās nevienlīdzības efektīvu novēršanu lēmumu pieņemšanas procesos;

| 3. | uzsver, ka jaunās pamatnostādnes, kas noteiktas Komisijas paziņojumā par vietējām pašpārvaldēm, kurā atzīta šo iestāžu kā valsts ieinteresēto personu nozīme, ir liels panākums Eiropas Savienības jaunās attīstības programmas īstenošanā; uzsver, ka ar šīm jaunajām pamatnostādnēm jāveicina efektīva Eiropas sadarbības īstenošana, īpaši attiecībā uz 11. Eiropas Attīstības fondu (EAF); |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka jaunās pamatnostādnes, kas noteiktas Komisijas paziņojumā par vietējām pašpārvaldēm, kurā atzīta šo iestāžu kā valsts ieinteresēto personu nozīme, ir liels panākums Eiropas Savienības jaunās attīstības programmas īstenošanā; uzsver, ka ar šīm jaunajām pamatnostādnēm jāveicina efektīva Eiropas sadarbības īstenošana, īpaši attiecībā uz 11. Eiropas Attīstības fondu (EAF);

| 4. | atgādina, ka decentralizācijas process veicina līdzdalības pārvaldības uzlabošanu, nostiprinot īpašumtiesības, daudzpusējus, t. i., dažādu ieinteresēto personu un dalībnieku dialogus, koordinējot plānošanu un politiku vietējā līmenī; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka decentralizācijas process veicina līdzdalības pārvaldības uzlabošanu, nostiprinot īpašumtiesības, daudzpusējus, t. i., dažādu ieinteresēto personu un dalībnieku dialogus, koordinējot plānošanu un politiku vietējā līmenī;

| 5. | aicina ĀKK un ES valstis sadarbībā ar ĀKK reģionālās integrācijas struktūrām veicināt visaptverošu pieeju decentralizācijai, kā arī stiprināt vietējo kopienu, sabiedrisko organizāciju un NVO nozīmi, lai ietekmētu un uzraudzītu decentralizācijas reformu procesu; šajā saistībā aicina ES un ĀKK valstis izveidot mehānismus sistemātiskam dialogam ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

5.

aicina ĀKK un ES valstis sadarbībā ar ĀKK reģionālās integrācijas struktūrām veicināt visaptverošu pieeju decentralizācijai, kā arī stiprināt vietējo kopienu, sabiedrisko organizāciju un NVO nozīmi, lai ietekmētu un uzraudzītu decentralizācijas reformu procesu; šajā saistībā aicina ES un ĀKK valstis izveidot mehānismus sistemātiskam dialogam ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

| 6. | aicina ES un ĀKK valstis veicināt decentralizētu sadarbību, lai īstenotu attīstības pamatprogrammu laikposmam pēc 2015. gada; šajā nolūkā aicina Komisiju noteikt decentralizāciju par vienu no galvenajām jomām, kas jāfinansē ar tās ārējās palīdzības finansēšanas instrumentiem; aicina ES dalībvalstis piešķirt decentralizācijai atbilstīgu nozīmi to attīstības programmās un saskaņot savu darbību ar Komisijas, citu dalībvalstu un ĀKK valstu un reģionālo organizāciju darbībām; |
| --- | --- |

6.

aicina ES un ĀKK valstis veicināt decentralizētu sadarbību, lai īstenotu attīstības pamatprogrammu laikposmam pēc 2015. gada; šajā nolūkā aicina Komisiju noteikt decentralizāciju par vienu no galvenajām jomām, kas jāfinansē ar tās ārējās palīdzības finansēšanas instrumentiem; aicina ES dalībvalstis piešķirt decentralizācijai atbilstīgu nozīmi to attīstības programmās un saskaņot savu darbību ar Komisijas, citu dalībvalstu un ĀKK valstu un reģionālo organizāciju darbībām;

| 7. | uzsver Āfrikas Savienības, jo īpaši AMCOD, izšķirīgo nozīmi decentralizācijas politikas izstrādē; |
| --- | --- |

7.

uzsver Āfrikas Savienības, jo īpaši AMCOD, izšķirīgo nozīmi decentralizācijas politikas izstrādē;

| 8. | atzīst, ka vietējo pašpārvalžu koordinācijas struktūrām ir būtiska nozīme vietējo spēju attīstībā, sniedzot tehnisku un metodisku atbalstu, veicinot zinātības apmaiņu, lai atbalstītu decentralizācijas procesu un pamatpakalpojumu sniegšanu; uzskata, ka tās arī veido piemērotu forumu politiskajam dialogam un vietējo pašpārvalžu viedokļa publiskošanai visos pārvaldes līmeņos; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka vietējo pašpārvalžu koordinācijas struktūrām ir būtiska nozīme vietējo spēju attīstībā, sniedzot tehnisku un metodisku atbalstu, veicinot zinātības apmaiņu, lai atbalstītu decentralizācijas procesu un pamatpakalpojumu sniegšanu; uzskata, ka tās arī veido piemērotu forumu politiskajam dialogam un vietējo pašpārvalžu viedokļa publiskošanai visos pārvaldes līmeņos;

| 9. | mudina ES un ĀKK valstis veikt pasākumus, lai pastiprinātu sieviešu, vietējās kultūras pārstāvju, pamatiedzīvotāju un minoritāšu līdzdalību, tostarp palielinot šo grupu spēju piedalīties vietējās un reģionālās attīstības un ieguldījumu plānošanā, un mudina veidot vietējās konsultāciju platformas politikas veidošanas procesam; |
| --- | --- |

9.

mudina ES un ĀKK valstis veikt pasākumus, lai pastiprinātu sieviešu, vietējās kultūras pārstāvju, pamatiedzīvotāju un minoritāšu līdzdalību, tostarp palielinot šo grupu spēju piedalīties vietējās un reģionālās attīstības un ieguldījumu plānošanā, un mudina veidot vietējās konsultāciju platformas politikas veidošanas procesam;

| 10. | uzsver nepieciešamību nodrošināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju, vietējo pašpārvalžu un valsts pārvaldes iestāžu plašu līdzdalību, lai nodrošinātu pareizu, pārredzamu un atbildīgu pārvaldību; |
| --- | --- |

10.

uzsver nepieciešamību nodrošināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju, vietējo pašpārvalžu un valsts pārvaldes iestāžu plašu līdzdalību, lai nodrošinātu pareizu, pārredzamu un atbildīgu pārvaldību;

| 11. | uzsver, ka efektīva decentralizācijas procesa nodrošināšanas nolūkā jāveic publiskā sektora reformas, piemēram, varas, funkciju un resursu nodošana, kā arī politisko dalībnieku plurālisma un pilsoņu aktīvas līdzdalības veicināšana plānošanas un budžeta izstrādes procesā gan tieši, gan ar savu pārstāvju starpniecību; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka efektīva decentralizācijas procesa nodrošināšanas nolūkā jāveic publiskā sektora reformas, piemēram, varas, funkciju un resursu nodošana, kā arī politisko dalībnieku plurālisma un pilsoņu aktīvas līdzdalības veicināšana plānošanas un budžeta izstrādes procesā gan tieši, gan ar savu pārstāvju starpniecību;

| 12. | mudina kompetentās iestādes veikt pasākumus, lai veicinātu spēcīgāku tieslietu pārvaldību, kurai, iesaistot nodokļu iestādes, būtu mehānismi korupcijas apkarošanai (pietiekams finansējums, krāpšanas novēršanas mehānismi un iestādes, u. c.); |
| --- | --- |

12.

mudina kompetentās iestādes veikt pasākumus, lai veicinātu spēcīgāku tieslietu pārvaldību, kurai, iesaistot nodokļu iestādes, būtu mehānismi korupcijas apkarošanai (pietiekams finansējums, krāpšanas novēršanas mehānismi un iestādes, u. c.);

| 13. | uzsver, ka jāizveido kārtība sabiedrības līdzdalības palielināšanai, nodrošinot pilsoniskās sabiedrības izglītošanu, lai palielinātu visu iedzīvotāju spēju izmantot savas tiesības un pildīt pienākumus labas pārvaldības ietvaros; aicina ieviest partnerības nolīgumus starp ES un ĀKK valstu vietējām pašpārvaldēm tādās jomās kā apmācība un cilvēkresursu kapacitāte, nodrošinot tehnisko un metodisko atbalstu vietējo spēju veidošanā un sekmējot zinātības apmaiņu; uzsver mūžizglītības, formālās un neformālās izglītības un ikdienējās mācīšanās nozīmi pilsoniskās sabiedrības izglītošanā, kā arī starpkultūru dialoga nozīmi, nodrošinot iedzīvotājiem iespējas piedalīties vietējā pārvaldībā un veidojot dinamiskas pilsoniskās sabiedrības sektoru; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka jāizveido kārtība sabiedrības līdzdalības palielināšanai, nodrošinot pilsoniskās sabiedrības izglītošanu, lai palielinātu visu iedzīvotāju spēju izmantot savas tiesības un pildīt pienākumus labas pārvaldības ietvaros; aicina ieviest partnerības nolīgumus starp ES un ĀKK valstu vietējām pašpārvaldēm tādās jomās kā apmācība un cilvēkresursu kapacitāte, nodrošinot tehnisko un metodisko atbalstu vietējo spēju veidošanā un sekmējot zinātības apmaiņu; uzsver mūžizglītības, formālās un neformālās izglītības un ikdienējās mācīšanās nozīmi pilsoniskās sabiedrības izglītošanā, kā arī starpkultūru dialoga nozīmi, nodrošinot iedzīvotājiem iespējas piedalīties vietējā pārvaldībā un veidojot dinamiskas pilsoniskās sabiedrības sektoru;

| 14. | atgādina, ka jānodrošina vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu brīvība, lai sekmētu brīvu, taisnīgu un atklātu sabiedrības līdzdalību vietējā pārvaldībā, neatkarīgi no iedzīvotāju kopienas vai grupas; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka jānodrošina vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu brīvība, lai sekmētu brīvu, taisnīgu un atklātu sabiedrības līdzdalību vietējā pārvaldībā, neatkarīgi no iedzīvotāju kopienas vai grupas;

| 15. | aicina regulāri rīkot pārredzamas, brīvas un taisnīgas vēlēšanas, lai institucionalizētu vietējo pārstāvības struktūru likumīgās varas maiņu demokrātiskā veidā un nodrošinātu iedzīvotājiem tuvas demokrātijas labāku īstenošanu; |
| --- | --- |

15.

aicina regulāri rīkot pārredzamas, brīvas un taisnīgas vēlēšanas, lai institucionalizētu vietējo pārstāvības struktūru likumīgās varas maiņu demokrātiskā veidā un nodrošinātu iedzīvotājiem tuvas demokrātijas labāku īstenošanu;

| 16. | mudina valsts iestādes nodrošināt valsts budžeta līdzekļu taisnīgu piešķiršanu decentralizētajām struktūrām, apakšreģioniem, pilsētām un pašvaldībām; šajā saistībā uzsver, ka vairāk jāatbalsta spēju veidošana valsts kapitāla labas pārvaldības jomā un decentralizēto struktūru finanšu un budžeta spēja, lai tās varētu nodrošināt kvalitatīvus sabiedriskos pakalpojumus, garantēt iespēju vienlīdzību un veidot sociālo kohēziju; aicina Komisiju mudināt mobilizēt inovatīvus decentralizētas sadarbības finansēšanas avotus, tostarp aizdevuma un dotāciju apvienošanas instrumentus, kas pielāgoti decentralizēto struktūru īpašajām vajadzībām; |
| --- | --- |

16.

mudina valsts iestādes nodrošināt valsts budžeta līdzekļu taisnīgu piešķiršanu decentralizētajām struktūrām, apakšreģioniem, pilsētām un pašvaldībām; šajā saistībā uzsver, ka vairāk jāatbalsta spēju veidošana valsts kapitāla labas pārvaldības jomā un decentralizēto struktūru finanšu un budžeta spēja, lai tās varētu nodrošināt kvalitatīvus sabiedriskos pakalpojumus, garantēt iespēju vienlīdzību un veidot sociālo kohēziju; aicina Komisiju mudināt mobilizēt inovatīvus decentralizētas sadarbības finansēšanas avotus, tostarp aizdevuma un dotāciju apvienošanas instrumentus, kas pielāgoti decentralizēto struktūru īpašajām vajadzībām;

| 17. | uzsver, ka ir ļoti svarīgi pievērst lielāku uzmanību nodokļu resursu izmantošanai jaunattīstības valstīs gan valsts, gan vietējā līmenī; atzinīgi vērtē vietējo finansējuma novērošanas centru pakāpenisku ieviešanu; uzskata, ka šiem novērošanas centriem būtu jāpiešķir lielāks Eiropas Savienības atbalsts; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ir ļoti svarīgi pievērst lielāku uzmanību nodokļu resursu izmantošanai jaunattīstības valstīs gan valsts, gan vietējā līmenī; atzinīgi vērtē vietējo finansējuma novērošanas centru pakāpenisku ieviešanu; uzskata, ka šiem novērošanas centriem būtu jāpiešķir lielāks Eiropas Savienības atbalsts;

| 18. | uzsver, ka decentralizācijai jābūt efektīvam līdzeklim, lai novērstu korupciju visos līmeņos, tostarp starptautisko uzņēmumu radīto korupciju; mudina ES un ĀKK valstis un reģionālās struktūras piešķirt prioritāti tādu pārvaldības nepilnību noteikšanai, kuru dēļ decentralizācija var izraisīt korupciju, tostarp izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un nelikumīgas finanšu plūsmas, kā arī veikt efektīvus pasākumus, lai nepieļautu negatīvas sekas; tādēļ aicina piešķirt pienācīgu atbalstu pārraudzības spēju veidošanai un tiesiskuma nostiprināšanai, lai novērstu minētās nopietnās problēmas; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka decentralizācijai jābūt efektīvam līdzeklim, lai novērstu korupciju visos līmeņos, tostarp starptautisko uzņēmumu radīto korupciju; mudina ES un ĀKK valstis un reģionālās struktūras piešķirt prioritāti tādu pārvaldības nepilnību noteikšanai, kuru dēļ decentralizācija var izraisīt korupciju, tostarp izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un nelikumīgas finanšu plūsmas, kā arī veikt efektīvus pasākumus, lai nepieļautu negatīvas sekas; tādēļ aicina piešķirt pienācīgu atbalstu pārraudzības spēju veidošanai un tiesiskuma nostiprināšanai, lai novērstu minētās nopietnās problēmas;

| 19. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt decentralizāciju, lai risinātu tādus jautājumus kā atkritumu apsaimniekošana un nabadzība pilsētās, sociālās atstumtības novēršana, nevienlīdzības mazināšana, iedzīvotāju iesaistes palielināšana, dzimumu nevienlīdzības novēršana, inovatīvu infrastruktūras projektu veicināšana, pakalpojumu sniegšana, zemes apsaimniekošana, dabas katastrofu risku mazināšana, energoresursu izmantošana utt.; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka ir svarīgi veicināt decentralizāciju, lai risinātu tādus jautājumus kā atkritumu apsaimniekošana un nabadzība pilsētās, sociālās atstumtības novēršana, nevienlīdzības mazināšana, iedzīvotāju iesaistes palielināšana, dzimumu nevienlīdzības novēršana, inovatīvu infrastruktūras projektu veicināšana, pakalpojumu sniegšana, zemes apsaimniekošana, dabas katastrofu risku mazināšana, energoresursu izmantošana utt.;

| 20. | atzinīgi vērtē ĀKK un ES pilsētu mobilizāciju un saistību uzņemšanos, gatavojoties ANO konferencei “Habitat III” par mājokļiem un pilsētu ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē ĀKK un ES pilsētu mobilizāciju un saistību uzņemšanos, gatavojoties ANO konferencei “Habitat III” par mājokļiem un pilsētu ilgtspējīgu attīstību;

| 21. | uzsver, ka klimata pārmaiņas un vides degradācija apdraud nabadzības mazināšanu un ir būtisks izaicinājums vietējām pašpārvaldēm, jo šie faktori vispirms ietekmē vietējās kopienas; aicina ES un ĀKK valstis un reģionālās struktūras nodrošināt decentralizēto struktūru pilntiesīgu līdzdalību Parīzes nolīguma klimata pārmaiņu jomā īstenošanā; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka klimata pārmaiņas un vides degradācija apdraud nabadzības mazināšanu un ir būtisks izaicinājums vietējām pašpārvaldēm, jo šie faktori vispirms ietekmē vietējās kopienas; aicina ES un ĀKK valstis un reģionālās struktūras nodrošināt decentralizēto struktūru pilntiesīgu līdzdalību Parīzes nolīguma klimata pārmaiņu jomā īstenošanā;

| 22. | aicina ĀKK un ES valstis veicināt subsidiaritātes principa piemērošanu valsts un decentralizētajās struktūrās un taisnīgas sadales principa ievērošanu, lai tādējādi sekmētu efektīvāku rīcību vietējā līmenī; |
| --- | --- |

22.

aicina ĀKK un ES valstis veicināt subsidiaritātes principa piemērošanu valsts un decentralizētajās struktūrās un taisnīgas sadales principa ievērošanu, lai tādējādi sekmētu efektīvāku rīcību vietējā līmenī;

| 23. | atzīst, ka viens decentralizācijas modelis nav piemērots visām valstīm, un aicina cienīt kultūras vērtības un tradīcijas un izmantot cilvēkiem piemītošo radošumu; |
| --- | --- |

23.

atzīst, ka viens decentralizācijas modelis nav piemērots visām valstīm, un aicina cienīt kultūras vērtības un tradīcijas un izmantot cilvēkiem piemītošo radošumu;

| 24. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt labu pārvaldību vietējā līmenī, sekmējot atbildības, pārredzamības, līdzdalības un reaģētspējas principus un nodrošinot tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka ir svarīgi veicināt labu pārvaldību vietējā līmenī, sekmējot atbildības, pārredzamības, līdzdalības un reaģētspējas principus un nodrošinot tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu;

| 25. | uzsver, ka vietējā pārvaldībā pēc iespējas jāiekļauj IKT un jāveicina iniciatīvas, kas sekmē e-prasmes un piekļuvi tehnoloģijām un internetam; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka vietējā pārvaldībā pēc iespējas jāiekļauj IKT un jāveicina iniciatīvas, kas sekmē e-prasmes un piekļuvi tehnoloģijām un internetam;

| 26. | atzīst vietējo pašpārvalžu izšķirīgo nozīmi cīņā ar radikalizāciju un terorismu; aicina ES un ĀKK valstis un reģionālās struktūras nodrošināt, ka vietējām pašpārvaldēm ir svarīga nozīme integrācijas veicināšanā starp kopienām un radikalizācijas vai citādas atstumtības novēršanā; aicina izveidot mehānismu zinātības apmaiņai šajā jomā starp ES un ĀKK valstīm; |
| --- | --- |

26.

atzīst vietējo pašpārvalžu izšķirīgo nozīmi cīņā ar radikalizāciju un terorismu; aicina ES un ĀKK valstis un reģionālās struktūras nodrošināt, ka vietējām pašpārvaldēm ir svarīga nozīme integrācijas veicināšanā starp kopienām un radikalizācijas vai citādas atstumtības novēršanā; aicina izveidot mehānismu zinātības apmaiņai šajā jomā starp ES un ĀKK valstīm;

| 27. | uzsver vietējās pārvaldības izšķirīgo nozīmi pēckonflikta izlīguma panākšanā, jo vietējās pašpārvaldes ir pirmās, kas no jauna nodrošina valsts pārstāvību vietējā līmenī un efektīvāk reaģē uz vietējiem apstākļiem, kā arī nodrošina konflikta novēršanu, pārvaldot starp grupām valdošo spriedzi, palielinot pārstāvību un līdzdalību un uzlabojot pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

27.

uzsver vietējās pārvaldības izšķirīgo nozīmi pēckonflikta izlīguma panākšanā, jo vietējās pašpārvaldes ir pirmās, kas no jauna nodrošina valsts pārstāvību vietējā līmenī un efektīvāk reaģē uz vietējiem apstākļiem, kā arī nodrošina konflikta novēršanu, pārvaldot starp grupām valdošo spriedzi, palielinot pārstāvību un līdzdalību un uzlabojot pakalpojumu sniegšanu;

| 28. | uzsver, ka politisko un administratīvo lēmumu pieņemšanas procesā ir svarīgi iekļaut sievietes, jauniešus un personas ar invaliditāti, un visneaizsargātākos iedzīvotājus, kā arī visus pārējos cilvēkus, neatkarīgi no viņu kultūras un sociāli ekonomiskās piederības, un nodrošināt to pilnvērtīgu līdzdalību un pārstāvību visos pārvaldības līmeņos, jo īpaši vietējā līmenī; aicina īstenot dzimumu līdztiesību, ievērojot paritātes principu; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka politisko un administratīvo lēmumu pieņemšanas procesā ir svarīgi iekļaut sievietes, jauniešus un personas ar invaliditāti, un visneaizsargātākos iedzīvotājus, kā arī visus pārējos cilvēkus, neatkarīgi no viņu kultūras un sociāli ekonomiskās piederības, un nodrošināt to pilnvērtīgu līdzdalību un pārstāvību visos pārvaldības līmeņos, jo īpaši vietējā līmenī; aicina īstenot dzimumu līdztiesību, ievērojot paritātes principu;

| 29. | uzsver, ka ar decentralizāciju jārada iespēja novērst dzimumu nevienlīdzību un palielināt sieviešu pārstāvību un pamanāmību politisko un ekonomisko lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka ar decentralizāciju jārada iespēja novērst dzimumu nevienlīdzību un palielināt sieviešu pārstāvību un pamanāmību politisko un ekonomisko lēmumu pieņemšanā;

| 30. | uzskata, ka ar decentralizāciju jānodrošina un jāveicina jauniešu līdzdalība vietējā pārvaldībā un jānodrošina to pārstāvība lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka ar decentralizāciju jānodrošina un jāveicina jauniešu līdzdalība vietējā pārvaldībā un jānodrošina to pārstāvība lēmumu pieņemšanā;

| 31. | mudina kompetentās iestādes novērst jebkādu valsts pārvaldes darbību dublēšanos un vietējās un reģionālās pārvaldes kompetences jomu pārklāšanos; |
| --- | --- |

31.

mudina kompetentās iestādes novērst jebkādu valsts pārvaldes darbību dublēšanos un vietējās un reģionālās pārvaldes kompetences jomu pārklāšanos;

| 32. | uzsver nepieciešamību nostiprināt e-pārvaldi un iespējas, ko sniedz jaunās tehnoloģijas, lai veidotu pārredzamāku pārvaldi, tādējādi novēršot jebkādu nelikumīgu rīcību, vienkāršojot iedzīvotāju piekļuvi informācijai un nodrošinot pārskatatbildību; |
| --- | --- |

32.

uzsver nepieciešamību nostiprināt e-pārvaldi un iespējas, ko sniedz jaunās tehnoloģijas, lai veidotu pārredzamāku pārvaldi, tādējādi novēršot jebkādu nelikumīgu rīcību, vienkāršojot iedzīvotāju piekļuvi informācijai un nodrošinot pārskatatbildību;

| 33. | aicina uzlabot sadarbību starp ĀKK un ES valstīm un ĀKK reģionālajām organizācijām, piemēram, Āfrikas Savienību, CARICOM un PIF, veidojot un nostiprinot uzraudzības mehānismu spēju pārvaldīt decentralizētajām struktūrām piešķirtos resursus, lai novērstu korupciju un līdzekļu izšķērdēšanu; uzsver, ka būtu jāpanāk ciešāka starptautiskā sadarbība, apkarojot nelikumīgas finanšu plūsmas, lai vietējiem un starptautiskiem uzņēmumiem nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus nodokļu jomā; |
| --- | --- |

33.

aicina uzlabot sadarbību starp ĀKK un ES valstīm un ĀKK reģionālajām organizācijām, piemēram, Āfrikas Savienību, CARICOM un PIF, veidojot un nostiprinot uzraudzības mehānismu spēju pārvaldīt decentralizētajām struktūrām piešķirtos resursus, lai novērstu korupciju un līdzekļu izšķērdēšanu; uzsver, ka būtu jāpanāk ciešāka starptautiskā sadarbība, apkarojot nelikumīgas finanšu plūsmas, lai vietējiem un starptautiskiem uzņēmumiem nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus nodokļu jomā;

| 34. | uzsver, ka ĀKK un ES sadarbības ietvaros ir svarīgi izveidot patiesu politisko dialogu starp vietējām pašpārvaldēm, kurš ļautu novērtēt pašreizējo virzību, grūtības un perspektīvas atbalsta efektivitātes uzlabošanai vietējā līmenī; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ĀKK un ES sadarbības ietvaros ir svarīgi izveidot patiesu politisko dialogu starp vietējām pašpārvaldēm, kurš ļautu novērtēt pašreizējo virzību, grūtības un perspektīvas atbalsta efektivitātes uzlabošanai vietējā līmenī;

| 35. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, ĀKK valstu reģionālajām organizācijām un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

35.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, ĀKK valstu reģionālajām organizācijām un ANO ģenerālsekretāram.

