# Den Europæiske Unions C 436/24.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 436 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 59. årgang24. november 2016 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 436

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

59. årgang24. november 2016

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2013-2014Mødeperioden fra den 18. til 21. november 2013
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i
  EUT C 53 E af 25.2.2014 .VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2013-2014Mødeperioden fra den 18. til 21. november 2013
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i
  EUT C 53 E af 25.2.2014 .VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i

EUT C 53 E af 25.2.2014

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag den 20. november 2013 |
| 2016/C 436/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2013 om fastlæggelse af hjemstedet for Den Europæiske Unions institutioner (2012/2308(INI)) | 2 |
| | Torsdag den 21. november 2013 |
| 2016/C 436/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om status for Dohaudviklingsdagsordenen og forberedelserne til den niende WTO-ministerkonference (2013/