REZOLŪCIJA (7)

par kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas izveidi Āfrikai – iespējas veicināt Āfrikas iekšējo tirdzniecību un tās iespējamos ieguvumus ĀKK valstīm

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2016. gada 13.–15. jūnijā Vindhukā (Namībijā), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2016. gada 13.–15. jūnijā Vindhukā (Namībijā),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“Kotonū nolīgums”) (1), un jo īpaši tā 21. pantu, un Kotonū nolīguma pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“Kotonū nolīgums”) (1), un jo īpaši tā 21. pantu, un Kotonū nolīguma pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (2),

| — | ņemot vērā 2004. gada 19. februāra rezolūciju par ekonomiskās partnerības nolīgumiem (EPN) – problēmas un perspektīvas (3), 2006. gada 23. novembra rezolūciju par sarunu par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) pārskatīšanu (4), 2009. gada 9. aprīļa rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un to ietekmi uz ĀKK valstīm (5) un 2013. gada 19. jūnija rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem – turpmākie pasākumi (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 19. februāra rezolūciju par ekonomiskās partnerības nolīgumiem (EPN) – problēmas un perspektīvas (3), 2006. gada 23. novembra rezolūciju par sarunu par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) pārskatīšanu (4), 2009. gada 9. aprīļa rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un to ietekmi uz ĀKK valstīm (5) un 2013. gada 19. jūnija rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem – turpmākie pasākumi (6),

| — | ņemot vērā 2014. gada 19. marta rezolūciju par reģionālo integrāciju un muitas modernizāciju ilgtspējīgai attīstībai ĀKK valstīs sadarbībā ar ES (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 19. marta rezolūciju par reģionālo integrāciju un muitas modernizāciju ilgtspējīgai attīstībai ĀKK valstīs sadarbībā ar ES (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 27. janvāra paziņojumu “Tirdzniecība, izaugsme un attīstība. Tirdzniecības un ieguldījumu politikas pielāgošana valstīm, kurām ir visvairāk vajadzību” (COM(2012) 22 final), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 27. janvāra paziņojumu “Tirdzniecība, izaugsme un attīstība. Tirdzniecības un ieguldījumu politikas pielāgošana valstīm, kurām ir visvairāk vajadzību” (COM(2012) 22 final),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 5. februāra paziņojumu “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada” (COM(2015) 44 final), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 5. februāra paziņojumu “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada” (COM(2015) 44 final),

| — | ņemot vērā Attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada galīgo redakciju “Mūsu pasaules pārveidošana: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, ko Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada galīgo redakciju “Mūsu pasaules pārveidošana: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, ko Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada septembrī,

| — | ņemot vērā trešo ANO Starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notika 13.–16. jūlijā Adisabebā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trešo ANO Starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notika 13.–16. jūlijā Adisabebā,

| — | ņemot vērā 2012. gada ANO Āfrikas Ekonomikas komisijas (UNECA) rīcības plānu Āfrikas iekšējās tirdzniecības veicināšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada ANO Āfrikas Ekonomikas komisijas (UNECA) rīcības plānu Āfrikas iekšējās tirdzniecības veicināšanai,

| — | ņemot vērā Āfrikas vienotības organizācijas (ĀVO) hartu, kas pieņemta 1963. gada 25. maijā Adisabebā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas vienotības organizācijas (ĀVO) hartu, kas pieņemta 1963. gada 25. maijā Adisabebā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības dibināšanas aktu, kas pieņemts 2000. gada 11. jūlijā Lomē, Togo, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības dibināšanas aktu, kas pieņemts 2000. gada 11. jūlijā Lomē, Togo,

| — | ņemot vērā Kampalas augstākā līmeņa trīspusējās sanāksmes 2008. gada 22. oktobra lēmumu par brīvās tirdzniecības zonas izveidi starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas kopējo tirgu (COMESA), Dienvidāfrikas attīstības kopienu (SADC) un Austrumāfrikas valstu kopienu (EAC), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kampalas augstākā līmeņa trīspusējās sanāksmes 2008. gada 22. oktobra lēmumu par brīvās tirdzniecības zonas izveidi starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas kopējo tirgu (COMESA), Dienvidāfrikas attīstības kopienu (SADC) un Austrumāfrikas valstu kopienu (EAC),

| — | ņemot vērā 1991. gada 3. jūnija Abudžas līgumu par Āfrikas Ekonomikas kopienas izveidi un jo īpaši tā 6. un 88. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1991. gada 3. jūnija Abudžas līgumu par Āfrikas Ekonomikas kopienas izveidi un jo īpaši tā 6. un 88. pantu,

| — | ņemot vērā lēmumu, kas tika pieņemts Āfrikas Savienības asamblejas 18. sesijā 2012. gada 23.–30. janvārī Adisabebā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lēmumu, kas tika pieņemts Āfrikas Savienības asamblejas 18. sesijā 2012. gada 23.–30. janvārī Adisabebā,

| — | ņemot vērā rīcības plānus Āfrikas ekonomiskajai attīstībai, kas pieņemti 1980. gadā un 2012. gadā Lagosā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rīcības plānus Āfrikas ekonomiskajai attīstībai, kas pieņemti 1980. gadā un 2012. gadā Lagosā,

| — | ņemot vērā “Programmu 2063. gadam”, kas tika ierosināta Āfrikas Savienības 50. gadadienā 2013. gada maijā Adisabebā un pieņemta Āfrikas Savienības asamblejas 24. kārtējā sesijā 2015. gada 31. janvārī Adisabebā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā “Programmu 2063. gadam”, kas tika ierosināta Āfrikas Savienības 50. gadadienā 2013. gada maijā Adisabebā un pieņemta Āfrikas Savienības asamblejas 24. kārtējā sesijā 2015. gada 31. janvārī Adisabebā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības valstu vadītāju 22. samitu, kas notika 2014. gada 30. un 31. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības valstu vadītāju 22. samitu, kas notika 2014. gada 30. un 31. janvārī,

| — | ņemot vērā trešajā augstākā līmeņa trīspusējā sanāksmē, kas notika 2015. gada 6.–10. jūnijā Šarm eš Šeihā, pieņemtos lēmumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trešajā augstākā līmeņa trīspusējā sanāksmē, kas notika 2015. gada 6.–10. jūnijā Šarm eš Šeihā, pieņemtos lēmumus,

| — | ņemot vērā 2013. gada ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) ziņojumu par Āfrikas iekšējo tirdzniecību – privātā sektora dinamisma izmantošana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) ziņojumu par Āfrikas iekšējo tirdzniecību – privātā sektora dinamisma izmantošana,

| — | ņemot vērā Pasaules Ekonomikas foruma 2015. gada ziņojumu par Āfrikas konkurētspēju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Ekonomikas foruma 2015. gada ziņojumu par Āfrikas konkurētspēju,

| A. | tā kā Āfrikas kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas (CFTA) izveide ir Āfrikas Savienības valstu vadītāju politiskās gribas, kas tika pausta 2012. gadā Adisabebā notikušajā sanāksmē, īstenošana; |
| --- | --- |

A.

tā kā Āfrikas kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas (CFTA) izveide ir Āfrikas Savienības valstu vadītāju politiskās gribas, kas tika pausta 2012. gadā Adisabebā notikušajā sanāksmē, īstenošana;

| B. | tā kā Āfrikas Savienības “Programmā 2063. gadam”CFTA ir atzīta par svarīgu starpposma mērķi virzībā uz galīgo mērķi – izveidot Āfrikas kopējo tirgu un īstenot Āfrikas Ekonomikas kopienu, kā paredzēts Abudžas līgumā un Āfrikas Savienības dibināšanas aktā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Āfrikas Savienības “Programmā 2063. gadam”CFTA ir atzīta par svarīgu starpposma mērķi virzībā uz galīgo mērķi – izveidot Āfrikas kopējo tirgu un īstenot Āfrikas Ekonomikas kopienu, kā paredzēts Abudžas līgumā un Āfrikas Savienības dibināšanas aktā;

| C. | tā kā Āfrikas daļa pasaules tirdzniecībā ir ļoti maza – aptuveni 3 % – un Āfrika joprojām ir kontinents, kurā ir vismazākais iekšējās tirdzniecības īpatsvars: iekšējā kontinentālā tirdzniecība veido tikai apmēram 12 % no Āfrikas tirdzniecības salīdzinājumā ar attiecīgo tirdzniecību Āzijā, kas veido apmēram 55 %, un Eiropā – vairāk nekā 70 %; |
| --- | --- |

C.

tā kā Āfrikas daļa pasaules tirdzniecībā ir ļoti maza – aptuveni 3 % – un Āfrika joprojām ir kontinents, kurā ir vismazākais iekšējās tirdzniecības īpatsvars: iekšējā kontinentālā tirdzniecība veido tikai apmēram 12 % no Āfrikas tirdzniecības salīdzinājumā ar attiecīgo tirdzniecību Āzijā, kas veido apmēram 55 %, un Eiropā – vairāk nekā 70 %;

| D. | tā kā Āfrikas Savienība 2015. gada jūnijā oficiāli sāka sarunas par CFTA izveidi līdz 2017. gadam, kam sekotu Āfrikas muitas savienības izveide līdz 2019. gadam; |
| --- | --- |

D.

tā kā Āfrikas Savienība 2015. gada jūnijā oficiāli sāka sarunas par CFTA izveidi līdz 2017. gadam, kam sekotu Āfrikas muitas savienības izveide līdz 2019. gadam;

| E. | tā kā CFTA sekmēs ciešākas attiecības ekonomikas, tirdzniecības un kultūras jomā Āfrikas iekšienē un palielinās piegādes jaudu un konkurētspēju starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm un Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

E.

tā kā CFTA sekmēs ciešākas attiecības ekonomikas, tirdzniecības un kultūras jomā Āfrikas iekšienē un palielinās piegādes jaudu un konkurētspēju starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm un Eiropas Savienību;

| F. | tā kā Āfrikas iekšējās tirdzniecības palielināšana nodrošinās ieguvumus visiem Āfrikas iedzīvotājiem un sekmēs Āfrikas integrāciju pasaules tirdzniecības sistēmās; |
| --- | --- |

F.

tā kā Āfrikas iekšējās tirdzniecības palielināšana nodrošinās ieguvumus visiem Āfrikas iedzīvotājiem un sekmēs Āfrikas integrāciju pasaules tirdzniecības sistēmās;

| G. | tā kā uz attīstību vērsts reģionālisms var nodrošināt plašākus ieguvumus, proti, veicināt mieru, drošību un politisko stabilitāti kontinentā; |
| --- | --- |

G.

tā kā uz attīstību vērsts reģionālisms var nodrošināt plašākus ieguvumus, proti, veicināt mieru, drošību un politisko stabilitāti kontinentā;

| H. | tā kā CFTA izveides nolūkā ir jāsaskaņo daudzās un dažādās tirdzniecības saistības, ko daudzpusējā, reģionālā un divpusējā līmenī uzņēmusies lielākā daļa Āfrikas valstu; |
| --- | --- |

H.

tā kā CFTA izveides nolūkā ir jāsaskaņo daudzās un dažādās tirdzniecības saistības, ko daudzpusējā, reģionālā un divpusējā līmenī uzņēmusies lielākā daļa Āfrikas valstu;

| I. | tā kā strukturālā neatbilstība starp iekšzemes pieprasījumu un piedāvājumu attiecībā uz precēm un pakalpojumiem nozīmē, ka pārāk bieži tiek izmantots dārgs imports; |
| --- | --- |

I.

tā kā strukturālā neatbilstība starp iekšzemes pieprasījumu un piedāvājumu attiecībā uz precēm un pakalpojumiem nozīmē, ka pārāk bieži tiek izmantots dārgs imports;

| J. | tā kā pārrobežu tirdzniecība notiek starp valstīm, kurās bieži dzīvo viena un tā pati tauta, bet šīs ievērojamās tirdzniecības plūsmas netiek uzskatītas par tirdzniecību starp Āfrikas valstīm; |
| --- | --- |

J.

tā kā pārrobežu tirdzniecība notiek starp valstīm, kurās bieži dzīvo viena un tā pati tauta, bet šīs ievērojamās tirdzniecības plūsmas netiek uzskatītas par tirdzniecību starp Āfrikas valstīm;

| K. | tā kā šādas paralēlas ekonomikas apstākļos notiek izvairīšanās no valsts nodokļu maksāšanas un tiek kavēti centieni atbalstīt un attīstīt privāto sektoru; |
| --- | --- |

K.

tā kā šādas paralēlas ekonomikas apstākļos notiek izvairīšanās no valsts nodokļu maksāšanas un tiek kavēti centieni atbalstīt un attīstīt privāto sektoru;

| L. | tā kā krāpšanas, kontrabandas, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un atbrīvojumu no nodokļa dēļ valstis zaudē finanšu resursus, turklāt šīs valstis, iespējams, jau ir cietušas muitas nodevu samazināšanas dēļ, ko izraisījusi tirdzniecības liberalizācija; tā kā no Āfrikas kontinenta aizplūst milzīgas nelikumīga finanšu kapitāla summas, kavējot Āfrikas izaugsmi un attīstību; |
| --- | --- |

L.

tā kā krāpšanas, kontrabandas, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un atbrīvojumu no nodokļa dēļ valstis zaudē finanšu resursus, turklāt šīs valstis, iespējams, jau ir cietušas muitas nodevu samazināšanas dēļ, ko izraisījusi tirdzniecības liberalizācija; tā kā no Āfrikas kontinenta aizplūst milzīgas nelikumīga finanšu kapitāla summas, kavējot Āfrikas izaugsmi un attīstību;

| M. | ņemot vērā svarīgāko integrācijas projektu, kuriem ir palielinoša ietekme, pievienoto vērtību, piemēram, tādu projektu kā shēmas Čadas ezera izžūšanas novēršanai, metāna gāzes ieguve Kivu ezerā un Kongo upes baseina un Inga teritorijas hidroelektroenerģijas ražošanas potenciāls KDR, |
| --- | --- |

M.

ņemot vērā svarīgāko integrācijas projektu, kuriem ir palielinoša ietekme, pievienoto vērtību, piemēram, tādu projektu kā shēmas Čadas ezera izžūšanas novēršanai, metāna gāzes ieguve Kivu ezerā un Kongo upes baseina un Inga teritorijas hidroelektroenerģijas ražošanas potenciāls KDR,

| 1. | norāda, ka CFTA paredzēts iekļaut 54 Āfrikas valstis, kuru kopējais IKP veidos USD 1,2 triljonus, un līdz 2050. gadam tas būs tirgus, kas aptvers vairāk nekā vienu miljardu iedzīvotāju, un Āfrikas iekšējā tirdzniecība palielināsies līdz pat USD 35 miljardiem gadā; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka CFTA paredzēts iekļaut 54 Āfrikas valstis, kuru kopējais IKP veidos USD 1,2 triljonus, un līdz 2050. gadam tas būs tirgus, kas aptvers vairāk nekā vienu miljardu iedzīvotāju, un Āfrikas iekšējā tirdzniecība palielināsies līdz pat USD 35 miljardiem gadā;

| 2. | pauž nožēlu, ka pašlaik Āfrikas iekšējās tirdzniecības plūsmas īpatsvars ir tikai 12 %, un uzsver, ka jāveicina iekšējā tirdzniecība kontinentā, mazinot tarifu šķēršļus un ar tarifiem nesaistītus šķēršļus un novēršot pašreizējo Āfrikas tirgus sadrumstalotību; atgādina, ka pastiprinātas tirdzniecības plūsmas īstermiņā un vidējā termiņā varētu palielināt Āfrikas IKP par aptuveni 4,5–5 %; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu, ka pašlaik Āfrikas iekšējās tirdzniecības plūsmas īpatsvars ir tikai 12 %, un uzsver, ka jāveicina iekšējā tirdzniecība kontinentā, mazinot tarifu šķēršļus un ar tarifiem nesaistītus šķēršļus un novēršot pašreizējo Āfrikas tirgus sadrumstalotību; atgādina, ka pastiprinātas tirdzniecības plūsmas īstermiņā un vidējā termiņā varētu palielināt Āfrikas IKP par aptuveni 4,5–5 %;

| 3. | uzsver, ka būtu jāatbalsta Āfrikas reģionālās integrācijas procesi, lai veidotu ekonomikas noturību un aizsargātu kontinenta ekonomiku no ārējiem satricinājumiem; uzskata, ka izaugsme, ko nodrošina reģionālā tirdzniecība un īpaši sadarbība un tehnoloģiju pārnese starp dienvidu valstīm, būtu jāizmanto, lai efektīvāk pārdalītu resursus un mazinātu nevienlīdzību Āfrikas kontinenta attīstībā; šajā nolūkā uzstāj, ka iedzīvotāji un citas ieinteresētās personas jāiesaista patiesā un atklātā diskusijā, lai vienotos par stratēģiju attiecībā uz valsts sabiedriskās politikas interešu veicināšanu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka būtu jāatbalsta Āfrikas reģionālās integrācijas procesi, lai veidotu ekonomikas noturību un aizsargātu kontinenta ekonomiku no ārējiem satricinājumiem; uzskata, ka izaugsme, ko nodrošina reģionālā tirdzniecība un īpaši sadarbība un tehnoloģiju pārnese starp dienvidu valstīm, būtu jāizmanto, lai efektīvāk pārdalītu resursus un mazinātu nevienlīdzību Āfrikas kontinenta attīstībā; šajā nolūkā uzstāj, ka iedzīvotāji un citas ieinteresētās personas jāiesaista patiesā un atklātā diskusijā, lai vienotos par stratēģiju attiecībā uz valsts sabiedriskās politikas interešu veicināšanu;

| 4. | norāda, ka saikne starp tirdzniecības liberalizāciju un nabadzības mazināšanu nebūt nav nodrošināta automātiski un ka CFTA sniegs ilgtspējīgu ieguldījumu Āfrikas iedzīvotāju dzīves kvalitātes uzlabošanā tikai tad, ja tā ietvers mērķtiecīgu attīstības politiku, pretējā gadījumā dziļi iesakņojusies nevienlīdzība kontinentā paliks neatrisināta; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka saikne starp tirdzniecības liberalizāciju un nabadzības mazināšanu nebūt nav nodrošināta automātiski un ka CFTA sniegs ilgtspējīgu ieguldījumu Āfrikas iedzīvotāju dzīves kvalitātes uzlabošanā tikai tad, ja tā ietvers mērķtiecīgu attīstības politiku, pretējā gadījumā dziļi iesakņojusies nevienlīdzība kontinentā paliks neatrisināta;

| 5. | uzskata, ka CFTA jāievieš pakāpeniski, apvienojot dažādas jau pastāvošās brīvās tirdzniecības zonas un ekonomikas kopienas, proti noslēdzot trīspusēju vienošanos starp SADC, COMESA un EAC; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka CFTA jāievieš pakāpeniski, apvienojot dažādas jau pastāvošās brīvās tirdzniecības zonas un ekonomikas kopienas, proti noslēdzot trīspusēju vienošanos starp SADC, COMESA un EAC;

| 6. | uzskata, ka labvēlīga starptautiskā vide vajadzīga arī Āfrikas iekšējās reģionālās ekonomikas integrācijas procesa papildināšanai, nodrošinot lielāku Āfrikas pārstāvību un līdzdalību lēmumu pieņemšanā starptautiskajās finanšu, tirdzniecības un attīstības iestādēs; aicina ES šajā jautājumā atbalstīt Āfrikas valstis, lai tās varētu vienlīdzīgi piedalīties spēkā esošo starptautisko noteikumu vispārējā reformēšanā; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka labvēlīga starptautiskā vide vajadzīga arī Āfrikas iekšējās reģionālās ekonomikas integrācijas procesa papildināšanai, nodrošinot lielāku Āfrikas pārstāvību un līdzdalību lēmumu pieņemšanā starptautiskajās finanšu, tirdzniecības un attīstības iestādēs; aicina ES šajā jautājumā atbalstīt Āfrikas valstis, lai tās varētu vienlīdzīgi piedalīties spēkā esošo starptautisko noteikumu vispārējā reformēšanā;

| 7. | aicina veicināt reģionālo ekonomikas kopienu (REK) ekonomisko attīstību un inovācijas spēju, ņemot vērā, ka to integrācija un pieredze būs neapšaubāms iedvesmas avots CFTA īstenošanai; |
| --- | --- |

7.

aicina veicināt reģionālo ekonomikas kopienu (REK) ekonomisko attīstību un inovācijas spēju, ņemot vērā, ka to integrācija un pieredze būs neapšaubāms iedvesmas avots CFTA īstenošanai;

| 8. | norāda, ka ir sagaidāms, ka Āfrikas REK īstenos tirdzniecību ar citām pasaules valstīm, izmantojot dažādus starptautiskās tirdzniecības režīmus, proti, no nodokļiem un kvotām brīvu (DFQF) piekļuvi vismazāk attīstītajām valstīm (VAV) un vispārējo preferenču sistēmu vai savstarpējās brīvās tirdzniecības nolīgumus ar valstīm, kuras nav VAV; uzsver, ka Āfrikas valstīm jāapvieno pastāvošās sistēmas attiecībā uz piekļuvi tirgum vienotā, CFTA atbilstošā sistēmā, lai sekmētu reģionālo integrāciju un tirdzniecības dažādošanu; ņemot to vērā, uzskata, ka ir būtiski nodrošināt, lai ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN) palīdzētu veicināt CFTA izveidi; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka ir sagaidāms, ka Āfrikas REK īstenos tirdzniecību ar citām pasaules valstīm, izmantojot dažādus starptautiskās tirdzniecības režīmus, proti, no nodokļiem un kvotām brīvu (DFQF) piekļuvi vismazāk attīstītajām valstīm (VAV) un vispārējo preferenču sistēmu vai savstarpējās brīvās tirdzniecības nolīgumus ar valstīm, kuras nav VAV; uzsver, ka Āfrikas valstīm jāapvieno pastāvošās sistēmas attiecībā uz piekļuvi tirgum vienotā, CFTA atbilstošā sistēmā, lai sekmētu reģionālo integrāciju un tirdzniecības dažādošanu; ņemot to vērā, uzskata, ka ir būtiski nodrošināt, lai ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN) palīdzētu veicināt CFTA izveidi;

| 9. | uzsver valstu parlamentu un pilsoniskās sabiedrības veiktas demokrātiskās pārraudzības nozīmi gan EPN īstenošanas uzraudzībā, gan Āfrikas CFTA izveides procesā; tādēļ aicina tos sistemātiski iesaistīties iesāktajā darbā, īstenojot līdzdalības pieeju un cenšoties nodrošināt maksimālu pārredzamību; |
| --- | --- |

9.

uzsver valstu parlamentu un pilsoniskās sabiedrības veiktas demokrātiskās pārraudzības nozīmi gan EPN īstenošanas uzraudzībā, gan Āfrikas CFTA izveides procesā; tādēļ aicina tos sistemātiski iesaistīties iesāktajā darbā, īstenojot līdzdalības pieeju un cenšoties nodrošināt maksimālu pārredzamību;

| 10. | atgādina, ka centieni uzlabot piekļuvi tirgum, ja trūkst spējas ražot preces un sniegt pakalpojumus, neveicinās ekonomikas attīstību; tāpēc pieprasa, lai par CFTA prioritāti kļūtu Āfrikas preču un pakalpojumu piegādes strukturālā deficīta pielāgošana pieprasījumam, tādējādi efektīvi ietekmējot tirdzniecību; turklāt aicina ES atbalstīt pašreizējās reģionālās integrācijas iniciatīvas, tostarp CFTA, izmantojot palīdzības tirdzniecībai instrumentu, kas ļautu veicināt vietējo ražošanas spēju veidošanu vai pilnveidi, samazināt ienākumu nevienlīdzību Āfrikā un nodrošināt palīdzību, izmantojot ekonomikas daudzveidības palielināšanu un tehnoloģiju pārnesi; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka centieni uzlabot piekļuvi tirgum, ja trūkst spējas ražot preces un sniegt pakalpojumus, neveicinās ekonomikas attīstību; tāpēc pieprasa, lai par CFTA prioritāti kļūtu Āfrikas preču un pakalpojumu piegādes strukturālā deficīta pielāgošana pieprasījumam, tādējādi efektīvi ietekmējot tirdzniecību; turklāt aicina ES atbalstīt pašreizējās reģionālās integrācijas iniciatīvas, tostarp CFTA, izmantojot palīdzības tirdzniecībai instrumentu, kas ļautu veicināt vietējo ražošanas spēju veidošanu vai pilnveidi, samazināt ienākumu nevienlīdzību Āfrikā un nodrošināt palīdzību, izmantojot ekonomikas daudzveidības palielināšanu un tehnoloģiju pārnesi;

| 11. | aicina Āfrikas valdības turpināt Āfrikas iekšējās tirdzniecības palielināšanu, izstrādājot atbilstīgu tiesisko regulējumu tirdzniecības jomā; uzsver valstu tiesību aktu saskaņošanas, ieguldījumu tirdzniecības infrastruktūrā veikšanas un efektīvas tirdzniecības veicināšanas nozīmi; |
| --- | --- |

11.

aicina Āfrikas valdības turpināt Āfrikas iekšējās tirdzniecības palielināšanu, izstrādājot atbilstīgu tiesisko regulējumu tirdzniecības jomā; uzsver valstu tiesību aktu saskaņošanas, ieguldījumu tirdzniecības infrastruktūrā veikšanas un efektīvas tirdzniecības veicināšanas nozīmi;

| 12. | aicina nodrošināt, lai CFTA izveide palīdzētu atjaunot, konsolidēt un attīstīt Āfrikas ekonomikas struktūru nolūkā veicināt tirgus integrāciju, rūpniecisko ražošanu un konkurētspēju, uzlabot tirdzniecību, ieguldījumus infrastruktūrā un veicināt patēriņu, palielinot pirktspēju; |
| --- | --- |

12.

aicina nodrošināt, lai CFTA izveide palīdzētu atjaunot, konsolidēt un attīstīt Āfrikas ekonomikas struktūru nolūkā veicināt tirgus integrāciju, rūpniecisko ražošanu un konkurētspēju, uzlabot tirdzniecību, ieguldījumus infrastruktūrā un veicināt patēriņu, palielinot pirktspēju;

| 13. | uzsver inovācijas nozīmi ražošanas veicināšanā, jo īpaši primārās ražošanas nozarē un tās izplatīšanas tīklā; |
| --- | --- |

13.

uzsver inovācijas nozīmi ražošanas veicināšanā, jo īpaši primārās ražošanas nozarē un tās izplatīšanas tīklā;

| 14. | uzskata, ka CFTA jābūt lielāko pārrobežu projektu īstenošanas virzītājspēkam – piemēram, attiecībā uz transporta un komunikāciju infrastruktūru vai kontinenta elektrifikāciju –, lai nodrošinātu labāku saikni starp kaimiņvalstīm un lielākajām pilsētām un veicinātu jaunas attīstības iespējas; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka CFTA jābūt lielāko pārrobežu projektu īstenošanas virzītājspēkam – piemēram, attiecībā uz transporta un komunikāciju infrastruktūru vai kontinenta elektrifikāciju –, lai nodrošinātu labāku saikni starp kaimiņvalstīm un lielākajām pilsētām un veicinātu jaunas attīstības iespējas;

| 15. | pauž cerību, ka CFTA nodrošinās Āfrikai iespēju sākt savu dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu un apsaimniekošanu, kas līdz ar labvēlīgāku demogrāfisko situāciju veicinās ekonomikas izaugsmi un mazinās Āfrikas valstu atšķirības attīstības ziņā, izmantojot resursu pārdali; šajā nolūkā aicina Āfrikas valstis palielināt pārredzamību un pārskatatbildību līgumos par resursiem, uzņēmumu finanšu pārskatos un revīzijās; aicina arī ES modernizēt savu palīdzību, lai palīdzētu ar resursiem bagātām valstīm īstenot Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvas (EITI) principus par labāku pārredzamību un pārskatatbildību naftas, gāzes un kalnrūpniecības nozarēs; |
| --- | --- |

15.

pauž cerību, ka CFTA nodrošinās Āfrikai iespēju sākt savu dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu un apsaimniekošanu, kas līdz ar labvēlīgāku demogrāfisko situāciju veicinās ekonomikas izaugsmi un mazinās Āfrikas valstu atšķirības attīstības ziņā, izmantojot resursu pārdali; šajā nolūkā aicina Āfrikas valstis palielināt pārredzamību un pārskatatbildību līgumos par resursiem, uzņēmumu finanšu pārskatos un revīzijās; aicina arī ES modernizēt savu palīdzību, lai palīdzētu ar resursiem bagātām valstīm īstenot Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvas (EITI) principus par labāku pārredzamību un pārskatatbildību naftas, gāzes un kalnrūpniecības nozarēs;

| 16. | atgādina, ka privātais sektors nodrošina 90 % darbvietu jaunattīstības valstīs, tostarp Āfrikā; uzskata, ka CFTA var radīt jaunas iespējas Āfrikas uzņēmējiem, nodrošinot uzņēmējdarbībai, ieguldījumiem un darbvietu radīšanai piemērotus apstākļus un vidi; mudina pievērst īpašu uzmanību MVU (maziem un vidējiem uzņēmumiem) un MVR (maziem un vidējiem rūpnieciskajiem ražotājiem), kas ir dinamiskas un daudzveidīgas vietējās ekonomikas pamats, jo īpaši, veidojot prioritāras izaugsmes jomas; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka privātais sektors nodrošina 90 % darbvietu jaunattīstības valstīs, tostarp Āfrikā; uzskata, ka CFTA var radīt jaunas iespējas Āfrikas uzņēmējiem, nodrošinot uzņēmējdarbībai, ieguldījumiem un darbvietu radīšanai piemērotus apstākļus un vidi; mudina pievērst īpašu uzmanību MVU (maziem un vidējiem uzņēmumiem) un MVR (maziem un vidējiem rūpnieciskajiem ražotājiem), kas ir dinamiskas un daudzveidīgas vietējās ekonomikas pamats, jo īpaši, veidojot prioritāras izaugsmes jomas;

| 17. | vēlas, lai tiktu īstenota praktiska politika nolūkā atbalstīt vietējos MVU, MVR un jauniešu vadītus projektus un uzņēmumus, piešķirot nodokļu atvieglojumus un grāmatvedības un nodokļu ekspertu atbalstu, kā arī sniedzot apstiprinātas vadības konsultācijas, lai veidotu to spējas radīt labklājību un darbavietas; |
| --- | --- |

17.

vēlas, lai tiktu īstenota praktiska politika nolūkā atbalstīt vietējos MVU, MVR un jauniešu vadītus projektus un uzņēmumus, piešķirot nodokļu atvieglojumus un grāmatvedības un nodokļu ekspertu atbalstu, kā arī sniedzot apstiprinātas vadības konsultācijas, lai veidotu to spējas radīt labklājību un darbavietas;

| 18. | atzīst, ka nodokļu atvieglojumi, ko Āfrikas valstis parasti piešķir, lai piesaistītu ārvalstu tiešos ieguldījumus ieguves rūpniecībā, mazina šīm valstīm tik ļoti nepieciešamos finanšu resursus; attiecīgi uzskata, ka jāpārskata nodokļu politika attiecībā uz ieguves rūpniecību, lai aizsargātu uzņēmējvalstu sociāli ekonomiskās intereses; mudina ES nodrošināt nodokļu uzlikšanas tiesību taisnīgu sadali, risinot sarunas par nodokļu un ieguldījumu nolīgumiem ar jaunattīstības valstīm; šajā nolūkā aicina ES risināt sarunas ar jaunattīstības valstīm par nodokļu konvencijām, pamatojoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Nodokļu jautājumu komitejas paraugnolīgumu, kas paredz lielākas tiesības uz nodokļa ieturēšanu ienākumu gūšanas vietā; turklāt atgādina par ES pienākumu nepieļaut tādus nodokļu noteikumus, kas atvieglo starptautisku uzņēmumu un privātpersonu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un palīdzēt trešām valstīm repatriēt nelikumīgi iegūtus līdzekļus un saukt pie atbildības vainīgos; |
| --- | --- |

18.

atzīst, ka nodokļu atvieglojumi, ko Āfrikas valstis parasti piešķir, lai piesaistītu ārvalstu tiešos ieguldījumus ieguves rūpniecībā, mazina šīm valstīm tik ļoti nepieciešamos finanšu resursus; attiecīgi uzskata, ka jāpārskata nodokļu politika attiecībā uz ieguves rūpniecību, lai aizsargātu uzņēmējvalstu sociāli ekonomiskās intereses; mudina ES nodrošināt nodokļu uzlikšanas tiesību taisnīgu sadali, risinot sarunas par nodokļu un ieguldījumu nolīgumiem ar jaunattīstības valstīm; šajā nolūkā aicina ES risināt sarunas ar jaunattīstības valstīm par nodokļu konvencijām, pamatojoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Nodokļu jautājumu komitejas paraugnolīgumu, kas paredz lielākas tiesības uz nodokļa ieturēšanu ienākumu gūšanas vietā; turklāt atgādina par ES pienākumu nepieļaut tādus nodokļu noteikumus, kas atvieglo starptautisku uzņēmumu un privātpersonu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un palīdzēt trešām valstīm repatriēt nelikumīgi iegūtus līdzekļus un saukt pie atbildības vainīgos;

| 19. | uzskata, ka CFTA jāpalielina ne vien Āfrikas iekšējā preču un pakalpojumu tirdzniecība, bet arī kapitāla brīva aprite un personu brīva pārvietošanās; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka CFTA jāpalielina ne vien Āfrikas iekšējā preču un pakalpojumu tirdzniecība, bet arī kapitāla brīva aprite un personu brīva pārvietošanās;

| 20. | aicina nekavējoties veikt konkrētus pasākumus, lai kompensētu budžeta ieņēmumu samazināšanos muitas ierobežojumu likvidēšanas dēļ un saglabātu vietējo ražojumu tirgus; |
| --- | --- |

20.

aicina nekavējoties veikt konkrētus pasākumus, lai kompensētu budžeta ieņēmumu samazināšanos muitas ierobežojumu likvidēšanas dēļ un saglabātu vietējo ražojumu tirgus;

| 21. | uzsver, ka piekļuve finansējumam Āfrikā joprojām ir pārāk ierobežota un ka šīs situācijas mainīšanas nolūkā CFTA ietvaros jāizstrādā jauni un inovatīvi risinājumi; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka piekļuve finansējumam Āfrikā joprojām ir pārāk ierobežota un ka šīs situācijas mainīšanas nolūkā CFTA ietvaros jāizstrādā jauni un inovatīvi risinājumi;

| 22. | pauž pārliecību, ka lauksaimniecības nozare var sniegt būtisku atbalstu Āfrikas CFTA izveidē, ja līdztekus tirgus liberalizācijai tiks izstrādāti tirgus noteikumi, kas nodrošina mazo ražotāju aizsardzību; tādēļ aicina Āfrikas valstis pildīt saistības, ko tās uzņēmās 2003. gadā Maputu, proti, piešķirt lauksaimniecībai vismaz 10 % no valsts budžeta; |
| --- | --- |

22.

pauž pārliecību, ka lauksaimniecības nozare var sniegt būtisku atbalstu Āfrikas CFTA izveidē, ja līdztekus tirgus liberalizācijai tiks izstrādāti tirgus noteikumi, kas nodrošina mazo ražotāju aizsardzību; tādēļ aicina Āfrikas valstis pildīt saistības, ko tās uzņēmās 2003. gadā Maputu, proti, piešķirt lauksaimniecībai vismaz 10 % no valsts budžeta;

| 23. | atgādina, ka lauksaimniecība veido 37 % no Āfrikas IKP un vairāk nekā 90 % no Āfrikas lauksaimniecības produkcijas ražo sīkzemnieki; ņemot vērā, ka ģimenes saimniecības un sīkzemnieki ir apliecinājuši, ka spēj nodrošināt daudzveidīgu produktu klāstu un ilgtspējīgi palielināt pārtikas ražošanu, īstenojot videi draudzīgu lauksaimniecisko darbību, pieprasa palielināt finansējumu mazajiem lauksaimniekiem, lai sekmētu kontinenta nodrošinātību ar pārtiku un veidotu ražojumu krājumus vietējiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka lauksaimniecība veido 37 % no Āfrikas IKP un vairāk nekā 90 % no Āfrikas lauksaimniecības produkcijas ražo sīkzemnieki; ņemot vērā, ka ģimenes saimniecības un sīkzemnieki ir apliecinājuši, ka spēj nodrošināt daudzveidīgu produktu klāstu un ilgtspējīgi palielināt pārtikas ražošanu, īstenojot videi draudzīgu lauksaimniecisko darbību, pieprasa palielināt finansējumu mazajiem lauksaimniekiem, lai sekmētu kontinenta nodrošinātību ar pārtiku un veidotu ražojumu krājumus vietējiem iedzīvotājiem;

| 24. | aicina Eiropas Savienību un Āfrikas valstis sadarboties, lai izstrādātu stratēģiju Āfrikas lauksaimniecības konkurētspējas palielināšanai, risinot lauku attīstības jautājumus, novēršot šķēršļus, kas saistīti ar sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem un piekļuvi mikrofinansējumam, lai veicinātu kontinenta iekšējo tirdzniecību ar lauksaimniecības precēm, aizsargājot mazo lauksaimnieku iztikas līdzekļus un garantējot pārtikas nodrošinājumu; |
| --- | --- |

24.

aicina Eiropas Savienību un Āfrikas valstis sadarboties, lai izstrādātu stratēģiju Āfrikas lauksaimniecības konkurētspējas palielināšanai, risinot lauku attīstības jautājumus, novēršot šķēršļus, kas saistīti ar sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem un piekļuvi mikrofinansējumam, lai veicinātu kontinenta iekšējo tirdzniecību ar lauksaimniecības precēm, aizsargājot mazo lauksaimnieku iztikas līdzekļus un garantējot pārtikas nodrošinājumu;

| 25. | aicina lielāku uzmanību pievērst vīriešu un sieviešu izglītībai un iniciatīvām, kurās pietiekami resursi atvēlēti jaunrades un inovācijas sekmēšanai, lai veicinātu konkurētspēju un eksporta dažādošanu; |
| --- | --- |

25.

aicina lielāku uzmanību pievērst vīriešu un sieviešu izglītībai un iniciatīvām, kurās pietiekami resursi atvēlēti jaunrades un inovācijas sekmēšanai, lai veicinātu konkurētspēju un eksporta dažādošanu;

| 26. | aicina nodrošināt, lai ierosinātajā CFTA tiktu ņemta vērā pieredze, kas uzkrāta 40 gadus ilgajā ĀKK un ES sadarbībā, pārņemot spēcīgākos Kotonū nolīguma punktus un pamatojoties uz sarunām, kas norisinās saistībā ar jauno nolīgumu laikposmam pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

26.

aicina nodrošināt, lai ierosinātajā CFTA tiktu ņemta vērā pieredze, kas uzkrāta 40 gadus ilgajā ĀKK un ES sadarbībā, pārņemot spēcīgākos Kotonū nolīguma punktus un pamatojoties uz sarunām, kas norisinās saistībā ar jauno nolīgumu laikposmam pēc 2020. gada;

| 27. | mudina centralizēti koordinēt Āfrikas ĀKK valstis, lai tās paustu vienotu viedokli sarunās ar saviem tirdzniecības partneriem, tostarp Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

27.

mudina centralizēti koordinēt Āfrikas ĀKK valstis, lai tās paustu vienotu viedokli sarunās ar saviem tirdzniecības partneriem, tostarp Eiropas Savienību;

| 28. | aicina Eiropas Savienību un Āfriku veidot partnerattiecības, pamatojoties uz kopīgas ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes un līdzattīstības politiku, kas vērsta uz kopīgām problēmām un interesēm; uzsver, ka, lai efektīvi atbalstītu CFTA izveidi, liela nozīme ir apmaiņai ar labu praksi starp abiem kontinentiem, jo īpaši attiecībā uz valsts infrastruktūras un institucionālo spēju uzlabošanu; |
| --- | --- |

28.

aicina Eiropas Savienību un Āfriku veidot partnerattiecības, pamatojoties uz kopīgas ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes un līdzattīstības politiku, kas vērsta uz kopīgām problēmām un interesēm; uzsver, ka, lai efektīvi atbalstītu CFTA izveidi, liela nozīme ir apmaiņai ar labu praksi starp abiem kontinentiem, jo īpaši attiecībā uz valsts infrastruktūras un institucionālo spēju uzlabošanu;

| 29. | atzīst, ka CFTA īstenošanai būs vajadzīgs ilgs laiks un intensīva visu ieinteresēto personu politiskā līdzdalība; aicina veidot stabilu uzraudzības sistēmu, lai novērtētu panākumus virzībā uz CFTA saistību īstenošanu; |
| --- | --- |

29.

atzīst, ka CFTA īstenošanai būs vajadzīgs ilgs laiks un intensīva visu ieinteresēto personu politiskā līdzdalība; aicina veidot stabilu uzraudzības sistēmu, lai novērtētu panākumus virzībā uz CFTA saistību īstenošanu;

| 30. | atzīst, ka CFTA nesniegs ieguvumus, ja netiks veiktas pamatīgas strukturālās pārmaiņas, kas Āfrikas ražošanas un eksporta struktūrā nodrošinās nepieciešamo pāreju no neapstrādātām precēm uz pārstrādes rūpniecību; |
| --- | --- |

30.

atzīst, ka CFTA nesniegs ieguvumus, ja netiks veiktas pamatīgas strukturālās pārmaiņas, kas Āfrikas ražošanas un eksporta struktūrā nodrošinās nepieciešamo pāreju no neapstrādātām precēm uz pārstrādes rūpniecību;

| 31. | uzskata, ka CFTA jābūt faktiski spējīgai rīkoties, jo īpaši, novirzot palīdzību, subsīdijas un citus Kopienas līdzekļus, lai izskaustu nabadzību Āfrikā un izlīdzinātu atšķirīgos valstu attīstības līmeņus; aicina iesaistītos dalībniekus izstrādāt mehānismu līdzsvarotai ieguvumu sadalei starp Āfrikas valstīm, lai ekonomiski vājākās valstis tiktu vienlīdzīgi iekļautas CFTA un gūtu no tās līdzvērtīgu labumu; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka CFTA jābūt faktiski spējīgai rīkoties, jo īpaši, novirzot palīdzību, subsīdijas un citus Kopienas līdzekļus, lai izskaustu nabadzību Āfrikā un izlīdzinātu atšķirīgos valstu attīstības līmeņus; aicina iesaistītos dalībniekus izstrādāt mehānismu līdzsvarotai ieguvumu sadalei starp Āfrikas valstīm, lai ekonomiski vājākās valstis tiktu vienlīdzīgi iekļautas CFTA un gūtu no tās līdzvērtīgu labumu;

| 32. | aicina izveidot sistēmu, lai tehniskie eksperti visā kontinentā apmainītos ar idejām, pieredzi un paraugpraksi CFTA veicināšanā; |
| --- | --- |

32.

aicina izveidot sistēmu, lai tehniskie eksperti visā kontinentā apmainītos ar idejām, pieredzi un paraugpraksi CFTA veicināšanā;

| 33. | atzīst, ka CFTA pati par sevi neatrisinās visas problēmas, ar kurām patlaban saskaras Āfrika, bet piedāvās kontinentam praktiski realizējamas iespējas ilgtspējīgai un iekļaujošai attīstībai, padarot to pieejamu citām ekonomikas grupām, piemēram, Eiropas Savienībai un Klusā okeāna un Karību jūras reģiona valstīm; |
| --- | --- |

33.

atzīst, ka CFTA pati par sevi neatrisinās visas problēmas, ar kurām patlaban saskaras Āfrika, bet piedāvās kontinentam praktiski realizējamas iespējas ilgtspējīgai un iekļaujošai attīstībai, padarot to pieejamu citām ekonomikas grupām, piemēram, Eiropas Savienībai un Klusā okeāna un Karību jūras reģiona valstīm;

| 34. | atgādina, ka ir svarīgi, lai Āfrika uzņemtos atbildību par savu attīstību un īstenotu pašas izveidotu modeli, izmantojot visus nepieciešamos līdzekļus, lai panāktu tādu izaugsmi, kas sniedz ieguvumus visiem Āfrikas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

34.

atgādina, ka ir svarīgi, lai Āfrika uzņemtos atbildību par savu attīstību un īstenotu pašas izveidotu modeli, izmantojot visus nepieciešamos līdzekļus, lai panāktu tādu izaugsmi, kas sniedz ieguvumus visiem Āfrikas iedzīvotājiem;

| 35. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, reģionālajiem un valstu parlamentiem, reģionālajām organizācijām, kas saistītas ar ĀKK valstīm, un Eiropas Investīciju bankai. |
| --- | --- |

35.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, reģionālajiem un valstu parlamentiem, reģionālajām organizācijām, kas saistītas ar ĀKK valstīm, un Eiropas Investīciju bankai.

REZOLŪCIJA (8)

par migrāciju starp ĀKK valstīm un ES dalībvalstīm – cēloņi, sekas un vienotas pārvaldības stratēģijas

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2016. gada 13.–15. jūnijā Vindhukā (Namībijā), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2016. gada 13.–15. jūnijā Vindhukā (Namībijā),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2015. gada 9. decembra rezolūciju par migrāciju, cilvēktiesībām un humanitārajiem bēgļiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2015. gada 9. decembra rezolūciju par migrāciju, cilvēktiesībām un humanitārajiem bēgļiem,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū nolīgums) (8), un jo īpaši tā 13. pantu, un Kotonū nolīguma pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū nolīgums) (8), un jo īpaši tā 13. pantu, un Kotonū nolīguma pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (9),

| — | ņemot vērā ĀKK Migrācijas novērošanas centra izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK Migrācijas novērošanas centra izveidi,

| — | ņemot vērā ziņojumu par 2011.–2012. gadā notikušo dialogu par migrāciju un attīstību, ko 37. sesijas laikā, kas notika Portvilā, Vanuatu, 2012. gada 14. jūnijā, apstiprināja ĀKK un ES Ministru padome, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par 2011.–2012. gadā notikušo dialogu par migrāciju un attīstību, ko 37. sesijas laikā, kas notika Portvilā, Vanuatu, 2012. gada 14. jūnijā, apstiprināja ĀKK un ES Ministru padome,

| — | ņemot vērā Hartūmas procesu (ES un Āfrikas raga migrācijas ceļa iniciatīva) un Rabātas procesu (Eiropas un Āfrikas dialogs par migrāciju un attīstību), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Hartūmas procesu (ES un Āfrikas raga migrācijas ceļa iniciatīva) un Rabātas procesu (Eiropas un Āfrikas dialogs par migrāciju un attīstību),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. oktobra secinājumus par politikas saskaņotību attīstībai (PCD) – ES 2015. gada ziņojums, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. oktobra secinājumus par politikas saskaņotību attīstībai (PCD) – ES 2015. gada ziņojums,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. marta rezolūciju par situāciju saistībā ar sievietēm bēglēm un patvēruma meklētājām ES (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. marta rezolūciju par situāciju saistībā ar sievietēm bēglēm un patvēruma meklētājām ES (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2014. gada 17. decembra rezolūciju par situāciju Vidusjūras reģionā un nepieciešamību pēc holistiskas ES pieejas migrācijai (11), 2015. gada 29. aprīļa rezolūciju par pēdējā laikā notikušajām traģēdijām Vidusjūrā un ES migrācijas un patvēruma politikas nostādnēm (12) un 2015. gada 10. septembra rezolūciju par migrāciju un bēgļiem Eiropā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2014. gada 17. decembra rezolūciju par situāciju Vidusjūras reģionā un nepieciešamību pēc holistiskas ES pieejas migrācijai (11), 2015. gada 29. aprīļa rezolūciju par pēdējā laikā notikušajām traģēdijām Vidusjūrā un ES migrācijas un patvēruma politikas nostādnēm (12) un 2015. gada 10. septembra rezolūciju par migrāciju un bēgļiem Eiropā (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 3. jūlija normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību finanšu darījumu nodokļa jomā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 3. jūlija normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību finanšu darījumu nodokļa jomā (14),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 22. septembra Lēmumu (ES) 2015/1601 un 2015. gada 14. septembra Lēmumu (ES) 2015/1523, ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 22. septembra Lēmumu (ES) 2015/1601 un 2015. gada 14. septembra Lēmumu (ES) 2015/1523, ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 29. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei “Bēgļu krīzes pārvaldība: tūlītēji operatīvie, budžeta un juridiskie pasākumi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā” (COM(2015) 490), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 29. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei “Bēgļu krīzes pārvaldība: tūlītēji operatīvie, budžeta un juridiskie pasākumi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā” (COM(2015) 490),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2000. gada 7. decembra Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2000. gada 7. decembra Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā ES un Āfrikas kopējo stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Āfrikas kopējo stratēģiju,

| — | ņemot vērā ES un Āfrikas 2015. gada 11. un 12. novembra augstākā līmeņa sanāksmē par migrāciju pieņemto kopīgo deklarāciju un rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Āfrikas 2015. gada 11. un 12. novembra augstākā līmeņa sanāksmē par migrāciju pieņemto kopīgo deklarāciju un rīcības plānu,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. aprīlī pieņemto Sāhelas reģionālo rīcības plānu 2015.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. aprīlī pieņemto Sāhelas reģionālo rīcības plānu 2015.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemto rezolūciju “Mūsu pasaules pārveidošana: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”(A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemto rezolūciju “Mūsu pasaules pārveidošana: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”(A/RES/70/1),

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

| — | ņemot vērā 1951. gada Ženēvas Konvenciju par bēgļu statusu un tās 1967. gada protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1951. gada Ženēvas Konvenciju par bēgļu statusu un tās 1967. gada protokolu,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību,

| — | ņemot vērā Āfrikas Vienotības organizācijas asamblejas 1981. gada 27. jūnijā pieņemto Āfrikas (Banjul) Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Vienotības organizācijas asamblejas 1981. gada 27. jūnijā pieņemto Āfrikas (Banjul) Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2015. gada 9. oktobra Rezolūciju Nr. 2240 (2015.) par cīņu pret neseno migrācijas palielināšanos, migrantu dzīvības apdraudējumu un migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību Vidusjūras starptautiskajos ūdeņos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2015. gada 9. oktobra Rezolūciju Nr. 2240 (2015.) par cīņu pret neseno migrācijas palielināšanos, migrantu dzīvības apdraudējumu un migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību Vidusjūras starptautiskajos ūdeņos,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 1948. gada 10. decembrī pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 1948. gada 10. decembrī pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijas (COP21) rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijas (COP21) rezultātus,

| — | ņemot vērā ANO Pekinas Rīcības platformu un Pekinas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pekinas Rīcības platformu un Pekinas deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija),

| — | ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.911v01-00), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.911v01-00),

| A. | tā kā migrāciju un piespiedu pārvietošanu galvenokārt izraisa kari, nežēlīga vardarbība (ko nodarījuši teroristu grupējumi, piemēram, Boko Haram un DAIŠ), aizvien aktīvākā teroristisko organizāciju darbība un apdraudējumi, politiskā, sociālā un ekonomiskā nestabilitāte, ekonomikas lejupslīde, nabadzība, slikta pārvaldība, cilvēktiesību pārkāpumi, reliģiskais ekstrēmisms un naids, bezdarbs, korupcija, politiska iejaukšanās un represijas, humanitārās krīzes, klimata pārmaiņas, dabas katastrofas, vides degradācija, iespēju trūkums jauniešiem un aizvien lielākās dzīves līmeņa un ekonomisko apstākļu atšķirības; |
| --- | --- |

A.

tā kā migrāciju un piespiedu pārvietošanu galvenokārt izraisa kari, nežēlīga vardarbība (ko nodarījuši teroristu grupējumi, piemēram, Boko Haram un DAIŠ), aizvien aktīvākā teroristisko organizāciju darbība un apdraudējumi, politiskā, sociālā un ekonomiskā nestabilitāte, ekonomikas lejupslīde, nabadzība, slikta pārvaldība, cilvēktiesību pārkāpumi, reliģiskais ekstrēmisms un naids, bezdarbs, korupcija, politiska iejaukšanās un represijas, humanitārās krīzes, klimata pārmaiņas, dabas katastrofas, vides degradācija, iespēju trūkums jauniešiem un aizvien lielākās dzīves līmeņa un ekonomisko apstākļu atšķirības;

| B. | tā kā jauktas migrācijas plūsmas starp dienvidu valstīm būtiski pārsniedz plūsmas uz ziemeļiem un turpinās gadiem ilgi, jo īpaši Āfrikas iekšienē; |
| --- | --- |

B.

tā kā jauktas migrācijas plūsmas starp dienvidu valstīm būtiski pārsniedz plūsmas uz ziemeļiem un turpinās gadiem ilgi, jo īpaši Āfrikas iekšienē;

| C. | tā kā UNHCR ir aprēķinājis, ka 2015. gadā Āfrikā ir pārvietoti 15 miljoni cilvēku, un tā kā, neņemot vērā šo lielo skaitu, Āfrikā lielākoties tiek ievērotas tiesības prasīt un iegūt starptautisko aizsardzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā UNHCR ir aprēķinājis, ka 2015. gadā Āfrikā ir pārvietoti 15 miljoni cilvēku, un tā kā, neņemot vērā šo lielo skaitu, Āfrikā lielākoties tiek ievērotas tiesības prasīt un iegūt starptautisko aizsardzību;

| D. | tā kā klimata pārmaiņu dēļ miljoniem cilvēku pametīs savas valstis, un ES un ĀKK valstīm jāapņemas nepieļaut klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi un novērst radītās sekas; |
| --- | --- |

D.

tā kā klimata pārmaiņu dēļ miljoniem cilvēku pametīs savas valstis, un ES un ĀKK valstīm jāapņemas nepieļaut klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi un novērst radītās sekas;

| E. | tā kā reģionālā nestabilitāte un pastāvīgie konflikti ir izraisījuši nepieredzētu humanitāro krīzi, kad 2014. gadā bija spiesti pārvietoties 59,5 miljoni cilvēku, salīdzinot ar 51,2 miljoniem cilvēku 2013. gadā, un tā kā ir norādes, ka šis skaits 2015. gadā pirmo reizi pārsniegs 60 miljonus; |
| --- | --- |

E.

tā kā reģionālā nestabilitāte un pastāvīgie konflikti ir izraisījuši nepieredzētu humanitāro krīzi, kad 2014. gadā bija spiesti pārvietoties 59,5 miljoni cilvēku, salīdzinot ar 51,2 miljoniem cilvēku 2013. gadā, un tā kā ir norādes, ka šis skaits 2015. gadā pirmo reizi pārsniegs 60 miljonus;

| F. | tā kā vairāk nekā 55 % no visiem bēgļiem, kuri dodas uz Eiropu, ir sievietes un bērni un daudzi no tiem saskaras ar cilvēku tirdzniecību, vardarbību un seksuālu vardarbību; tā kā vairāk nekā puse no bēgļiem visā pasaulē ir bērni; tā kā 2014. gadā Eiropā ieradās 25 000 nepavadītu nepilngadīgo bēgļu, un tiek ziņots, ka 2016. gadā ES ir pazuduši 10 000 bērnu–bēgļu; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairāk nekā 55 % no visiem bēgļiem, kuri dodas uz Eiropu, ir sievietes un bērni un daudzi no tiem saskaras ar cilvēku tirdzniecību, vardarbību un seksuālu vardarbību; tā kā vairāk nekā puse no bēgļiem visā pasaulē ir bērni; tā kā 2014. gadā Eiropā ieradās 25 000 nepavadītu nepilngadīgo bēgļu, un tiek ziņots, ka 2016. gadā ES ir pazuduši 10 000 bērnu–bēgļu;

| G. | tā kā saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem migrantiem un bēgļiem tiek piešķirts atšķirīgs statuss, jo migranti, īpaši ekonomiskie migranti, izvēlas pārcelties, lai uzlabotu dzīves apstākļus, bet bēgļi ir spiesti bēgt, lai glābtu savu dzīvību vai saglabātu savu brīvību; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem migrantiem un bēgļiem tiek piešķirts atšķirīgs statuss, jo migranti, īpaši ekonomiskie migranti, izvēlas pārcelties, lai uzlabotu dzīves apstākļus, bet bēgļi ir spiesti bēgt, lai glābtu savu dzīvību vai saglabātu savu brīvību;

| H. | tā kā politikas saskaņotība un koordinācija starp ES ārējo darbību un drošības, aizsardzības, tirdzniecības, ieroču eksporta, nodokļu, lauksaimniecības, humānās palīdzības, migrācijas, patvēruma un attīstības sadarbības politiku ir īpaši svarīga, tomēr joprojām lielā mērā nepilnīga; |
| --- | --- |

H.

tā kā politikas saskaņotība un koordinācija starp ES ārējo darbību un drošības, aizsardzības, tirdzniecības, ieroču eksporta, nodokļu, lauksaimniecības, humānās palīdzības, migrācijas, patvēruma un attīstības sadarbības politiku ir īpaši svarīga, tomēr joprojām lielā mērā nepilnīga;

| I. | tā kā, lai tiktu galā ar vēl nepieredzēta apmēra migrācijas un piespiedu pārvietošanas pieaugumu, ir skaidri vajadzīga kopīga pieeja, saskaņojot darbības Eiropas Savienībā, ĀKK reģionos un starp ES un ĀKK valstīm; tā kā Valletas samits 2015. gada 11.–12. novembrī bija drosmīgs solis šajā virzienā un tam jāsniedz reāli rezultāti; |
| --- | --- |

I.

tā kā, lai tiktu galā ar vēl nepieredzēta apmēra migrācijas un piespiedu pārvietošanas pieaugumu, ir skaidri vajadzīga kopīga pieeja, saskaņojot darbības Eiropas Savienībā, ĀKK reģionos un starp ES un ĀKK valstīm; tā kā Valletas samits 2015. gada 11.–12. novembrī bija drosmīgs solis šajā virzienā un tam jāsniedz reāli rezultāti;

| J. | tā kā ES, ĀKK valstīm un starptautiskajai sabiedrībai arī turpmāk jāapņemas garantēt migrantu un bēgļu vispārējo pamattiesību ievērošanu un jānodrošina pamatpakalpojumu un dzīves apstākļu uzlabošana bēgļu nometnēs, lai nepieļautu, ka migranti masveidā atstāj nometnes, lai dotos labāku dzīves apstākļu meklējumos; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES, ĀKK valstīm un starptautiskajai sabiedrībai arī turpmāk jāapņemas garantēt migrantu un bēgļu vispārējo pamattiesību ievērošanu un jānodrošina pamatpakalpojumu un dzīves apstākļu uzlabošana bēgļu nometnēs, lai nepieļautu, ka migranti masveidā atstāj nometnes, lai dotos labāku dzīves apstākļu meklējumos;

| K. | tā kā kopējā Eiropas patvēruma sistēmā paredzēts, ka visas dalībvalstis nodrošina atbilstīgus un vienādus uzņemšanas apstākļus bēgļiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā kopējā Eiropas patvēruma sistēmā paredzēts, ka visas dalībvalstis nodrošina atbilstīgus un vienādus uzņemšanas apstākļus bēgļiem;

| L. | tā kā vairākas dalībvalstis pašlaik pazemina standartus šajā jomā, piemēram, aizturot bēgļus, tiem ierodoties dalībvalstī; |
| --- | --- |

L.

tā kā vairākas dalībvalstis pašlaik pazemina standartus šajā jomā, piemēram, aizturot bēgļus, tiem ierodoties dalībvalstī;

| M. | tā kā Valletas samitā pieņemtajā rīcības plānā ES ir uzsvērusi savus nodomus iekļaut plašākus attīstības pamatmērķus ārējā sadarbībā ar Āfrikas valstīm migrācijas jomā; |
| --- | --- |

M.

tā kā Valletas samitā pieņemtajā rīcības plānā ES ir uzsvērusi savus nodomus iekļaut plašākus attīstības pamatmērķus ārējā sadarbībā ar Āfrikas valstīm migrācijas jomā;

| N. | tā kā organizētie noziedzīgie tīkli izmanto migrantus, pieprasot augstu maksu un solot drošu nokļūšanu Vidusjūras otrā krastā – Eiropas Savienībā, veicot tās dienvidu robežas šķērsošanu, kuras laikā bieži vien daudzi migranti traģiski iet bojā; tā kā labākais veids, kā novērst cilvēku tirdzniecību un likvidēt noziedzīgos tīklus, ir izveidot drošus un likumīgus migrācijas maršrutus uz Eiropu, nodrošinot piekļuvi patvēruma un vīzu pieprasīšanas procedūrām, tostarp vīzu izsniegšanai humanitāru iemeslu dēļ migrantiem no valstīm, kurās valda konflikti vai humanitārā krīze, veicinot ģimenes atkalapvienošanos un nodrošinot likumīgus migrācijas ceļus darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā organizētie noziedzīgie tīkli izmanto migrantus, pieprasot augstu maksu un solot drošu nokļūšanu Vidusjūras otrā krastā – Eiropas Savienībā, veicot tās dienvidu robežas šķērsošanu, kuras laikā bieži vien daudzi migranti traģiski iet bojā; tā kā labākais veids, kā novērst cilvēku tirdzniecību un likvidēt noziedzīgos tīklus, ir izveidot drošus un likumīgus migrācijas maršrutus uz Eiropu, nodrošinot piekļuvi patvēruma un vīzu pieprasīšanas procedūrām, tostarp vīzu izsniegšanai humanitāru iemeslu dēļ migrantiem no valstīm, kurās valda konflikti vai humanitārā krīze, veicinot ģimenes atkalapvienošanos un nodrošinot likumīgus migrācijas ceļus darba ņēmējiem;

| O. | tā kā saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas datiem 2015. gadā vairāk nekā 3 771 persona ir reģistrēta kā gājusi bojā vai pazudusi bez vēsts Vidusjūrā; tā kā 30 % no visiem reģistrētajiem bojāgājušajiem Egejas jūrā ir bērni; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas datiem 2015. gadā vairāk nekā 3 771 persona ir reģistrēta kā gājusi bojā vai pazudusi bez vēsts Vidusjūrā; tā kā 30 % no visiem reģistrētajiem bojāgājušajiem Egejas jūrā ir bērni;

| P. | tā kā ES vispārējās pieejas migrācijai un mobilitātes partnerības mērķis ir veicināt likumīgu mobilitāti starp mūsu kontinentiem un to iekšienē, jo īpaši studentiem, profesoriem un pētniekiem, kā arī darba ņēmējiem un ģimenes atkalapvienošanās nolūkā, un tā sevi apliecinājusi kā spēcīgu virzītājspēku attīstības veicināšanā un nabadzības mazināšanā, sniedzot iespējas un vienlaikus radot izaicinājumus visiem iesaistītajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES vispārējās pieejas migrācijai un mobilitātes partnerības mērķis ir veicināt likumīgu mobilitāti starp mūsu kontinentiem un to iekšienē, jo īpaši studentiem, profesoriem un pētniekiem, kā arī darba ņēmējiem un ģimenes atkalapvienošanās nolūkā, un tā sevi apliecinājusi kā spēcīgu virzītājspēku attīstības veicināšanā un nabadzības mazināšanā, sniedzot iespējas un vienlaikus radot izaicinājumus visiem iesaistītajiem dalībniekiem;

| Q. | tā kā koloniālais mantojums, labklājības un pabalstu sistēmu pievilcība daudzās augstāk attīstītās ES valstīs, pieprasījums pēc kvalificēta darbaspēka, labāk apmaksāta darba perspektīvas un daudzu Āfrikas tautu diasporu pamudinājums ģimenes locekļiem un draugiem kļūt par migrantiem ir daži no piesaistes faktoriem, kas izraisa migrāciju no Āfrikas valstīm uz ES; |
| --- | --- |

Q.

tā kā koloniālais mantojums, labklājības un pabalstu sistēmu pievilcība daudzās augstāk attīstītās ES valstīs, pieprasījums pēc kvalificēta darbaspēka, labāk apmaksāta darba perspektīvas un daudzu Āfrikas tautu diasporu pamudinājums ģimenes locekļiem un draugiem kļūt par migrantiem ir daži no piesaistes faktoriem, kas izraisa migrāciju no Āfrikas valstīm uz ES;

| R. | tā kā valstu pienākums ir efektīvi sekmēt un aizsargāt visu migrantu cilvēktiesības un pamatbrīvības, kas paredzētas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, ANO konvencijā par bēgļu statusu un starptautiskajos instrumentos, kurus valstis ir parakstījušas; |
| --- | --- |

R.

tā kā valstu pienākums ir efektīvi sekmēt un aizsargāt visu migrantu cilvēktiesības un pamatbrīvības, kas paredzētas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, ANO konvencijā par bēgļu statusu un starptautiskajos instrumentos, kurus valstis ir parakstījušas;

| S. | tā kā daudzām ES dalībvalstīm demogrāfisku un ekonomisku apsvērumu, kā arī kultūras saišu veicināšanas dēļ imigrācija tiešām ir vajadzīga; tā kā migrācija un patvēruma sniegšana ir radījusi Eiropai būtisku labumu kultūras daudzveidības, starpkultūru apmaiņas un produktivitātes ziņā; tā kā ES un tās dalībvalstīs vēl ir daudz darāmā, lai panāktu ieceļojošo migrantu un bēgļu plašāku holistisku iekļaušanu ekonomikas, sociālajā un kultūras vidē; |
| --- | --- |

S.

tā kā daudzām ES dalībvalstīm demogrāfisku un ekonomisku apsvērumu, kā arī kultūras saišu veicināšanas dēļ imigrācija tiešām ir vajadzīga; tā kā migrācija un patvēruma sniegšana ir radījusi Eiropai būtisku labumu kultūras daudzveidības, starpkultūru apmaiņas un produktivitātes ziņā; tā kā ES un tās dalībvalstīs vēl ir daudz darāmā, lai panāktu ieceļojošo migrantu un bēgļu plašāku holistisku iekļaušanu ekonomikas, sociālajā un kultūras vidē;

| T. | tā kā Pasaules migrācijas un attīstības forums (GFMD) uzskata, ka cirkulārās migrācijas veicināšana ir viens no galvenajiem veidiem, kā palielināt starptautiskās migrācijas ieguldījumu attīstībā, jo tā sniedz labumu gan izcelsmes, gan galamērķa valstīm, kā arī pašiem imigrantiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā Pasaules migrācijas un attīstības forums (GFMD) uzskata, ka cirkulārās migrācijas veicināšana ir viens no galvenajiem veidiem, kā palielināt starptautiskās migrācijas ieguldījumu attīstībā, jo tā sniedz labumu gan izcelsmes, gan galamērķa valstīm, kā arī pašiem imigrantiem;

| U. | tā kā migranti un bēgļi, īpaši sievietes un meitenes, ir neaizsargāti pret nokļūšanu cilvēku tirdzniecības grupējumu ekspluatācijā, |
| --- | --- |

U.

tā kā migranti un bēgļi, īpaši sievietes un meitenes, ir neaizsargāti pret nokļūšanu cilvēku tirdzniecības grupējumu ekspluatācijā,

| 1. | uzskata, ka katram cilvēkam ir neatņemamas tiesības migrēt, lai bēgtu no vajāšanas, vai meklēt labākus dzīves apstākļus sev un saviem ģimenes locekļiem, kā noteikts Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 13. pantā un Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 12. pantā; uzsver, ka minētās tiesības ir vienas no brīvībām un pamattiesībām, kam vajadzētu sniegt labumu visiem, nevis tikai dažiem iedzīvotājiem, kas pašlaik var tās izmantot; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka katram cilvēkam ir neatņemamas tiesības migrēt, lai bēgtu no vajāšanas, vai meklēt labākus dzīves apstākļus sev un saviem ģimenes locekļiem, kā noteikts Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 13. pantā un Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 12. pantā; uzsver, ka minētās tiesības ir vienas no brīvībām un pamattiesībām, kam vajadzētu sniegt labumu visiem, nevis tikai dažiem iedzīvotājiem, kas pašlaik var tās izmantot;

| 2. | stingri nosoda cilvēktiesību pārkāpumus pret migrantiem, jo īpaši vardarbību, nepamatotus piespiedu pasākumus un patvaļīgu aizturēšanu; apstiprina, ka cilvēktiesību ievērošana jānosaka par galveno aspektu visās migrācijas un patvēruma politikas jomās, cenšoties novērst cilvēktiesību pārkāpumus un kara noziegumus, kas bieži izraisa piespiedu pārvietošanu, un aizstāvēt pārvietoto bēgļu un migrantu cilvēktiesības; |
| --- | --- |

2.

stingri nosoda cilvēktiesību pārkāpumus pret migrantiem, jo īpaši vardarbību, nepamatotus piespiedu pasākumus un patvaļīgu aizturēšanu; apstiprina, ka cilvēktiesību ievērošana jānosaka par galveno aspektu visās migrācijas un patvēruma politikas jomās, cenšoties novērst cilvēktiesību pārkāpumus un kara noziegumus, kas bieži izraisa piespiedu pārvietošanu, un aizstāvēt pārvietoto bēgļu un migrantu cilvēktiesības;

| 3. | mudina ES un ĀKK valstis apvienot spēkus, lai pienācīgi reaģētu uz pašreizējo migrācijas krīzi un nepieļautu tādas turpmāk – to iespējams panākt, tikai novēršot pamatcēloņus, proti, nabadzību, nestabilitāti, vispārēju vardarbību, karus, vajāšanu, cilvēktiesību pārkāpumus un dabas katastrofas, kā arī atzīstot un izprotot, ka attiecībā uz ekonomiskajiem migrantiem, sociālās vai politiskās vajāšanas upuriem un migrantiem, kas bēg no kara, jārod atšķirīgi risinājumi; |
| --- | --- |

3.

mudina ES un ĀKK valstis apvienot spēkus, lai pienācīgi reaģētu uz pašreizējo migrācijas krīzi un nepieļautu tādas turpmāk – to iespējams panākt, tikai novēršot pamatcēloņus, proti, nabadzību, nestabilitāti, vispārēju vardarbību, karus, vajāšanu, cilvēktiesību pārkāpumus un dabas katastrofas, kā arī atzīstot un izprotot, ka attiecībā uz ekonomiskajiem migrantiem, sociālās vai politiskās vajāšanas upuriem un migrantiem, kas bēg no kara, jārod atšķirīgi risinājumi;

| 4. | atzinīgi vērtē 2015. gada septembrī ANO pieņemto ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, tostarp tās ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), un visu valstu apņemšanos “veicināt pienācīgu, drošu, likumīgu un atbildīgu migrāciju un cilvēku mobilitāti, īstenojot plānotu un labi pārvaldītu migrācijas politiku”; uzskata, ka IAM īstenošana radīs iespēju veicināt saskaņotību ar ilgtermiņa attīstības mērķiem; tādēļ mudina ES un ĀKK valstis pieņemt un pilnībā īstenot ANO ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, tādējādi novēršot migrācijas pamatcēloņus, izmantojot holistisku un integrētu pieeju, kas nodrošina visneaizsargātāko personu iekļaušanu un sniedz tām pilnvērtīgas iespējas; aicina starptautisko sabiedrību pieņemt izmērāmus rādītājus attiecībā uz IAM migrācijas jomā, kā arī apkopot un publicēt strukturētus datus par migrantu piekļuvi pienācīgam darbam, veselības aprūpei un izglītībai, jo īpaši jaunattīstības galamērķa valstīs, lai uzlabotu migrācijas pārvaldību; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē 2015. gada septembrī ANO pieņemto ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, tostarp tās ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), un visu valstu apņemšanos “veicināt pienācīgu, drošu, likumīgu un atbildīgu migrāciju un cilvēku mobilitāti, īstenojot plānotu un labi pārvaldītu migrācijas politiku”; uzskata, ka IAM īstenošana radīs iespēju veicināt saskaņotību ar ilgtermiņa attīstības mērķiem; tādēļ mudina ES un ĀKK valstis pieņemt un pilnībā īstenot ANO ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, tādējādi novēršot migrācijas pamatcēloņus, izmantojot holistisku un integrētu pieeju, kas nodrošina visneaizsargātāko personu iekļaušanu un sniedz tām pilnvērtīgas iespējas; aicina starptautisko sabiedrību pieņemt izmērāmus rādītājus attiecībā uz IAM migrācijas jomā, kā arī apkopot un publicēt strukturētus datus par migrantu piekļuvi pienācīgam darbam, veselības aprūpei un izglītībai, jo īpaši jaunattīstības galamērķa valstīs, lai uzlabotu migrācijas pārvaldību;

| 5. | mudina ES un ĀKK valstis visās ar migrāciju saistītajās politikas jomās neradīt šķēršļus personām ar invaliditāti, ņemot vērā lielāku neaizsargātību un problēmas, ar kādām personas ar invaliditāti saskaras pirms migrācijas, migrācijas laikā un pēc migrācijas; aicina ES nodrošināt savas migrācijas politikas pieejamību un iekļautību personām ar invaliditāti saskaņā ar ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas noslēguma apsvērumiem par ES; |
| --- | --- |

5.

mudina ES un ĀKK valstis visās ar migrāciju saistītajās politikas jomās neradīt šķēršļus personām ar invaliditāti, ņemot vērā lielāku neaizsargātību un problēmas, ar kādām personas ar invaliditāti saskaras pirms migrācijas, migrācijas laikā un pēc migrācijas; aicina ES nodrošināt savas migrācijas politikas pieejamību un iekļautību personām ar invaliditāti saskaņā ar ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas noslēguma apsvērumiem par ES;

| 6. | aicina ES pārskatīt savu attīstības palīdzību ekonomiskās migrācijas izcelsmes valstīm un palīdzēt radīt cilvēkiem tādus apstākļus, lai tie paliktu un pelnītu iztiku savās mītnes valstīs; |
| --- | --- |

6.

aicina ES pārskatīt savu attīstības palīdzību ekonomiskās migrācijas izcelsmes valstīm un palīdzēt radīt cilvēkiem tādus apstākļus, lai tie paliktu un pelnītu iztiku savās mītnes valstīs;

| 7. | norāda, ka steidzamu pārcelšanas pasākumu noteikšana ir solis pareizajā virzienā; tomēr pauž nožēlu par šo pasākumu pārāk lēnu īstenošanu un par to, ka trūkst resursu, lai risinātu bēgļu krīzi, un par dalībvalstu gribas trūkumu aktīvi piedalīties pārcelšanas procesā; aicina visas dalībvalstis izpildīt savus pienākumus pēc iespējas ātrāk; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka steidzamu pārcelšanas pasākumu noteikšana ir solis pareizajā virzienā; tomēr pauž nožēlu par šo pasākumu pārāk lēnu īstenošanu un par to, ka trūkst resursu, lai risinātu bēgļu krīzi, un par dalībvalstu gribas trūkumu aktīvi piedalīties pārcelšanas procesā; aicina visas dalībvalstis izpildīt savus pienākumus pēc iespējas ātrāk;

| 8. | aicina iesaistītos dalībniekus izstrādāt konkrētu migrācijas politiku un precīzi noteikt ilgtermiņa stratēģiju atpakaļuzņemšanai un pārmitināšanai, kā arī, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus, sadarboties ar trešām valstīm nolūkā novērst pārvietošanas pamatcēloņus, piemēram, konfliktus, terorismu, diskrimināciju, nabadzību, vides degradāciju, zemes piesavināšanos, uzņēmumu sociālās atbildības trūkumu, korupciju un sliktu pārvaldību; pauž nožēlu, ka ES trūkst līdzsvarotas pieejas migrācijai: piešķirot prioritāti nelikumīgas migrācijas novēršanai, vienlaikus netiek veltīta pietiekama uzmanība likumīgas migrācijas un mobilitātes iespējām; |
| --- | --- |

8.

aicina iesaistītos dalībniekus izstrādāt konkrētu migrācijas politiku un precīzi noteikt ilgtermiņa stratēģiju atpakaļuzņemšanai un pārmitināšanai, kā arī, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus, sadarboties ar trešām valstīm nolūkā novērst pārvietošanas pamatcēloņus, piemēram, konfliktus, terorismu, diskrimināciju, nabadzību, vides degradāciju, zemes piesavināšanos, uzņēmumu sociālās atbildības trūkumu, korupciju un sliktu pārvaldību; pauž nožēlu, ka ES trūkst līdzsvarotas pieejas migrācijai: piešķirot prioritāti nelikumīgas migrācijas novēršanai, vienlaikus netiek veltīta pietiekama uzmanība likumīgas migrācijas un mobilitātes iespējām;

| 9. | uzsver, ka steidzami jāveic efektīvi pasākumi, lai novērstu migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, kā arī sauktu pie atbildības šajās darbībās iesaistītos noziedzīgos tīklus; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka steidzami jāveic efektīvi pasākumi, lai novērstu migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, kā arī sauktu pie atbildības šajās darbībās iesaistītos noziedzīgos tīklus;

| 10. | uzskata, ka pastāvīgās ciešanas ir iespējams mazināt un tas ir jādara, nepieļaujot pilnīgi nepieņemamus cilvēku bojāejas gadījumus. To var panākt, nekavējoties izveidojot un īstenojot drošus un likumīgus bēgļu ieceļošanas maršrutus; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka pastāvīgās ciešanas ir iespējams mazināt un tas ir jādara, nepieļaujot pilnīgi nepieņemamus cilvēku bojāejas gadījumus. To var panākt, nekavējoties izveidojot un īstenojot drošus un likumīgus bēgļu ieceļošanas maršrutus;

| 11. | atzinīgi vērtē ES rīcības plānu par atgriešanu, kurā izklāstīta stratēģija pastiprinātai sadarbībai ar trešām valstīm saistībā ar atgriešanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem; uzstāj, ka ES sadarbībā ar ĀKK valstīm galvenā uzmanība jāpievērš ĀKK valstu spēju palielināšanai, lai tās spētu ātri reaģēt uz atpakaļuzņemšanas pieprasījumiem un sekmēt savu valstspiederīgo identificēšanu; atgādina, ka atpakaļuzņemšanas nolīgumiem jābūt saskanīgiem ar atgriežamo personu ilgtspējīgu reintegrāciju, un tādēļ mudina ES un ĀKK valstis veikt papildu ieguldījumus pasākumos, lai palielinātu izcelsmes valstu spēju nodrošināt savu valstspiederīgo atpakaļuzņemšanu un reintegrāciju; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē ES rīcības plānu par atgriešanu, kurā izklāstīta stratēģija pastiprinātai sadarbībai ar trešām valstīm saistībā ar atgriešanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem; uzstāj, ka ES sadarbībā ar ĀKK valstīm galvenā uzmanība jāpievērš ĀKK valstu spēju palielināšanai, lai tās spētu ātri reaģēt uz atpakaļuzņemšanas pieprasījumiem un sekmēt savu valstspiederīgo identificēšanu; atgādina, ka atpakaļuzņemšanas nolīgumiem jābūt saskanīgiem ar atgriežamo personu ilgtspējīgu reintegrāciju, un tādēļ mudina ES un ĀKK valstis veikt papildu ieguldījumus pasākumos, lai palielinātu izcelsmes valstu spēju nodrošināt savu valstspiederīgo atpakaļuzņemšanu un reintegrāciju;

| 12. | atgādina, ka visu kopējās migrācijas politikas jomu galīgajam mērķim jābūt ne vien nelikumīgas migrācijas problēmu risināšanai, bet arī – vēl jo svarīgāk – to iespēju pilnīgai izmantošanai, kādas gan izcelsmes valstīm, gan galamērķa valstīm sniedz likumīgās migrācijas plūsmas; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka visu kopējās migrācijas politikas jomu galīgajam mērķim jābūt ne vien nelikumīgas migrācijas problēmu risināšanai, bet arī – vēl jo svarīgāk – to iespēju pilnīgai izmantošanai, kādas gan izcelsmes valstīm, gan galamērķa valstīm sniedz likumīgās migrācijas plūsmas;

| 13. | uzsver mobilitātes nozīmi, jo īpaši izglītības un nodarbinātības nolūkā, migrācijas pamatcēloņu novēršanā, sevišķi attiecībā uz pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm; atgādina, ka migranti var nepastarpināti veicināt savas izcelsmes valsts attīstību, nododot savas iegūtās zināšanas, pieredzi un prasmes, un šajā saistībā aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis apsvērt cirkulārās migrācijas nolīgumu noslēgšanu; tādēļ aicina ES nodrošināt, ka ES mobilitātes partnerība ir instruments ne vien nelikumīgas migrācijas novēršanai, bet arī saiknes starp migrāciju un attīstību nostiprināšanai; |
| --- | --- |

13.

uzsver mobilitātes nozīmi, jo īpaši izglītības un nodarbinātības nolūkā, migrācijas pamatcēloņu novēršanā, sevišķi attiecībā uz pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm; atgādina, ka migranti var nepastarpināti veicināt savas izcelsmes valsts attīstību, nododot savas iegūtās zināšanas, pieredzi un prasmes, un šajā saistībā aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis apsvērt cirkulārās migrācijas nolīgumu noslēgšanu; tādēļ aicina ES nodrošināt, ka ES mobilitātes partnerība ir instruments ne vien nelikumīgas migrācijas novēršanai, bet arī saiknes starp migrāciju un attīstību nostiprināšanai;

| 14. | atgādina, ka cirkulārās migrācijas shēmu veicināšana un nolīgumu noslēgšana par vīzu režīma atvieglošanu, īpaši studentiem, pasniedzējiem, pētniekiem un ģimenes atkalapvienošanās nolūkā, arī ir labākais veids, kā likvidēt organizētās noziedzības tīklus, kuri ekspluatē migrantus; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka cirkulārās migrācijas shēmu veicināšana un nolīgumu noslēgšana par vīzu režīma atvieglošanu, īpaši studentiem, pasniedzējiem, pētniekiem un ģimenes atkalapvienošanās nolūkā, arī ir labākais veids, kā likvidēt organizētās noziedzības tīklus, kuri ekspluatē migrantus;

| 15. | uzsver, cik svarīgi ir ievērot migrantu un migrējošo darba ņēmēju tiesības, lai nepieļautu nekāda veida ekspluatāciju, tostarp cilvēku tirdzniecību un piespiedu darbu, un šajā saistībā uzsver nepieciešamību nodrošināt apmācību tiesībaizsardzības un robežkontroles amatpersonām, lai tās spētu noteikt ekspluatācijas pazīmes un veikt vajadzīgos pasākumus, lai novērstu ekspluatāciju uzņemošajās un izcelsmes valstīs; šajā saistībā norāda, ka cilvēku tirgotāji izplata nepatiesu informāciju daudziem migrantiem un bēgļiem; atkārtoti norāda, ka ir svarīgi novērst cilvēku tirdzniecību, apturēt naudas plūsmas un likvidēt noziedzīgos tīklus, jo tas pozitīvi ietekmēs bēgļu un migrantu cilvēktiesību situāciju trešās valstīs; |
| --- | --- |

15.

uzsver, cik svarīgi ir ievērot migrantu un migrējošo darba ņēmēju tiesības, lai nepieļautu nekāda veida ekspluatāciju, tostarp cilvēku tirdzniecību un piespiedu darbu, un šajā saistībā uzsver nepieciešamību nodrošināt apmācību tiesībaizsardzības un robežkontroles amatpersonām, lai tās spētu noteikt ekspluatācijas pazīmes un veikt vajadzīgos pasākumus, lai novērstu ekspluatāciju uzņemošajās un izcelsmes valstīs; šajā saistībā norāda, ka cilvēku tirgotāji izplata nepatiesu informāciju daudziem migrantiem un bēgļiem; atkārtoti norāda, ka ir svarīgi novērst cilvēku tirdzniecību, apturēt naudas plūsmas un likvidēt noziedzīgos tīklus, jo tas pozitīvi ietekmēs bēgļu un migrantu cilvēktiesību situāciju trešās valstīs;

| 16. | mudina ieviest saskaņotu pieeju vajadzīgo resursu mobilizēšanā, lai risinātu nožēlojamo situāciju, kādā nokļūst migranti un bēgļi ES dalībvalstīs vai ceļā uz tām, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātākām grupām, piemēram, nepavadītiem nepilngadīgajiem un personām ar invaliditāti; uzsver, ka ir svarīgi veidot drošus pārvietošanās koridorus un pienācīgus uzņemšanas un pieteikumu apstrādes centrus bēgļiem un migrantiem to maršrutā un pēc ierašanās ES, lai šie apstākļi būtu atbilstīgi humanitārajiem standartiem un cilvēktiesību normām; aicina ĀKK valstis un Eiropas valstis ciešāk sadarboties, lai cīnītos pret kontrabandistu tīkliem; |
| --- | --- |

16.

mudina ieviest saskaņotu pieeju vajadzīgo resursu mobilizēšanā, lai risinātu nožēlojamo situāciju, kādā nokļūst migranti un bēgļi ES dalībvalstīs vai ceļā uz tām, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātākām grupām, piemēram, nepavadītiem nepilngadīgajiem un personām ar invaliditāti; uzsver, ka ir svarīgi veidot drošus pārvietošanās koridorus un pienācīgus uzņemšanas un pieteikumu apstrādes centrus bēgļiem un migrantiem to maršrutā un pēc ierašanās ES, lai šie apstākļi būtu atbilstīgi humanitārajiem standartiem un cilvēktiesību normām; aicina ĀKK valstis un Eiropas valstis ciešāk sadarboties, lai cīnītos pret kontrabandistu tīkliem;

| 17. | uzsver, ka izdevumiem drošības jomā ir īpaši svarīga nozīme pašreizējos centienos visaptveroši nodrošināt drošības un attīstības sasaisti un sasniegt attīstības programmas 2030. gadam 16. mērķi; uzskata, ka miera, drošības un taisnīguma veicināšanai jaunattīstības valstīs ir izšķirīga nozīme, lai novērstu nabadzības pamatcēloņus; tomēr uzsver, ka šāds finansējums, kas neietver oficiālo attīstības palīdzību (OAP), jāpiešķir no citiem instrumentiem, nevis no attīstības sadarbības instrumenta (ASI) vai Eiropas Attīstības fonda (EAF); |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka izdevumiem drošības jomā ir īpaši svarīga nozīme pašreizējos centienos visaptveroši nodrošināt drošības un attīstības sasaisti un sasniegt attīstības programmas 2030. gadam 16. mērķi; uzskata, ka miera, drošības un taisnīguma veicināšanai jaunattīstības valstīs ir izšķirīga nozīme, lai novērstu nabadzības pamatcēloņus; tomēr uzsver, ka šāds finansējums, kas neietver oficiālo attīstības palīdzību (OAP), jāpiešķir no citiem instrumentiem, nevis no attīstības sadarbības instrumenta (ASI) vai Eiropas Attīstības fonda (EAF);

| 18. | uzsver to, ka bēgļu sievietes un meitenes saskaras ar apdraudējumiem, problēmām un šķēršļiem dzimuma dēļ un ka tāpēc humānās palīdzības, uzņemšanas vai patvēruma politikā jāņem vērā dzimuma aspekts, piešķirot resursus un apmācību ar dzimumu saistītu jautājumu risināšanai; |
| --- | --- |

18.

uzsver to, ka bēgļu sievietes un meitenes saskaras ar apdraudējumiem, problēmām un šķēršļiem dzimuma dēļ un ka tāpēc humānās palīdzības, uzņemšanas vai patvēruma politikā jāņem vērā dzimuma aspekts, piešķirot resursus un apmācību ar dzimumu saistītu jautājumu risināšanai;

| 19. | uzsver, ka bērni–bēgļi ir īpaši neaizsargāti savos ceļojumos, jo viņi saskaras nolaupīšanu, ekspluatāciju un vardarbīgu izturēšanos, un mudina visas iesaistītās puses rīkoties, lai nodrošinātu aizsardzību bērniem–bēgļiem un atbalstītu viņu tiesības, tostarp tiesības uz piekļuvi izglītībai; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka bērni–bēgļi ir īpaši neaizsargāti savos ceļojumos, jo viņi saskaras nolaupīšanu, ekspluatāciju un vardarbīgu izturēšanos, un mudina visas iesaistītās puses rīkoties, lai nodrošinātu aizsardzību bērniem–bēgļiem un atbalstītu viņu tiesības, tostarp tiesības uz piekļuvi izglītībai;

| 20. | atbalsta Frontex pārveidi par pilntiesīgu Eiropas robežu un krasta apsardzi (ERKA); atbalsta arī aģentūras budžeta būtisku palielināšanu; |
| --- | --- |

20.

atbalsta Frontex pārveidi par pilntiesīgu Eiropas robežu un krasta apsardzi (ERKA); atbalsta arī aģentūras budžeta būtisku palielināšanu;

| 21. | aicina sākt politisku dialogu migrācijas politikas jomā starp ES, izcelsmes valstīm un tranzīta valstīm, lai atbalstītu ES partnervalstu valdības cīņā pret organizēto noziedzību un kontrabandistiem; |
| --- | --- |

21.

aicina sākt politisku dialogu migrācijas politikas jomā starp ES, izcelsmes valstīm un tranzīta valstīm, lai atbalstītu ES partnervalstu valdības cīņā pret organizēto noziedzību un kontrabandistiem;

| 22. | atgādina par migrantu naudas pārvedumu nozīmi un aicina ES un ĀKK valstis ieviest lētākas naudas pārskaitījumu iespējas; |
| --- | --- |

22.

atgādina par migrantu naudas pārvedumu nozīmi un aicina ES un ĀKK valstis ieviest lētākas naudas pārskaitījumu iespējas;

| 23. | aicina ES iestādes un iesaistīto valstu valdības sadarboties ar vietējiem, valsts un starptautiskajiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem jautājumos par pārvietošanas cēloņu mazināšanu un migrācijas ietekmi uz ĀKK un ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

23.

aicina ES iestādes un iesaistīto valstu valdības sadarboties ar vietējiem, valsts un starptautiskajiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem jautājumos par pārvietošanas cēloņu mazināšanu un migrācijas ietekmi uz ĀKK un ES dalībvalstīm;

| 24. | aicina iesaistītos dalībniekus nekavējoties piemērot attiecīgos Valetas rīcības plāna noteikumus nolīgumu slēgšanai par vīzu režīma atvieglošanu un izmantot Rabātas un Hartūmas procesu tiesisko regulējumu, lai sasniegtu šo mērķi; uzstāj, ka iesaistīšanās Hartūmas procesā nedrīkst vājināt centienus novērst pašreizējos humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp valdību izdarītos pārkāpumus, kas ir viens no piespiedu pārvietošanas cēloņiem; apstiprina, ka, lai pārtrauktu konfliktus un cilvēktiesību pārkāpumus attiecīgajos reģionos, šiem procesiem jābūt saderīgiem ar ilgtermiņa stratēģiju; |
| --- | --- |

24.

aicina iesaistītos dalībniekus nekavējoties piemērot attiecīgos Valetas rīcības plāna noteikumus nolīgumu slēgšanai par vīzu režīma atvieglošanu un izmantot Rabātas un Hartūmas procesu tiesisko regulējumu, lai sasniegtu šo mērķi; uzstāj, ka iesaistīšanās Hartūmas procesā nedrīkst vājināt centienus novērst pašreizējos humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp valdību izdarītos pārkāpumus, kas ir viens no piespiedu pārvietošanas cēloņiem; apstiprina, ka, lai pārtrauktu konfliktus un cilvēktiesību pārkāpumus attiecīgajos reģionos, šiem procesiem jābūt saderīgiem ar ilgtermiņa stratēģiju;

| 25. | īpaši atzinīgi vērtē Valetas rīcības plāna noteikumu 2016. gadā divkāršot – salīdzinājumā ar 2014. gadu – studentiem un mācībspēkiem piešķirto stipendiju skaitu, kuras finansē ar ES atbalstīto Erasmus+ programmu; aicina vēl vairāk palielināt šīs stipendijas; |
| --- | --- |

25.

īpaši atzinīgi vērtē Valetas rīcības plāna noteikumu 2016. gadā divkāršot – salīdzinājumā ar 2014. gadu – studentiem un mācībspēkiem piešķirto stipendiju skaitu, kuras finansē ar ES atbalstīto Erasmus+ programmu; aicina vēl vairāk palielināt šīs stipendijas;

| 26. | aicina visus dalībniekus ES migrācijas politikā pilnībā ievērot attīstības politikas saskaņotības principu, jo īpaši, īstenojot Eiropas programmu migrācijas jomā, šajā kontekstā ņemot vērā saikni starp iekšējo un ārējo politiku un līdz ar to starp migrāciju un attīstības politiku, no vienas puses, un aktuālo sociālās aizsardzības un nodarbinātības politiku dalībvalstīs, no otras puses; |
| --- | --- |

26.

aicina visus dalībniekus ES migrācijas politikā pilnībā ievērot attīstības politikas saskaņotības principu, jo īpaši, īstenojot Eiropas programmu migrācijas jomā, šajā kontekstā ņemot vērā saikni starp iekšējo un ārējo politiku un līdz ar to starp migrāciju un attīstības politiku, no vienas puses, un aktuālo sociālās aizsardzības un nodarbinātības politiku dalībvalstīs, no otras puses;

| 27. | norāda uz izveidoto Ārkārtas trasta fondu stabilitātes nodrošināšanai un nelikumīgas migrācijas un personu pārvietošanas cēloņu novēršanai Āfrikā (“trasta fonds”). Šī instrumenta uzdevums ir pārtraukt destabilizāciju, piespiedu pārvietošanu un nelikumīgo migrāciju, tostarp piešķirot EUR 1,8 miljardus no ES fondiem un EUR 81 miljonu no ES dalībvalstīm; uzstāj, ka līdzekļi no šā fonda jāvelta attiecīgo palīdzības projektu atbalstīšanai; uzsver, ka līdzekļus palīdzībai attīstības jomā nedrīkst izmantot sadarbībai robežu pārvaldības un atgriešanas jomā vai atpakaļuzņemšanas nolīgumu kontrolei, ko veic trešās valstis; aicina Komisiju pilnībā nodrošināt politisko atbildību un palielināt trasta fonda finanšu pārredzamību, kā arī konsekventi piemērot starptautiski apstiprinātos palīdzības efektivitātes principus, piemēram, demokrātisko atbildību un pielāgošanu; mudina dalībvalstis veikt iemaksas trasta fondā un uzsver, ka finansēto projektu un programmu uzraudzībai un novērtēšanai līdz ar šā fonda ietekmes novērtējumu būs liela nozīme, lai nodrošinātu, ka fonda darbība ir atbilstīga mērķim, proti, palīdzēt tiem, kam palīdzība vajadzīga visvairāk, nevis finansēt valdības, kuras ir atbildīgas par cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

27.

norāda uz izveidoto Ārkārtas trasta fondu stabilitātes nodrošināšanai un nelikumīgas migrācijas un personu pārvietošanas cēloņu novēršanai Āfrikā (“trasta fonds”). Šī instrumenta uzdevums ir pārtraukt destabilizāciju, piespiedu pārvietošanu un nelikumīgo migrāciju, tostarp piešķirot EUR 1,8 miljardus no ES fondiem un EUR 81 miljonu no ES dalībvalstīm; uzstāj, ka līdzekļi no šā fonda jāvelta attiecīgo palīdzības projektu atbalstīšanai; uzsver, ka līdzekļus palīdzībai attīstības jomā nedrīkst izmantot sadarbībai robežu pārvaldības un atgriešanas jomā vai atpakaļuzņemšanas nolīgumu kontrolei, ko veic trešās valstis; aicina Komisiju pilnībā nodrošināt politisko atbildību un palielināt trasta fonda finanšu pārredzamību, kā arī konsekventi piemērot starptautiski apstiprinātos palīdzības efektivitātes principus, piemēram, demokrātisko atbildību un pielāgošanu; mudina dalībvalstis veikt iemaksas trasta fondā un uzsver, ka finansēto projektu un programmu uzraudzībai un novērtēšanai līdz ar šā fonda ietekmes novērtējumu būs liela nozīme, lai nodrošinātu, ka fonda darbība ir atbilstīga mērķim, proti, palīdzēt tiem, kam palīdzība vajadzīga visvairāk, nevis finansēt valdības, kuras ir atbildīgas par cilvēktiesību pārkāpumiem;

| 28. | aicina dalībvalstis ievērot saistības, ko tās uzņēmušās attiecībā uz trasta fondu finansēšanu un citas humānās palīdzības sniegšanu; atgādina, ka UNHCR neapšaubāmi trūkst līdzekļu, lai novērstu humanitārās krīzes; aicina ES ātrāk īstenot savas saistības attiecībā uz pārcelšanu, kā arī īstenot Adisabebas konferencē par attīstības finansēšanu pieņemto lēmumu sasniegt mērķi 0,15–0,2 % no nacionālā kopienākuma veltīt oficiālajai attīstības palīdzībai īstermiņā vismazāk attīstītajām valstīm; |
| --- | --- |

28.

aicina dalībvalstis ievērot saistības, ko tās uzņēmušās attiecībā uz trasta fondu finansēšanu un citas humānās palīdzības sniegšanu; atgādina, ka UNHCR neapšaubāmi trūkst līdzekļu, lai novērstu humanitārās krīzes; aicina ES ātrāk īstenot savas saistības attiecībā uz pārcelšanu, kā arī īstenot Adisabebas konferencē par attīstības finansēšanu pieņemto lēmumu sasniegt mērķi 0,15–0,2 % no nacionālā kopienākuma veltīt oficiālajai attīstības palīdzībai īstermiņā vismazāk attīstītajām valstīm;

| 29. | uzsver, ka viens no galvenajiem masveida migrācijas cēloņiem ir klimata pārmaiņas un to ietekmē izraisītās dabas katastrofas; brīdina, ka masveida migrācijas plūsmas dabas katastrofu dēļ turpmāk kļūs vēl lielākas; uzsver, ka ir nepieciešama holistiska pieeja sarežģītajām saiknēm starp klimata pārmaiņām un faktu, ka cilvēki pamet savas valstis, šajā pieejā pamatojoties arī uz zināšanām, ko varētu nodrošināt ĀKK migrācijas novērošanas centrs; uzskata, ka šajā integrētajā pieejā vajadzētu cita starpā ņemt vērā drošību, lauksaimniecību, vides degradēšanos un ilgtspējīgu pilsētu/lauku attīstību; plašākā kontekstā prasa, lai klimata pārmaiņu aspekts tiktu sistemātiski integrēts visās ārējās politikas jomās un jo īpaši attīstības sadarbības politikā; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka viens no galvenajiem masveida migrācijas cēloņiem ir klimata pārmaiņas un to ietekmē izraisītās dabas katastrofas; brīdina, ka masveida migrācijas plūsmas dabas katastrofu dēļ turpmāk kļūs vēl lielākas; uzsver, ka ir nepieciešama holistiska pieeja sarežģītajām saiknēm starp klimata pārmaiņām un faktu, ka cilvēki pamet savas valstis, šajā pieejā pamatojoties arī uz zināšanām, ko varētu nodrošināt ĀKK migrācijas novērošanas centrs; uzskata, ka šajā integrētajā pieejā vajadzētu cita starpā ņemt vērā drošību, lauksaimniecību, vides degradēšanos un ilgtspējīgu pilsētu/lauku attīstību; plašākā kontekstā prasa, lai klimata pārmaiņu aspekts tiktu sistemātiski integrēts visās ārējās politikas jomās un jo īpaši attīstības sadarbības politikā;

| 30. | aicina noteikt starptautisku tiesisko regulējumu, lai definētu “klimata bēgļa” statusu; uzskata, ka Eiropas Savienība un ĀKK valstis varētu uzņemties vadību šāda regulējuma izstrādē; |
| --- | --- |

30.

aicina noteikt starptautisku tiesisko regulējumu, lai definētu “klimata bēgļa” statusu; uzskata, ka Eiropas Savienība un ĀKK valstis varētu uzņemties vadību šāda regulējuma izstrādē;

| 31. | aicina risināt klimata bēgļu jautājumu, izmantojot pasākumus, kuri papildina pašreizējos juridiskos instrumentus, vai principus, kas ļautu panākt saskaņotu un saistošu risinājumu; aicina ES nodrošināt iepriekš apsolītos līdzekļus finansējumam klimata pārmaiņu jomā, lai īstenotu kopīgo mērķi līdz 2020. gadam mobilizēt USD 100 miljardus gadā, lai papildinātu tradicionālo palīdzību attīstības jomā; |
| --- | --- |

31.

aicina risināt klimata bēgļu jautājumu, izmantojot pasākumus, kuri papildina pašreizējos juridiskos instrumentus, vai principus, kas ļautu panākt saskaņotu un saistošu risinājumu; aicina ES nodrošināt iepriekš apsolītos līdzekļus finansējumam klimata pārmaiņu jomā, lai īstenotu kopīgo mērķi līdz 2020. gadam mobilizēt USD 100 miljardus gadā, lai papildinātu tradicionālo palīdzību attīstības jomā;

| 32. | atzinīgi vērtē to, ka ES atbalsta Nansena iniciatīvu un ar to saistīto Nansena aizsardzības programmu, kurā galvenā uzmanība vērsta uz to cilvēku aizsardzību, kas ir pārvietoti pāri robežām saistībā ar dabas katastrofām, tostarp tām, ko izraisījušas klimata pārmaiņas; mudina vēl vairāk pastiprināt ES izveidoto Pasaules klimata pārmaiņu aliansi, lai palīdzētu nabadzīgām jaunattīstības valstīm, kas ir visneaizsargātākās pret klimata pārmaiņām, nolūkā palielināt to spējas pielāgoties klimata pārmaiņu sekām; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē to, ka ES atbalsta Nansena iniciatīvu un ar to saistīto Nansena aizsardzības programmu, kurā galvenā uzmanība vērsta uz to cilvēku aizsardzību, kas ir pārvietoti pāri robežām saistībā ar dabas katastrofām, tostarp tām, ko izraisījušas klimata pārmaiņas; mudina vēl vairāk pastiprināt ES izveidoto Pasaules klimata pārmaiņu aliansi, lai palīdzētu nabadzīgām jaunattīstības valstīm, kas ir visneaizsargātākās pret klimata pārmaiņām, nolūkā palielināt to spējas pielāgoties klimata pārmaiņu sekām;

| 33. | mudina iekļaut klimata pārmaiņu un migrācijas jautājumu ĀKK un ES dialogā par migrāciju un attīstību; |
| --- | --- |

33.

mudina iekļaut klimata pārmaiņu un migrācijas jautājumu ĀKK un ES dialogā par migrāciju un attīstību;

| 34. | aicina ES saistībā ar ĀKK un ES rīcību migrācijas jomā nekavējoties piešķirt tehnisku palīdzību attiecīgajām ĀKK valstīm ar klimata pārmaiņām un migrāciju saistītajos aspektos, jo šī palīdzība minētajām valstīm kļūst arvien svarīgāka gan pielāgošanās stratēģiju, gan katastrofu novēršanas ziņā; |
| --- | --- |

34.

aicina ES saistībā ar ĀKK un ES rīcību migrācijas jomā nekavējoties piešķirt tehnisku palīdzību attiecīgajām ĀKK valstīm ar klimata pārmaiņām un migrāciju saistītajos aspektos, jo šī palīdzība minētajām valstīm kļūst arvien svarīgāka gan pielāgošanās stratēģiju, gan katastrofu novēršanas ziņā;

| 35. | aicina ES, tās dalībvalstis un ĀKK valstis paplašināt humāno palīdzību šajā jomā, lai sekmētu cietušo kopienu drošību to dzimtenē; |
| --- | --- |

35.

aicina ES, tās dalībvalstis un ĀKK valstis paplašināt humāno palīdzību šajā jomā, lai sekmētu cietušo kopienu drošību to dzimtenē;

| 36. | atzīst, ka ilgtspējīga ekonomikas attīstība un valstiskuma veidošana, pamatojoties uz demokrātisku, stingru un pārredzamu valsts iestāžu darbību, ir liels ieguldījumu migrācijas pamatcēloņu novēršanā; aicina ES un visus starptautiskos partnerus plašāk izmantot attīstības sadarbību un pastāvīga politiskā dialoga instrumentus; |
| --- | --- |

36.

atzīst, ka ilgtspējīga ekonomikas attīstība un valstiskuma veidošana, pamatojoties uz demokrātisku, stingru un pārredzamu valsts iestāžu darbību, ir liels ieguldījumu migrācijas pamatcēloņu novēršanā; aicina ES un visus starptautiskos partnerus plašāk izmantot attīstības sadarbību un pastāvīga politiskā dialoga instrumentus;

| 37. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, ĀKK valstu un ES dalībvalstu reģionālajiem un valstu parlamentiem un ĀKK valstu reģionālajām organizācijām. |
| --- | --- |

37.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, ĀKK valstu un ES dalībvalstu reģionālajiem un valstu parlamentiem un ĀKK valstu reģionālajām organizācijām.

REZOLŪCIJA (9)

par pirmsvēlēšanu un drošības situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2016. gada 13.–15. jūnijā Vindhukā (Namībijā), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2016. gada 13.–15. jūnijā Vindhukā (Namībijā),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas par KDR, īpaši Rezolūciju 2198 (2015. g.) par sankciju atjaunošanu pret KDR un ekspertu grupas pilnvaru termiņa pagarināšanu un Rezolūciju 2277 (2016. g.), ar ko uz gadu atjaunoja pilnvaras ANO Stabilizācijas misijai KDR (MONUSCO), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas par KDR, īpaši Rezolūciju 2198 (2015. g.) par sankciju atjaunošanu pret KDR un ekspertu grupas pilnvaru termiņa pagarināšanu un Rezolūciju 2277 (2016. g.), ar ko uz gadu atjaunoja pilnvaras ANO Stabilizācijas misijai KDR (MONUSCO),

| — | ņemot vērā pārskatīto Kotonū Partnerattiecību nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto Kotonū Partnerattiecību nolīgumu,

| — | ņemot vērā 1981. gada jūnija Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1981. gada jūnija Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu,

| — | ņemot vērā 2013. gada decembra Nairobi deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada decembra Nairobi deklarāciju,

| — | ņemot vērā Kongo Demokrātiskās Republikas un reģiona pamatnolīgumu par mieru, drošību un sadarbību, kas parakstīts 2013. gada februārī Adisabebā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kongo Demokrātiskās Republikas un reģiona pamatnolīgumu par mieru, drošību un sadarbību, kas parakstīts 2013. gada februārī Adisabebā,

| — | ņemot vērā ANO ekspertu grupas 2015. gada 12. janvāra ziņojumu par KDR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ekspertu grupas 2015. gada 12. janvāra ziņojumu par KDR,

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2015. gada 27. jūlija gada ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli un ANO Kopīgā cilvēktiesību biroja darbību Kongo Demokrātiskajā Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2015. gada 27. jūlija gada ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli un ANO Kopīgā cilvēktiesību biroja darbību Kongo Demokrātiskajā Republikā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2015. gada 9. novembra paziņojumu par situāciju attiecībā uz KDR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2015. gada 9. novembra paziņojumu par situāciju attiecībā uz KDR,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2016. gada 9. marta ziņojumus par ANO Stabilizācijas misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā un par miera, drošības un sadarbības programmas īstenošanu Kongo Demokrātiskajā Republikā un reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2016. gada 9. marta ziņojumus par ANO Stabilizācijas misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā un par miera, drošības un sadarbības programmas īstenošanu Kongo Demokrātiskajā Republikā un reģionā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības, Apvienoto Nāciju Organizācijas, Eiropas Savienības un Starptautiskās Frankofonijas organizācijas 2016. gada 16. februāra paziņojumu presei par vajadzību veidot iekļaujošu politisko dialogu KDR un par savu apņemšanos atbalstīt Kongo puses centienus panākt demokrātijas nostiprināšanos šajā valstī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības, Apvienoto Nāciju Organizācijas, Eiropas Savienības un Starptautiskās Frankofonijas organizācijas 2016. gada 16. februāra paziņojumu presei par vajadzību veidot iekļaujošu politisko dialogu KDR un par savu apņemšanos atbalstīt Kongo puses centienus panākt demokrātijas nostiprināšanos šajā valstī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Kongo Demokrātisko Republiku (KDR) un jo īpaši 2015. gada 9. jūlija rezolūciju, 2015. gada 17. decembra rezolūciju un 2016. gada 10. marta rezolūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Kongo Demokrātisko Republiku (KDR) un jo īpaši 2015. gada 9. jūlija rezolūciju, 2015. gada 17. decembra rezolūciju un 2016. gada 10. marta rezolūciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2016. gada 23. maija secinājumus par Kongo Demokrātisko Republiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2016. gada 23. maija secinājumus par Kongo Demokrātisko Republiku,

| — | ņemot vērā ES ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju, ko Eiropas Savienības Padome pieņēma 2015. gada 22. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju, ko Eiropas Savienības Padome pieņēma 2015. gada 22. jūnijā,

| — | ņemot vērā paziņojumus par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā, kurus sniegušas Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniece un viņas runaspersona, un jo īpaši 2015. gada 25. janvāra un 2015. gada 12. oktobra paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumus par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā, kurus sniegušas Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniece un viņas runaspersona, un jo īpaši 2015. gada 25. janvāra un 2015. gada 12. oktobra paziņojumus,

| — | ņemot vērā vietējo ES 2015. gada 21. oktobra paziņojumu par cilvēktiesību situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā un, attiecīgi, 2015. gada 19. novembra paziņojumu pēc valsts līmeņa dialoga sākšanas Kongo Demokrātiskajā Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vietējo ES 2015. gada 21. oktobra paziņojumu par cilvēktiesību situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā un, attiecīgi, 2015. gada 19. novembra paziņojumu pēc valsts līmeņa dialoga sākšanas Kongo Demokrātiskajā Republikā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Lielo ezeru reģiona starptautisko sūtņu un pārstāvju grupas 2015. gada 2. septembra kopīgo paziņojumu presei par vēlēšanām Kongo Demokrātiskajā Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Lielo ezeru reģiona starptautisko sūtņu un pārstāvju grupas 2015. gada 2. septembra kopīgo paziņojumu presei par vēlēšanām Kongo Demokrātiskajā Republikā,

| — | ņemot vērā 2006. gada 18. februārī pieņemto Kongo konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 18. februārī pieņemto Kongo konstitūciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Joseph Kabila ir Kongo Demokrātiskās Republikas prezidents kopš 2001. gada; tā kā nākamās prezidenta un likumdevēju vēlēšanas paredzēts rīkot 2016. gada novembrī un prezidenta Joseph Kabila pilnvaru termiņš beidzas 2016. gada 20. decembrī; tā kā saskaņā ar Kongo Konstitūciju KDR prezidentu var ievēlēt tikai divas reizes pēc kārtas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Joseph Kabila ir Kongo Demokrātiskās Republikas prezidents kopš 2001. gada; tā kā nākamās prezidenta un likumdevēju vēlēšanas paredzēts rīkot 2016. gada novembrī un prezidenta Joseph Kabila pilnvaru termiņš beidzas 2016. gada 20. decembrī; tā kā saskaņā ar Kongo Konstitūciju KDR prezidentu var ievēlēt tikai divas reizes pēc kārtas;

| B. | tā kā Neatkarīgā valsts vēlēšanu komisija (CENI) 2016. gada 15. aprīlī paziņoja, ka jauna vēlētāju reģistra izstrādes process varētu sākties 2016. gada jūlijā un ilgt trīs gadus; tā kā CENI2016. gada 18. martā paziņoja, ka tā nevarēja rīkot prezidenta un likumdevēju vēlēšanas, kā bija plānots, bet Starptautiskā Frankofonijas organizācija, gluži pretēji, apgalvo, ka vēlētāju reģistrus varētu atjaunināt trīs mēnešu laikā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Neatkarīgā valsts vēlēšanu komisija (CENI) 2016. gada 15. aprīlī paziņoja, ka jauna vēlētāju reģistra izstrādes process varētu sākties 2016. gada jūlijā un ilgt trīs gadus; tā kā CENI2016. gada 18. martā paziņoja, ka tā nevarēja rīkot prezidenta un likumdevēju vēlēšanas, kā bija plānots, bet Starptautiskā Frankofonijas organizācija, gluži pretēji, apgalvo, ka vēlētāju reģistrus varētu atjaunināt trīs mēnešu laikā;

| C. | tā kā minētās situācijas dēļ politiskā opozīcija ir izvirzījusi apsūdzības, ka KDR prezidents Joseph Kabila un viņa valdība cenšas izmantot administratīvos un tehniskos līdzekļus, lai aizkavētu vēlēšanas un saglabātu varu pēc sava konstitucionālā pilnvaru termiņa beigām; |
| --- | --- |

C.

tā kā minētās situācijas dēļ politiskā opozīcija ir izvirzījusi apsūdzības, ka KDR prezidents Joseph Kabila un viņa valdība cenšas izmantot administratīvos un tehniskos līdzekļus, lai aizkavētu vēlēšanas un saglabātu varu pēc sava konstitucionālā pilnvaru termiņa beigām;

| D. | tā kā sākotnējie centieni grozīt KDR vēlēšanu likumu, jo īpaši tā 8. pantu, tika apturēti 2015. gadā spēcīgās opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības mobilizēšanās dēļ; tā kā minētie centieni ir izraisījuši politiskās spriedzes palielināšanos, nemierus un vardarbību valstī; |
| --- | --- |

D.

tā kā sākotnējie centieni grozīt KDR vēlēšanu likumu, jo īpaši tā 8. pantu, tika apturēti 2015. gadā spēcīgās opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības mobilizēšanās dēļ; tā kā minētie centieni ir izraisījuši politiskās spriedzes palielināšanos, nemierus un vardarbību valstī;

| E. | tā kā nākamajām prezidenta un likumdevēju vēlēšanām ir izšķirīga nozīme un to mierīga, pārredzama un savlaicīga norise ievērojami nostiprinātu KDR vairāk nekā desmit gadu laikā gūtos panākumus; |
| --- | --- |

E.

tā kā nākamajām prezidenta un likumdevēju vēlēšanām ir izšķirīga nozīme un to mierīga, pārredzama un savlaicīga norise ievērojami nostiprinātu KDR vairāk nekā desmit gadu laikā gūtos panākumus;

| F. | tā kā ES 2014. gada jūnijā nosūtīja uz KDR vēlēšanu uzraudzības misiju, kurā tika konstatēts, ka ir jāatjaunina vēlētāju reģistrs, jāuzlabo apstākļi kandidātu godīgas konkurences nodrošināšanai, jāpalielina pilsoņu brīvību aizsardzība, jāievieš godīga sistēma ar vēlēšanām saistītu strīdu izskatīšanai šķīrējtiesā un jāpalielina centieni izbeigt nesodāmību; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES 2014. gada jūnijā nosūtīja uz KDR vēlēšanu uzraudzības misiju, kurā tika konstatēts, ka ir jāatjaunina vēlētāju reģistrs, jāuzlabo apstākļi kandidātu godīgas konkurences nodrošināšanai, jāpalielina pilsoņu brīvību aizsardzība, jāievieš godīga sistēma ar vēlēšanām saistītu strīdu izskatīšanai šķīrējtiesā un jāpalielina centieni izbeigt nesodāmību;

| G. | tā kā prezidents Joseph Kabila2015. gada 28. novembrī aicināja sākt valsts līmeņa dialogu; tā kā Āfrikas Savienība pēc tam iecēla bijušo Togo premjerministru Edem Kodjo par valsts politiskā dialoga veicinātāju; tā kā divas galvenās opozīcijas grupas (G7 un la Dynamique de l’opposition) noraidījaEdem Kodjo galīgos secinājumus, jo tajos nav atspoguļota faktiskā vietējā situācija, un joprojām atsakās piedalīties šajā dialogā, uzskatot, ka tas nav ne atklāts, ne iekļaujošs, ne demokrātisks un ka tajā izmantota novilcināšanas taktika; |
| --- | --- |

G.

tā kā prezidents Joseph Kabila2015. gada 28. novembrī aicināja sākt valsts līmeņa dialogu; tā kā Āfrikas Savienība pēc tam iecēla bijušo Togo premjerministru Edem Kodjo par valsts politiskā dialoga veicinātāju; tā kā divas galvenās opozīcijas grupas (G7 un la Dynamique de l’opposition) noraidījaEdem Kodjo galīgos secinājumus, jo tajos nav atspoguļota faktiskā vietējā situācija, un joprojām atsakās piedalīties šajā dialogā, uzskatot, ka tas nav ne atklāts, ne iekļaujošs, ne demokrātisks un ka tajā izmantota novilcināšanas taktika;

| H. | tā kā Āfrikas Savienība, ANO, Eiropas Savienība un Starptautiskā Frankofonijas organizācija ir kopīgi uzsvērušas, cik svarīgs ir dialogs un centieni panākt politisko dalībnieku vienošanos demokrātijas un tiesiskuma garā, un ir mudinājušas visus Kongo politiskos dalībniekus pilnībā sadarboties ar Edem Kodjo, |
| --- | --- |

H.

tā kā Āfrikas Savienība, ANO, Eiropas Savienība un Starptautiskā Frankofonijas organizācija ir kopīgi uzsvērušas, cik svarīgs ir dialogs un centieni panākt politisko dalībnieku vienošanos demokrātijas un tiesiskuma garā, un ir mudinājušas visus Kongo politiskos dalībniekus pilnībā sadarboties ar Edem Kodjo,

| I. | tā kā pēdējo mēnešu laikā cilvēktiesību grupas ir atkārtoti ziņojušas par to, ka valstī pasliktinās situācija cilvēktiesību un vārda un pulcēšanās brīvības jomā, tostarp tiek izmantots pārmērīgs spēks pret miermīlīgiem demonstrantiem, žurnālistiem, politiskajiem līderiem un citiem, kuri protestē pret centieniem saglabāt prezidenta Joseph Kabila varu pēc konstitūcijā noteiktā divu pilnvaru termiņa beigām; |
| --- | --- |

I.

tā kā pēdējo mēnešu laikā cilvēktiesību grupas ir atkārtoti ziņojušas par to, ka valstī pasliktinās situācija cilvēktiesību un vārda un pulcēšanās brīvības jomā, tostarp tiek izmantots pārmērīgs spēks pret miermīlīgiem demonstrantiem, žurnālistiem, politiskajiem līderiem un citiem, kuri protestē pret centieniem saglabāt prezidenta Joseph Kabila varu pēc konstitūcijā noteiktā divu pilnvaru termiņa beigām;

| J. | tā kā dažas represīvās darbības ir izraisījušas cilvēku bojāejas vai ievainošanas gadījumus; tā kā citos gadījumos cilvēki ir patvaļīgi apcietināti un pret tiem ierosināta tiesvedība politisku motīvu dēļ; tā kā preses brīvību ierobežo draudi un uzbrukumi žurnālistiem, kā ziņo “Reportieri bez robežām un apdraudētie žurnālisti”, norādot uz 72 gadījumiem, kas saistīti ar uzbrukumiem žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļiem, kā arī ar plašsaziņas līdzekļu slēgšanu; tā kā ANO un dažas cilvēktiesību organizācijas ziņo par daudziem cilvēktiesību pārkāpumiem, ko izdarījušas valsts amatpersonas, un par to, ka centieniem saukt vainīgos pie atbildības ir bijušas visai nelielas sekmes; |
| --- | --- |

J.

tā kā dažas represīvās darbības ir izraisījušas cilvēku bojāejas vai ievainošanas gadījumus; tā kā citos gadījumos cilvēki ir patvaļīgi apcietināti un pret tiem ierosināta tiesvedība politisku motīvu dēļ; tā kā preses brīvību ierobežo draudi un uzbrukumi žurnālistiem, kā ziņo “Reportieri bez robežām un apdraudētie žurnālisti”, norādot uz 72 gadījumiem, kas saistīti ar uzbrukumiem žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļiem, kā arī ar plašsaziņas līdzekļu slēgšanu; tā kā ANO un dažas cilvēktiesību organizācijas ziņo par daudziem cilvēktiesību pārkāpumiem, ko izdarījušas valsts amatpersonas, un par to, ka centieniem saukt vainīgos pie atbildības ir bijušas visai nelielas sekmes;

| K. | tā kā drošības situācija KDR joprojām pasliktinās, īpaši valsts austrumu un dienvidaustrumu daļā, un tiek ziņots par daudziem cilvēktiesību un starptautisko tiesību pārkāpumiem, tostarp mērķtiecīgiem uzbrukumiem civiliedzīvotājiem, nāvessodiem bez tiesas sprieduma, bērnu nolaupīšanu, vervēšanu un ekspluatāciju, ko īsteno bruņotie grupējumi, un par plaši izplatītu seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību; tā kā ANO ir norādījusi, ka cīņā pret seksuālo vardarbību liela nozīme ir Kongo Demokrātiskās Republikas pārvaldes iestāžu rīcībai – pēdējos mēnešos cita starpā ir notikušas 20 tiesas prāvas, kurās 19 armijas virsnieki atzīti par vainīgiem izvarošanā; |
| --- | --- |

K.

tā kā drošības situācija KDR joprojām pasliktinās, īpaši valsts austrumu un dienvidaustrumu daļā, un tiek ziņots par daudziem cilvēktiesību un starptautisko tiesību pārkāpumiem, tostarp mērķtiecīgiem uzbrukumiem civiliedzīvotājiem, nāvessodiem bez tiesas sprieduma, bērnu nolaupīšanu, vervēšanu un ekspluatāciju, ko īsteno bruņotie grupējumi, un par plaši izplatītu seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību; tā kā ANO ir norādījusi, ka cīņā pret seksuālo vardarbību liela nozīme ir Kongo Demokrātiskās Republikas pārvaldes iestāžu rīcībai – pēdējos mēnešos cita starpā ir notikušas 20 tiesas prāvas, kurās 19 armijas virsnieki atzīti par vainīgiem izvarošanā;

| L. | tā kā humanitārās aģentūras lēš, ka politiskā nestabilitāte valstī izraisa haosu un tās iedzīvotāju, kuri jau cietuši dažādo bijušo un pašreizējo krīžu dēļ, slīgšanu galējā nabadzībā un nedrošībā un ka patlaban 7,5 miljoniem cilvēku ir vajadzīga palīdzība; tā kā nepārtraukto konfliktu un militāro operāciju dēļ valsts iekšienē ir pārvietoti 1,5 miljoni cilvēku un 500 000 cilvēku ir bijuši spiesti pamest valsti; |
| --- | --- |

L.

tā kā humanitārās aģentūras lēš, ka politiskā nestabilitāte valstī izraisa haosu un tās iedzīvotāju, kuri jau cietuši dažādo bijušo un pašreizējo krīžu dēļ, slīgšanu galējā nabadzībā un nedrošībā un ka patlaban 7,5 miljoniem cilvēku ir vajadzīga palīdzība; tā kā nepārtraukto konfliktu un militāro operāciju dēļ valsts iekšienē ir pārvietoti 1,5 miljoni cilvēku un 500 000 cilvēku ir bijuši spiesti pamest valsti;

| M. | tā kā saskaņā ar KDR valsts indikatīvo programmu 2014.–2020. gadam, kurai piešķirts EUR 620 miljonu liels finansējums no 11. Eiropas Attīstības fonda, galvenais uzdevums ir stiprināt pārvaldību un tiesiskumu, cita starpā veicot arī tiesu varas, policijas un armijas reformas; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar KDR valsts indikatīvo programmu 2014.–2020. gadam, kurai piešķirts EUR 620 miljonu liels finansējums no 11. Eiropas Attīstības fonda, galvenais uzdevums ir stiprināt pārvaldību un tiesiskumu, cita starpā veicot arī tiesu varas, policijas un armijas reformas;

| N. | tā kā Amerikas Savienotās Valstis un Apvienotā Karaliste 2016. gada 13. maijā paziņoja, ka tās paredz iespēju saskaņot ar Eiropas un starptautiskajiem partneriem jautājumu par mērķtiecīgu preventīvu sankciju piemērošanu tiem, kuri piedalījās tādu darbību veikšanā vai politisko lēmumu pieņemšanā, kas apdraud KDR demokrātisko procesu vai demokrātiskās institūcijas; |
| --- | --- |

N.

tā kā Amerikas Savienotās Valstis un Apvienotā Karaliste 2016. gada 13. maijā paziņoja, ka tās paredz iespēju saskaņot ar Eiropas un starptautiskajiem partneriem jautājumu par mērķtiecīgu preventīvu sankciju piemērošanu tiem, kuri piedalījās tādu darbību veikšanā vai politisko lēmumu pieņemšanā, kas apdraud KDR demokrātisko procesu vai demokrātiskās institūcijas;

| O. | tā kā piekļuve dabas resursiem un to izmantošana joprojām ir būtiski faktori, kas saasina konfliktus Kongo Demokrātiskajā Republikā un reģionā, |
| --- | --- |

O.

tā kā piekļuve dabas resursiem un to izmantošana joprojām ir būtiski faktori, kas saasina konfliktus Kongo Demokrātiskajā Republikā un reģionā,

| 1. | pauž nopietnas bažas par aizvien nestabilāko situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā saspringtajā pirmsvēlēšanu posmā; šajā saistībā aicina Kongo pārvaldes iestādes atjaunināt vēlētāju reģistru un nekavējoties iesniegt vēlēšanu kalendāru un ticamu un godīgu budžeta plānu prezidenta un likumdevēju vēlēšanu izdevumiem, pilnībā ievērojot konstitucionālo termiņu un noteikumus; ar gandarījumu norāda uz ES un starptautiskās sabiedrības vēlmi vajadzības gadījumā atbalstīt Kongo vēlēšanu procesu, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti iepriekš minētie priekšnoteikumi; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas par aizvien nestabilāko situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā saspringtajā pirmsvēlēšanu posmā; šajā saistībā aicina Kongo pārvaldes iestādes atjaunināt vēlētāju reģistru un nekavējoties iesniegt vēlēšanu kalendāru un ticamu un godīgu budžeta plānu prezidenta un likumdevēju vēlēšanu izdevumiem, pilnībā ievērojot konstitucionālo termiņu un noteikumus; ar gandarījumu norāda uz ES un starptautiskās sabiedrības vēlmi vajadzības gadījumā atbalstīt Kongo vēlēšanu procesu, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti iepriekš minētie priekšnoteikumi;

| 2. | aicina nodrošināt sekmīgu un savlaicīgu vēlēšanu rīkošanu, jo tām būs izšķirīga nozīme ilglaicīgas stabilitātes un attīstības nodrošināšanā valstī un visā reģionā; apstiprina, ka vēlēšanas jārīko, pilnībā ievērojot 2006. gada Kongo konstitūciju, jo īpaši tās 70., 73., 103., 105., 220. un 222. pantu, un saskaņā ar principiem, kas noteikti Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartā, ko KDR ir mudināta nekavējoties ratificēt; uzskata, ka KDR pārvaldes iestādēm šajā saistībā jāuzņemas skaidra atbildība un pienākums garantēt apstākļus, kas veicina pārredzamas, uzticamas un iekļaujošas vēlēšanas; |
| --- | --- |

2.

aicina nodrošināt sekmīgu un savlaicīgu vēlēšanu rīkošanu, jo tām būs izšķirīga nozīme ilglaicīgas stabilitātes un attīstības nodrošināšanā valstī un visā reģionā; apstiprina, ka vēlēšanas jārīko, pilnībā ievērojot 2006. gada Kongo konstitūciju, jo īpaši tās 70., 73., 103., 105., 220. un 222. pantu, un saskaņā ar principiem, kas noteikti Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartā, ko KDR ir mudināta nekavējoties ratificēt; uzskata, ka KDR pārvaldes iestādēm šajā saistībā jāuzņemas skaidra atbildība un pienākums garantēt apstākļus, kas veicina pārredzamas, uzticamas un iekļaujošas vēlēšanas;

| 3. | norāda uz prezidenta Joseph Kabila iniciatīvu sākt valsts līmeņa dialogu un uzsver, ka ir svarīgi, lai tas norisinātos atklātā, iekļaujošā un demokrātiskā, visiem pieņemamā veidā atbilstīgi mērķim – mierīgos apstākļos vienoties par uzticama vēlēšanu procesa un kalendāra noteikumiem; |
| --- | --- |

3.

norāda uz prezidenta Joseph Kabila iniciatīvu sākt valsts līmeņa dialogu un uzsver, ka ir svarīgi, lai tas norisinātos atklātā, iekļaujošā un demokrātiskā, visiem pieņemamā veidā atbilstīgi mērķim – mierīgos apstākļos vienoties par uzticama vēlēšanu procesa un kalendāra noteikumiem;

| 4. | aicina ES un ĀS pilnīgas sadarbības ietvaros sākt iekļaujošu dialogu un censties panākt vienošanos starp Kongo Demokrātiskās Republikas politiskajiem dalībniekiem, ievērojot demokrātiju un tiesiskumu, un turpināt centienu saskaņošanu Kongo Demokrātiskajā Republikā ar citiem starptautiskajiem ieinteresētajiem dalībniekiem, jo īpaši ANO; |
| --- | --- |

4.

aicina ES un ĀS pilnīgas sadarbības ietvaros sākt iekļaujošu dialogu un censties panākt vienošanos starp Kongo Demokrātiskās Republikas politiskajiem dalībniekiem, ievērojot demokrātiju un tiesiskumu, un turpināt centienu saskaņošanu Kongo Demokrātiskajā Republikā ar citiem starptautiskajiem ieinteresētajiem dalībniekiem, jo īpaši ANO;

| 5. | mudina KDR valdību turpināt sekmīgos pasākumus demokratizācijas procesa nostiprināšanā valstī un šajā nolūkā aktīvi izmantot ieteikumus, kas ietverti ES vēlēšanu novērošanas misijas 2011. gada galīgajā ziņojumā un 2014. gada uzraudzības misijas ziņojumā; uzsver, ka KDR vēlēšanu procesam paredzētā ES atbalsta veids un apmērs būs atkarīgs no panākumiem, kas gūti, īstenojot šajos ziņojumos ietvertos ieteikumus; |
| --- | --- |

5.

mudina KDR valdību turpināt sekmīgos pasākumus demokratizācijas procesa nostiprināšanā valstī un šajā nolūkā aktīvi izmantot ieteikumus, kas ietverti ES vēlēšanu novērošanas misijas 2011. gada galīgajā ziņojumā un 2014. gada uzraudzības misijas ziņojumā; uzsver, ka KDR vēlēšanu procesam paredzētā ES atbalsta veids un apmērs būs atkarīgs no panākumiem, kas gūti, īstenojot šajos ziņojumos ietvertos ieteikumus;

| 6. | atgādina, ka Neatkarīgajai valsts vēlēšanu komisijai jābūt objektīvai un iekļaujošai institūcijai, kurai ir pietiekami resursi, lai nodrošinātu visaptverošu un pārredzamu procesu; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka Neatkarīgajai valsts vēlēšanu komisijai jābūt objektīvai un iekļaujošai institūcijai, kurai ir pietiekami resursi, lai nodrošinātu visaptverošu un pārredzamu procesu;

| 7. | pauž nopietnas bažas par arvien sliktāko drošības un cilvēktiesību situāciju KDR, jo īpaši saistībā ar nepārtrauktiem ziņojumiem par arvien pieaugošo vardarbību politisku motīvu dēļ; uzsver, ka valdība ir atbildīga par to, lai pašreizējā politiskā krīze vai vardarbība nevērstos plašumā, un par savu pilsoņu politisko tiesību ievērošanu un aizsardzību, jo īpaši vārda brīvības un pulcēšanās un biedrošanās brīvības aizsardzību, jo tās veido dinamiskas politiskās un demokrātiskās dzīves pamatu; |
| --- | --- |

7.

pauž nopietnas bažas par arvien sliktāko drošības un cilvēktiesību situāciju KDR, jo īpaši saistībā ar nepārtrauktiem ziņojumiem par arvien pieaugošo vardarbību politisku motīvu dēļ; uzsver, ka valdība ir atbildīga par to, lai pašreizējā politiskā krīze vai vardarbība nevērstos plašumā, un par savu pilsoņu politisko tiesību ievērošanu un aizsardzību, jo īpaši vārda brīvības un pulcēšanās un biedrošanās brīvības aizsardzību, jo tās veido dinamiskas politiskās un demokrātiskās dzīves pamatu;

| 8. | stingri nosoda jebkādu spēka izmantošanu un stingros ierobežojumus un iebiedēšanu, ar ko gaidāmo vēlēšanu posmā saskaras galvenokārt opozīcijas pārstāvji, cilvēktiesību aizstāvji un žurnālisti; prasa atbrīvot visus politieslodzītos; aicina Kongo pārvaldes iestādes garantēt Valsts cilvēktiesību komisijas neatkarību un piešķirt vajadzīgos līdzekļus, lai nodrošinātu tās pilnīgi neatkarīgu darbību; |
| --- | --- |

8.

stingri nosoda jebkādu spēka izmantošanu un stingros ierobežojumus un iebiedēšanu, ar ko gaidāmo vēlēšanu posmā saskaras galvenokārt opozīcijas pārstāvji, cilvēktiesību aizstāvji un žurnālisti; prasa atbrīvot visus politieslodzītos; aicina Kongo pārvaldes iestādes garantēt Valsts cilvēktiesību komisijas neatkarību un piešķirt vajadzīgos līdzekļus, lai nodrošinātu tās pilnīgi neatkarīgu darbību;

| 9. | aicina KDR valdību un starptautiskos partnerus sākt rūpīgu un pārredzamu izmeklēšanu par nesen izdarītajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, galvenokārt saistībā ar dažādās valsts daļās notikušajiem protestiem vēlēšanu sakarā, un par masu slepkavībām, kas nesen tika pastrādātas Beninas Ziemeļu Kivu provincē; atkārtoti norāda, ka personas, kas vainojamas cilvēktiesību pārkāpumos, kara noziegumos, noziegumos pret cilvēci un seksuālā vardarbībā, un personas, kas atbildīgas par bērnu–kareivju rekrutēšanu, nedrīkst palikt nesodītas; uzsver, ka par šādiem nodarījumiem atbildīgās personas ir jāuzrāda, jāidentificē, jānodod kriminālvajāšanai un jāsoda saskaņā ar valsts un starptautiskajām krimināltiesībām; |
| --- | --- |

9.

aicina KDR valdību un starptautiskos partnerus sākt rūpīgu un pārredzamu izmeklēšanu par nesen izdarītajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, galvenokārt saistībā ar dažādās valsts daļās notikušajiem protestiem vēlēšanu sakarā, un par masu slepkavībām, kas nesen tika pastrādātas Beninas Ziemeļu Kivu provincē; atkārtoti norāda, ka personas, kas vainojamas cilvēktiesību pārkāpumos, kara noziegumos, noziegumos pret cilvēci un seksuālā vardarbībā, un personas, kas atbildīgas par bērnu–kareivju rekrutēšanu, nedrīkst palikt nesodītas; uzsver, ka par šādiem nodarījumiem atbildīgās personas ir jāuzrāda, jāidentificē, jānodod kriminālvajāšanai un jāsoda saskaņā ar valsts un starptautiskajām krimināltiesībām;

| 10. | atzinīgi vērtē Kongo pārvaldes iestāžu centienus novērst nesodāmību, seksuālu vardarbību un vardarbību pret bērniem, tomēr uzskata, ka virzība šajā jomā joprojām ir lēna; aicina valdību sekmēt dzimumu līdztiesību, jo īpaši attiecībā uz sievietēm prezidenta amata kandidātu sarakstā; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Kongo pārvaldes iestāžu centienus novērst nesodāmību, seksuālu vardarbību un vardarbību pret bērniem, tomēr uzskata, ka virzība šajā jomā joprojām ir lēna; aicina valdību sekmēt dzimumu līdztiesību, jo īpaši attiecībā uz sievietēm prezidenta amata kandidātu sarakstā;

| 11. | atkārtoti pauž nopietnas bažas par satraucošo humanitāro situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā, ko galvenokārt izraisījuši vardarbīgi bruņotie konflikti austrumu provincēs un apmēram 245 000 bēgļu pieplūdums no Burundi kopš 2015. gada aprīļa; atgādina, ka visu bruņoto grupējumu neitralizēšana šajā reģionā būtiski veicinās mieru un stabilitāti; aicina ES un tās dalībvalstis arī turpmāk palīdzēt KDR iedzīvotājiem, lai uzlabotu dzīves apstākļus visneaizsargātākajiem no tiem; |
| --- | --- |

11.

atkārtoti pauž nopietnas bažas par satraucošo humanitāro situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā, ko galvenokārt izraisījuši vardarbīgi bruņotie konflikti austrumu provincēs un apmēram 245 000 bēgļu pieplūdums no Burundi kopš 2015. gada aprīļa; atgādina, ka visu bruņoto grupējumu neitralizēšana šajā reģionā būtiski veicinās mieru un stabilitāti; aicina ES un tās dalībvalstis arī turpmāk palīdzēt KDR iedzīvotājiem, lai uzlabotu dzīves apstākļus visneaizsargātākajiem no tiem;

| 12. | atzinīgi vērtē 2016. gada ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2277, ar kuru atjaunotas MONUSCO pilnvaras un palielināta tās spēja aizsargāt civiliedzīvotājus un atbalstīt cilvēktiesības saistībā ar vēlēšanām; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē 2016. gada ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2277, ar kuru atjaunotas MONUSCO pilnvaras un palielināta tās spēja aizsargāt civiliedzīvotājus un atbalstīt cilvēktiesības saistībā ar vēlēšanām;

| 13. | aicina Āfrikas Savienību un ES nodrošināt pastāvīgu politisko dialogu starp Lielo ezeru reģiona valstīm, lai novērstu turpmāku destabilizāciju reģionā; pauž nožēlu par to, ka gūti tikai nelieli panākumi, īstenojot 2013. gada februāra Miera, drošības un sadarbības pamatnolīgumu, un aicina visas iesaistītās puses aktīvi iesaistīties centienos panākt stabilitāti; |
| --- | --- |

13.

aicina Āfrikas Savienību un ES nodrošināt pastāvīgu politisko dialogu starp Lielo ezeru reģiona valstīm, lai novērstu turpmāku destabilizāciju reģionā; pauž nožēlu par to, ka gūti tikai nelieli panākumi, īstenojot 2013. gada februāra Miera, drošības un sadarbības pamatnolīgumu, un aicina visas iesaistītās puses aktīvi iesaistīties centienos panākt stabilitāti;

| 14. | atgādina par saistībām, kuras KDR apņēmusies pildīt saskaņā ar Kotonū nolīgumu, proti, ievērot demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību principus, kuri ietver vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvību, kā arī labu pārvaldību un politiskās varas pārredzamību; mudina ES iestādes pastiprināt dialogu ar KDR pārvaldes iestādēm saskaņā ar Kotonū nolīguma 8. pantu, lai saņemtu galīgo skaidrojumu par vēlēšanu procesu; |
| --- | --- |

14.

atgādina par saistībām, kuras KDR apņēmusies pildīt saskaņā ar Kotonū nolīgumu, proti, ievērot demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību principus, kuri ietver vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvību, kā arī labu pārvaldību un politiskās varas pārredzamību; mudina ES iestādes pastiprināt dialogu ar KDR pārvaldes iestādēm saskaņā ar Kotonū nolīguma 8. pantu, lai saņemtu galīgo skaidrojumu par vēlēšanu procesu;

| 15. | uzsver, ka pretējā gadījumā ES varēs lemt par pārkāpuma procedūras sākšanu saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu un, konkrētāk, novirzīt budžeta atbalstu par labu pilsoniskajai sabiedrībai un apsvērt mērķtiecīgu sankciju piemērošanu; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka pretējā gadījumā ES varēs lemt par pārkāpuma procedūras sākšanu saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu un, konkrētāk, novirzīt budžeta atbalstu par labu pilsoniskajai sabiedrībai un apsvērt mērķtiecīgu sankciju piemērošanu;

| 16. | uzsver Āfrikas Savienības izšķirīgo nozīmi politisko krīžu novēršanā Centrālajā Āfrikā un aicina tās vadītājus, īpaši Dienvidāfrikā, nodrošināt KDR Konstitūcijas ievērošanu; mudina ES šā mērķa sasniegšanas nolūkā izmantot visus tās rīcībā esošos diplomātiskos un ekonomiskos instrumentus, tostarp ekonomisko partnerattiecību nolīgumus, ko drīzumā paredzēts parakstīt; |
| --- | --- |

16.

uzsver Āfrikas Savienības izšķirīgo nozīmi politisko krīžu novēršanā Centrālajā Āfrikā un aicina tās vadītājus, īpaši Dienvidāfrikā, nodrošināt KDR Konstitūcijas ievērošanu; mudina ES šā mērķa sasniegšanas nolūkā izmantot visus tās rīcībā esošos diplomātiskos un ekonomiskos instrumentus, tostarp ekonomisko partnerattiecību nolīgumus, ko drīzumā paredzēts parakstīt;

| 17. | atzinīgi vērtē Kongo pārvaldes iestāžu centienus īstenot tiesību aktus, ar kuriem noteikts aizliegums pārdot un apstrādāt derīgos izrakteņus rajonos, kuros notiek nelikumīga šo izrakteņu ieguve, piemēram, bruņotu grupu kontrolētos rajonos; aicina Kongo pārvaldes iestādes pastiprināt tiesību aktu īstenošanu, lai izbeigtu KDR derīgo izrakteņu resursu nelikumīgu ieguvi, un mudina KDR arī turpmāk ievērot Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Kongo pārvaldes iestāžu centienus īstenot tiesību aktus, ar kuriem noteikts aizliegums pārdot un apstrādāt derīgos izrakteņus rajonos, kuros notiek nelikumīga šo izrakteņu ieguve, piemēram, bruņotu grupu kontrolētos rajonos; aicina Kongo pārvaldes iestādes pastiprināt tiesību aktu īstenošanu, lai izbeigtu KDR derīgo izrakteņu resursu nelikumīgu ieguvi, un mudina KDR arī turpmāk ievērot Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu;

| 18. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomei, Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Āfrikas Savienībai, ANO ģenerālsekretāram, ANO Cilvēktiesību padomei, kā arī Kongo Demokrātiskās Republikas prezidentam, premjerministram un parlamentam. |
| --- | --- |

18.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomei, Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Āfrikas Savienībai, ANO ģenerālsekretāram, ANO Cilvēktiesību padomei, kā arī Kongo Demokrātiskās Republikas prezidentam, premjerministram un parlamentam.

REZOLŪCIJA (10)

par izvarošanu un vardarbību pret sievietēm un bērniem bruņota konflikta situācijās

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2016. gada 13.–15. jūnijā Vindhukā (Namībijā), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2016. gada 13.–15. jūnijā Vindhukā (Namībijā),

| — | ņemot vērā pārskatīto ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par ES Rīcības plāna par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm attīstības sadarbībā atjaunošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par ES Rīcības plāna par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm attīstības sadarbībā atjaunošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 6. februāra rezolūciju par ANO Sieviešu statusa komisijas 57. sesiju: visu veidu vardarbības pret sievietēm un meitenēm izskaušana un novēršana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 6. februāra rezolūciju par ANO Sieviešu statusa komisijas 57. sesiju: visu veidu vardarbības pret sievietēm un meitenēm izskaušana un novēršana,

| — | ņemot vērā ziņojumu par ES dalībvalstu gada sanāksmi saistībā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 “ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 piecpadsmitā gadadiena – ieskats laikposmā līdz 2015. gadam”, kas notika 2014. gada 4. jūlijā Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par ES dalībvalstu gada sanāksmi saistībā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 “ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 piecpadsmitā gadadiena – ieskats laikposmā līdz 2015. gadam”, kas notika 2014. gada 4. jūlijā Briselē,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu un ES pamatnostādnes par bērniem bruņotos konfliktos; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu un ES pamatnostādnes par bērniem bruņotos konfliktos;

| — | ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Federica Mogherini un ANO Ģenerālsekretāra īpašās pārstāves jautājumos par bērniem un bruņotu konfliktu Leila Zerrougui kopīgo paziņojumu presei 2015. gada 12. februārī, atzīmējot Starptautisko dienu pret bērnu–kareivju izmantošanu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Federica Mogherini un ANO Ģenerālsekretāra īpašās pārstāves jautājumos par bērniem un bruņotu konfliktu Leila Zerrougui kopīgo paziņojumu presei 2015. gada 12. februārī, atzīmējot Starptautisko dienu pret bērnu–kareivju izmantošanu;

| — | ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Federica Mogherini un ES humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra Christos Stylianides2015. gada 11. septembra kopīgo vēstuli Eiropas Parlamenta deputātiem; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Federica Mogherini un ES humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra Christos Stylianides2015. gada 11. septembra kopīgo vēstuli Eiropas Parlamenta deputātiem;

| — | ņemot vērā 1949. gada Ženēvas konvenciju un tās papildu protokolus (1977. g.), ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC, 1989. g.) un tās papildu protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotos konfliktos (2000. g.), un Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus (1998. g.); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gada Ženēvas konvenciju un tās papildu protokolus (1977. g.), ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC, 1989. g.) un tās papildu protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotos konfliktos (2000. g.), un Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus (1998. g.);

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1325 (2000. g.), 1820 (2008. g.), 1888 (2009. g.), 1889 (2009. g.), 1960 (2010. g.), 2106 (2013. g.) un 2122 (2013. g.) un šajās rezolūcijās noteiktās ES un ĀKK valstu saistības un pienākumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1325 (2000. g.), 1820 (2008. g.), 1888 (2009. g.), 1889 (2009. g.), 1960 (2010. g.), 2106 (2013. g.) un 2122 (2013. g.) un šajās rezolūcijās noteiktās ES un ĀKK valstu saistības un pienākumus,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja (UNHCR) pamatnostādnes par sieviešu–bēgļu aizsardzību, tostarp seksuālas vardarbības pret sievietēm novēršanu un reaģēšanu uz šādu noziegumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja (UNHCR) pamatnostādnes par sieviešu–bēgļu aizsardzību, tostarp seksuālas vardarbības pret sievietēm novēršanu un reaģēšanu uz šādu noziegumu,

| — | ņemot vērā gada pārskatu, ko ANO Ģenerālsekretāra īpašā pārstāve jautājumos par bērniem un bruņotu konfliktu Leila Zerrougui sagatavojusi Cilvēktiesību padomei un kas publicēts 2015. gada 28. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gada pārskatu, ko ANO Ģenerālsekretāra īpašā pārstāve jautājumos par bērniem un bruņotu konfliktu Leila Zerrougui sagatavojusi Cilvēktiesību padomei un kas publicēts 2015. gada 28. decembrī,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2015. gada 23. marta un 2012. gada 13. janvāra ziņojumu par konfliktu izraisītu vardarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2015. gada 23. marta un 2012. gada 13. janvāra ziņojumu par konfliktu izraisītu vardarbību,

| — | ņemot vērā dokumentu “Mūsu pasaules pārveidošana: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, ko pieņēma 2015. gada 25. septembrī Ņujorkā Apvienoto Nāciju Organizācijas augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Mūsu pasaules pārveidošana: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, ko pieņēma 2015. gada 25. septembrī Ņujorkā Apvienoto Nāciju Organizācijas augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību,

| — | ņemot vērā pret sievietēm vērstas vardarbības aizliegumu un sieviešu tiesības uz cieņu, dzīvību, neaizskaramību, drošību un nediskriminējošu attieksmi saskaņā ar Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartas Protokolu par sieviešu tiesībām Āfrikā (Maputo protokols), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pret sievietēm vērstas vardarbības aizliegumu un sieviešu tiesības uz cieņu, dzīvību, neaizskaramību, drošību un nediskriminējošu attieksmi saskaņā ar Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartas Protokolu par sieviešu tiesībām Āfrikā (Maputo protokols),

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas Rezolūciju Nr. 283 (2014. g.) par sieviešu un bērnu situāciju bruņotos konfliktos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas Rezolūciju Nr. 283 (2014. g.) par sieviešu un bērnu situāciju bruņotos konfliktos,

| — | ņemot vērā 1995. gada septembrī Pekinā notikušo Ceturto Pasaules sieviešu konferenci, Pekinas deklarāciju un Rīcības platformu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada septembrī Pekinā notikušo Ceturto Pasaules sieviešu konferenci, Pekinas deklarāciju un Rīcības platformu,

| — | ņemot vērā Rīcības programmu, ko pieņēma 1994. gada septembrī Kairā notikušajā Starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rīcības programmu, ko pieņēma 1994. gada septembrī Kairā notikušajā Starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu,

| A. | tā kā izvarošana, seksuālā verdzība, piespiedu sterilizācija un cita veida vardarbība pret sievietēm, meitenēm un bērniem tiek sistemātiski izmantota kā kara ierocis un tā kā šādas darbības ir plaši izplatītas daudzos nesenajos un pašreizējos bruņotajos konfliktos; tā kā plaša mēroga sistemātiska izvarošana un seksuāla verdzība Ženēvas Konvencijā ir atzīta par noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā izvarošana, seksuālā verdzība, piespiedu sterilizācija un cita veida vardarbība pret sievietēm, meitenēm un bērniem tiek sistemātiski izmantota kā kara ierocis un tā kā šādas darbības ir plaši izplatītas daudzos nesenajos un pašreizējos bruņotajos konfliktos; tā kā plaša mēroga sistemātiska izvarošana un seksuāla verdzība Ženēvas Konvencijā ir atzīta par noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu;

| B. | tā kā izvarošana tagad arī ir atzīta par vienu no genocīda noziegumiem, ja tā veikta ar mērķi pilnīgi vai daļēji iznīcināt konkrētu cilvēku grupu; |
| --- | --- |

B.

tā kā izvarošana tagad arī ir atzīta par vienu no genocīda noziegumiem, ja tā veikta ar mērķi pilnīgi vai daļēji iznīcināt konkrētu cilvēku grupu;

| C. | tā kā par šādiem pārkāpumiem joprojām tiek ziņots ļoti reti un tikai retos gadījumos pret vainīgajiem tiek izvirzītas apsūdzības un sākta tiesvedība; |
| --- | --- |

C.

tā kā par šādiem pārkāpumiem joprojām tiek ziņots ļoti reti un tikai retos gadījumos pret vainīgajiem tiek izvirzītas apsūdzības un sākta tiesvedība;

| D. | tā kā dziļi iesakņojušos ar dzimumu saistīto normu dēļ Āfrikā sievietes un meitenes ir īpaši pakļautas seksuālai vardarbībai, tostarp to izmantojot kā līdzekli kopienas vai etniskas grupas locekļu pazemošanai, pakļaušanai, iebiedēšanai, izkliedēšanai un/vai piespiedu pārvietošanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā dziļi iesakņojušos ar dzimumu saistīto normu dēļ Āfrikā sievietes un meitenes ir īpaši pakļautas seksuālai vardarbībai, tostarp to izmantojot kā līdzekli kopienas vai etniskas grupas locekļu pazemošanai, pakļaušanai, iebiedēšanai, izkliedēšanai un/vai piespiedu pārvietošanai;

| E. | tā kā seksuālā vardarbība rada smagas fiziskas, emocionālas, psiholoģiskas un sociālas sekas cietušajiem, kā arī cietušo ģimenēm un visai kopienai; |
| --- | --- |

E.

tā kā seksuālā vardarbība rada smagas fiziskas, emocionālas, psiholoģiskas un sociālas sekas cietušajiem, kā arī cietušo ģimenēm un visai kopienai;

| F. | tā kā daudzos gadījumos seksuālās vardarbības upuri saskaras ar netiešām sekām, piemēram, stigmatizāciju, atstumtību no kopienas, izolētību un neaizsargātību ekonomiskā stāvokļa ziņā; |
| --- | --- |

F.

tā kā daudzos gadījumos seksuālās vardarbības upuri saskaras ar netiešām sekām, piemēram, stigmatizāciju, atstumtību no kopienas, izolētību un neaizsargātību ekonomiskā stāvokļa ziņā;

| G. | tā kā starptautiskajās humanitārajās tiesībās noteikts, ka to meiteņu un sieviešu medicīniskajā aprūpē, kuras palikušas stāvoklī izvarošanas rezultātā karadarbības laikā, ir jāietver aborts, un tas nozīmē, ka karadarbības laikā pastrādātas izvarošanas upuriem ir tiesības piekļūt abortam nepieciešamās medicīniskās aprūpes ietvaros; |
| --- | --- |

G.

tā kā starptautiskajās humanitārajās tiesībās noteikts, ka to meiteņu un sieviešu medicīniskajā aprūpē, kuras palikušas stāvoklī izvarošanas rezultātā karadarbības laikā, ir jāietver aborts, un tas nozīmē, ka karadarbības laikā pastrādātas izvarošanas upuriem ir tiesības piekļūt abortam nepieciešamās medicīniskās aprūpes ietvaros;

| H. | tā kā starptautiskās humanitārās tiesības, tostarp Ženēvas konvencijas un to papildu protokoli, tiek piemēroti konfliktu situācijās un aizstāj valsts vai vietējos tiesību aktus; |
| --- | --- |

H.

tā kā starptautiskās humanitārās tiesības, tostarp Ženēvas konvencijas un to papildu protokoli, tiek piemēroti konfliktu situācijās un aizstāj valsts vai vietējos tiesību aktus;

| I. | tā kā ANO miera uzturēšanas spēki daudzos gadījumos ir apsūdzēti ar seksuālo ekspluatāciju un vardarbību saistītos nodarījumos; tā kā 2016. gada janvārī šādas vardarbības neatkarīgā izmeklēšanā ANO tika apsūdzēta par nereaģēšanu uz apgalvojumiem par ANO miera uzturētāju vardarbību pret bērniem; tā kā ANO Drošības padome 2016. gada martā pieņēma rezolūciju par šo jautājumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā ANO miera uzturēšanas spēki daudzos gadījumos ir apsūdzēti ar seksuālo ekspluatāciju un vardarbību saistītos nodarījumos; tā kā 2016. gada janvārī šādas vardarbības neatkarīgā izmeklēšanā ANO tika apsūdzēta par nereaģēšanu uz apgalvojumiem par ANO miera uzturētāju vardarbību pret bērniem; tā kā ANO Drošības padome 2016. gada martā pieņēma rezolūciju par šo jautājumu;

| J. | tā kā Eiropas Parlaments 2014. gadā piešķīra Saharova balvu Dr. Denis Mukwege par viņa izcilo darbu, rūpējoties par sievietēm, kuras kļuvušas par seksuālās vardarbības upuriem Kongo Demokrātiskajā Republikā, |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Parlaments 2014. gadā piešķīra Saharova balvu Dr. Denis Mukwege par viņa izcilo darbu, rūpējoties par sievietēm, kuras kļuvušas par seksuālās vardarbības upuriem Kongo Demokrātiskajā Republikā,

| 1. | stingri nosoda jebkādu vardarbību un cilvēktiesību pārkāpumus, ko izdarījuši valsts un nevalstiskie dalībnieki pret sievietēm un bērniem, kā arī uzbrukumus cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām gan konflikta, gan pēckonflikta situācijās; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda jebkādu vardarbību un cilvēktiesību pārkāpumus, ko izdarījuši valsts un nevalstiskie dalībnieki pret sievietēm un bērniem, kā arī uzbrukumus cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām gan konflikta, gan pēckonflikta situācijās;

| 2. | stingri nosoda izvarošanas izmantošanu par kara un apspiešanas ieroci, un to nedrīkst pieļaut; uzsver, ka valstīm jāuzņemas galvenā atbildība par civiliedzīvotāju aizsardzību konflikta situācijās; pauž nožēlu, ka nav nodrošināta nevainīgu sieviešu un bērnu aizsardzība pret aizvien pieaugošo vardarbību, tostarp izvarošanu, spīdzināšanu un bērnu–kareivju rekrutēšanu; |
| --- | --- |

2.

stingri nosoda izvarošanas izmantošanu par kara un apspiešanas ieroci, un to nedrīkst pieļaut; uzsver, ka valstīm jāuzņemas galvenā atbildība par civiliedzīvotāju aizsardzību konflikta situācijās; pauž nožēlu, ka nav nodrošināta nevainīgu sieviešu un bērnu aizsardzība pret aizvien pieaugošo vardarbību, tostarp izvarošanu, spīdzināšanu un bērnu–kareivju rekrutēšanu;

| 3. | mudina ES, ĀKK valstu grupu, Āfrikas Savienību un ANO izdarīt spiedienu uz valdībām un visiem iesaistītajiem dalībniekiem reģionos, kuros notiek šāda vardarbība, ar mērķi to pārtraukt un nodrošināt tiesu varas neatkarību, lai tā varētu tiesāt vainīgos un izbeigt nesodāmību par šādiem vardarbīgiem nodarījumiem; |
| --- | --- |

3.

mudina ES, ĀKK valstu grupu, Āfrikas Savienību un ANO izdarīt spiedienu uz valdībām un visiem iesaistītajiem dalībniekiem reģionos, kuros notiek šāda vardarbība, ar mērķi to pārtraukt un nodrošināt tiesu varas neatkarību, lai tā varētu tiesāt vainīgos un izbeigt nesodāmību par šādiem vardarbīgiem nodarījumiem;

| 4. | aicina visas valstis pieņemt un īstenot likumdošanas, administratīvos un sociālos pasākumus, kuru mērķis ir novērst izvarošanu un vardarbību pret sievietēm un bērniem konflikta un pēckonflikta situācijās, un nodrošināt cietušajiem rehabilitāciju, pienācīgu atbalstu, veselības aprūpi un psiholoģisko palīdzību, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpi; |
| --- | --- |

4.

aicina visas valstis pieņemt un īstenot likumdošanas, administratīvos un sociālos pasākumus, kuru mērķis ir novērst izvarošanu un vardarbību pret sievietēm un bērniem konflikta un pēckonflikta situācijās, un nodrošināt cietušajiem rehabilitāciju, pienācīgu atbalstu, veselības aprūpi un psiholoģisko palīdzību, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpi;

| 5. | aicina visas valstis parakstīt un ratificēt ANO Konvenciju par bērna tiesībām un tās papildu protokolus, ieviest tiesību aktus, lai nepārprotami aizliegtu bērnu rekrutēšanu un izmantošanu bruņotajos spēkos vai grupējumos, un bērnu izmantošanu karadarbībā, kā arī lai noteiktu kriminālatbildību par šādiem nodarījumiem; |
| --- | --- |

5.

aicina visas valstis parakstīt un ratificēt ANO Konvenciju par bērna tiesībām un tās papildu protokolus, ieviest tiesību aktus, lai nepārprotami aizliegtu bērnu rekrutēšanu un izmantošanu bruņotajos spēkos vai grupējumos, un bērnu izmantošanu karadarbībā, kā arī lai noteiktu kriminālatbildību par šādiem nodarījumiem;

| 6. | aicina visas valstis veikt izmeklēšanu attiecībā uz visiem iesaistītajiem dalībniekiem un saukt pie atbildības visus līdz pat augstākajai pavēlniecībai, izvirzot iespējami bargākās apsūdzības, tostarp par kara noziegumiem, lai nepieļautu nesodāmību un atjaunotu taisnīgumu; |
| --- | --- |

6.

aicina visas valstis veikt izmeklēšanu attiecībā uz visiem iesaistītajiem dalībniekiem un saukt pie atbildības visus līdz pat augstākajai pavēlniecībai, izvirzot iespējami bargākās apsūdzības, tostarp par kara noziegumiem, lai nepieļautu nesodāmību un atjaunotu taisnīgumu;

| 7. | uzsver, ka jāpalielina centieni un resursi, lai novērstu un izskaustu jebkādas diskriminējošas darbības pret sievietēm, kā arī novērstu visu veidu vardarbību, tostarp cilvēku tirdzniecību, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, piespiedu sterilizāciju, piespiedu grūtniecību, pret dzimumu vērstu genocīdu, vardarbību ģimenē un izvarošanu laulībā, bērnu laulības, agrīnas un piespiedu laulības un ar dzimumu saistītu vardarbību konflikta un pēckonflikta situācijās, un sauktu pie atbildības par šādiem nodarījumiem; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka jāpalielina centieni un resursi, lai novērstu un izskaustu jebkādas diskriminējošas darbības pret sievietēm, kā arī novērstu visu veidu vardarbību, tostarp cilvēku tirdzniecību, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, piespiedu sterilizāciju, piespiedu grūtniecību, pret dzimumu vērstu genocīdu, vardarbību ģimenē un izvarošanu laulībā, bērnu laulības, agrīnas un piespiedu laulības un ar dzimumu saistītu vardarbību konflikta un pēckonflikta situācijās, un sauktu pie atbildības par šādiem nodarījumiem;

| 8. | aicina visas valstis un starptautiskos dalībniekus piedalīties konflikta risināšanā un humānās palīdzības sniegšanā, un aicina Eiropas Komisiju apņemties nodrošināt sievietēm un meitenēm aizsardzību, sākoties jebkāda veida ārkārtas situācijai vai krīzei, novēršot seksuālas vardarbības un ar dzimumu saistītas vardarbības risku, palielinot informētību, veicot pasākumus, lai sauktu pie atbildības vainīgos vardarbības pastrādāšanā, un nodrošinot, ka humanitāro krīžu laikā sievietēm un meitenēm ir pieejami visi seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumi, tostarp droši aborti, un nepieļaujot necilvēcīgu izturēšanos, kā noteikts Ženēvas konvencijās un to papildu protokolos; |
| --- | --- |

8.

aicina visas valstis un starptautiskos dalībniekus piedalīties konflikta risināšanā un humānās palīdzības sniegšanā, un aicina Eiropas Komisiju apņemties nodrošināt sievietēm un meitenēm aizsardzību, sākoties jebkāda veida ārkārtas situācijai vai krīzei, novēršot seksuālas vardarbības un ar dzimumu saistītas vardarbības risku, palielinot informētību, veicot pasākumus, lai sauktu pie atbildības vainīgos vardarbības pastrādāšanā, un nodrošinot, ka humanitāro krīžu laikā sievietēm un meitenēm ir pieejami visi seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumi, tostarp droši aborti, un nepieļaujot necilvēcīgu izturēšanos, kā noteikts Ženēvas konvencijās un to papildu protokolos;

| 9. | aicina valstis nodrošināt visu nepieciešamo palīdzību bērniem, kuri piedzimuši mātēm, kas bijušas izvarotas un bieži ir atstumtas no sabiedrības un izraidītas no ģimenēm, un šo bērnu mātēm; |
| --- | --- |

9.

aicina valstis nodrošināt visu nepieciešamo palīdzību bērniem, kuri piedzimuši mātēm, kas bijušas izvarotas un bieži ir atstumtas no sabiedrības un izraidītas no ģimenēm, un šo bērnu mātēm;

| 10. | aicina ĀKK valstis, ES dalībvalstis un Eiropas Parlamentu parakstīt 2013. gada novembrī Londonā pieņemto Aicinājumu rīkoties, lai novērstu vardarbību pret sievietēm un meitenēm ārkārtas situācijās; |
| --- | --- |

10.

aicina ĀKK valstis, ES dalībvalstis un Eiropas Parlamentu parakstīt 2013. gada novembrī Londonā pieņemto Aicinājumu rīkoties, lai novērstu vardarbību pret sievietēm un meitenēm ārkārtas situācijās;

| 11. | aicina visas valstis izstrādāt tādu sistēmu pastāvīgai reaģēšanai uz vardarbību pret bērniem, kas būtu ietverta valsts plānošanas procesos, regulāri novērtēta atbilstīgi noteiktajiem mērķiem un laika grafikiem, un nodrošināt atbilstīgus cilvēkresursus un finanšu resursus, lai atbalstītu tās ieviešanu; mudina veikt pasākumus, lai novērstu pret bērniem vērstas vardarbības cēloņus; uzsver, ka izglītība ir spēcīgs instruments, kas var atjaunot normālas dzīves sajūtu, palīdzēt bērniem atgūties no traumas un nodrošināt viņiem iespēju kļūt par sekmīgiem pilsoņiem, kad ārkārtas situācija būs pārvarēta; uzsver, ka jāpiešķir pietiekami līdzekļi izglītības nodrošināšanai ārkārtas situācijās, kas rodas bruņotu konfliktu laikā; |
| --- | --- |

11.

aicina visas valstis izstrādāt tādu sistēmu pastāvīgai reaģēšanai uz vardarbību pret bērniem, kas būtu ietverta valsts plānošanas procesos, regulāri novērtēta atbilstīgi noteiktajiem mērķiem un laika grafikiem, un nodrošināt atbilstīgus cilvēkresursus un finanšu resursus, lai atbalstītu tās ieviešanu; mudina veikt pasākumus, lai novērstu pret bērniem vērstas vardarbības cēloņus; uzsver, ka izglītība ir spēcīgs instruments, kas var atjaunot normālas dzīves sajūtu, palīdzēt bērniem atgūties no traumas un nodrošināt viņiem iespēju kļūt par sekmīgiem pilsoņiem, kad ārkārtas situācija būs pārvarēta; uzsver, ka jāpiešķir pietiekami līdzekļi izglītības nodrošināšanai ārkārtas situācijās, kas rodas bruņotu konfliktu laikā;

| 12. | pauž nopietnas bažas par sieviešu dzimumorgānu kropļošanas negatīvajām, neatgriezeniskajām un dažreiz letālajām fiziskajām, psiholoģiskajām un sociālajām sekām; aicina novērst šādas darbības visās valstīs; |
| --- | --- |

12.

pauž nopietnas bažas par sieviešu dzimumorgānu kropļošanas negatīvajām, neatgriezeniskajām un dažreiz letālajām fiziskajām, psiholoģiskajām un sociālajām sekām; aicina novērst šādas darbības visās valstīs;

| 13. | aicina visas valstis un starptautiskos dalībniekus, kas piedalās konfliktu novēršanā un humānās palīdzības sniegšanā, apņemties aizsargāt humānās palīdzības darbiniekus pret vajāšanu saskaņā ar Ženēvas konvencijām un to papildu protokoliem; |
| --- | --- |

13.

aicina visas valstis un starptautiskos dalībniekus, kas piedalās konfliktu novēršanā un humānās palīdzības sniegšanā, apņemties aizsargāt humānās palīdzības darbiniekus pret vajāšanu saskaņā ar Ženēvas konvencijām un to papildu protokoliem;

| 14. | aicina ANO nodrošināt savām dalībvalstīm mācību materiālus un vadlīnijas par sieviešu un bērnu aizsardzību, tiesībām un īpašajām vajadzībām, kā arī specializētu apmācību miera uzturēšanas personālam par sieviešu un bērnu aizsardzību, īpašajām vajadzībām un cilvēktiesībām konflikta situācijās; |
| --- | --- |

14.

aicina ANO nodrošināt savām dalībvalstīm mācību materiālus un vadlīnijas par sieviešu un bērnu aizsardzību, tiesībām un īpašajām vajadzībām, kā arī specializētu apmācību miera uzturēšanas personālam par sieviešu un bērnu aizsardzību, īpašajām vajadzībām un cilvēktiesībām konflikta situācijās;

| 15. | mudina augsta ranga militāros komandierus izstrādāt pietiekami skaidrus un precīzus noteikumus par saskarsmi ar civiliedzīvotājiem, skaidri aizliedzot seksuālu vardarbību un pārējos vardarbības veidus; uzsver, ka ir svarīgi atgādināt komandieriem par to pienākumiem attiecībā uz disciplīnu, ja notikusi vardarbība pret civiliedzīvotājiem; mudina militāros komandierus ziņot tiesu iestādēm par visiem gadījumiem, kad to karavīri izdarījuši ar vardarbību saistītus nodarījumus civiliedzīvotājiem; |
| --- | --- |

15.

mudina augsta ranga militāros komandierus izstrādāt pietiekami skaidrus un precīzus noteikumus par saskarsmi ar civiliedzīvotājiem, skaidri aizliedzot seksuālu vardarbību un pārējos vardarbības veidus; uzsver, ka ir svarīgi atgādināt komandieriem par to pienākumiem attiecībā uz disciplīnu, ja notikusi vardarbība pret civiliedzīvotājiem; mudina militāros komandierus ziņot tiesu iestādēm par visiem gadījumiem, kad to karavīri izdarījuši ar vardarbību saistītus nodarījumus civiliedzīvotājiem;

| 16. | atzinīgi vērtē ANO ģenerālsekretāra ieteikumu Āfrikas Savienībai nodrošināt bruņoto spēku rīcības plāna pret seksuālu vardarbību īstenošanu un sistemātiski saukt vainīgos pie atbildības, kā arī nodrošināt cietušo personu repatriāciju, tostarp kompensāciju izmaksu cietušajiem; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē ANO ģenerālsekretāra ieteikumu Āfrikas Savienībai nodrošināt bruņoto spēku rīcības plāna pret seksuālu vardarbību īstenošanu un sistemātiski saukt vainīgos pie atbildības, kā arī nodrošināt cietušo personu repatriāciju, tostarp kompensāciju izmaksu cietušajiem;

| 17. | pauž nopietnas bažas par daudzajiem apgalvojumiem saistībā ar ANO miera uzturēšanas spēku nodarīto seksuālo vardarbību; atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2272 par šo jautājumu; īpaši atzinīgi vērtē to, ka ANO pirmo reizi sākusi nosaukt iespējamo vainīgo personu valstis, lai izdarītu spiedienu uz tām, liekot pārbaudīt apsūdzības, kuras tās bieži atstājušas bez ievērības; aicina īstenot pilnīgas neiecietības politiku attiecībā uz ekspluatācijas un seksuālas vardarbības gadījumiem, kuros vainīgās personas ir ANO personāls; |
| --- | --- |

17.

pauž nopietnas bažas par daudzajiem apgalvojumiem saistībā ar ANO miera uzturēšanas spēku nodarīto seksuālo vardarbību; atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2272 par šo jautājumu; īpaši atzinīgi vērtē to, ka ANO pirmo reizi sākusi nosaukt iespējamo vainīgo personu valstis, lai izdarītu spiedienu uz tām, liekot pārbaudīt apsūdzības, kuras tās bieži atstājušas bez ievērības; aicina īstenot pilnīgas neiecietības politiku attiecībā uz ekspluatācijas un seksuālas vardarbības gadījumiem, kuros vainīgās personas ir ANO personāls;

| 18. | uzsver, ka seksuālās vardarbības dimensija jāiekļauj atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas programmās, lai nepieļautu situāciju, ka vainīgie atgriežas militārajā dienestā vai iegūst vadošus amatus; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka seksuālās vardarbības dimensija jāiekļauj atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas programmās, lai nepieļautu situāciju, ka vainīgie atgriežas militārajā dienestā vai iegūst vadošus amatus;

| 19. | pauž nožēlu, ka joprojām ir ļoti maz datu par izvarošanu un seksuālo vardarbību konfliktu laikā; aicina valstis, kurās norisinās konflikti vai kuras iesaistītas pēckonflikta humanitārajās darbībās, apkopot strukturētus datus par šādu vardarbību, tās upuriem un vainīgajiem; |
| --- | --- |

19.

pauž nožēlu, ka joprojām ir ļoti maz datu par izvarošanu un seksuālo vardarbību konfliktu laikā; aicina valstis, kurās norisinās konflikti vai kuras iesaistītas pēckonflikta humanitārajās darbībās, apkopot strukturētus datus par šādu vardarbību, tās upuriem un vainīgajiem;

| 20. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomei, Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Āfrikas Savienības institūcijām un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

20.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomei, Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Āfrikas Savienības institūcijām un ANO ģenerālsekretāram.

---

(1)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2016. gada 15. jūnijā Vindhukā (Namībijā).

1

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0336.

2

(3)  A/RES/70/1.

3

(4)  A/HRC/RES/24/2.

4

(5)  Assembly/AU/Dec.158 (VIII), Lēmums par Āfrikas ministru konferences decentralizācijai un vietējai attīstībai pārveidi par Āfrikas Savienības struktūru – Doc. Assembly/AU/9 (VIII) Add.5 1 – plašāku informāciju sk.: http://www.au.int/en/decisions/assembly-african-union-eighth-ordinary-session.

5

Assembly/AU/Dec.158 (VIII),

Doc

Assembly/AU/9 (VIII) Add.5 1

(6)  E/C.16/2007/2.

6

(7)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2016. gada 15. jūnijā Vindhukā (Namībijā).

7

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

1

(2)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

2

(3)  OV C 120, 30.4.2004., 16. lpp.

3

(4)  OV C 330, 30.12.2006., 36. lpp.

4

(5)  OV C 221, 14.9.2009., 24. lpp.

5

(6)  OV C 328, 12.11.2013., 30. lpp.

6

(7)  OV C 345, 2.10.2014., 28. lpp.

7

(8)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2016. gada 15. jūnijā Vindhukā (Namībijā).

8

(8)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

8

(9)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

9

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA-PROV(2016)0073.

10

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0105.

11

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0176.

12

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0317.

13

(14)  OV C 75, 26.2.2016., 301. lpp.

14

(9)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2016. gada 15. jūnijā Vindhukā (Namībijā).

9

(10)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2016. gada 15. jūnijā Vindhukā (Namībijā).

10

---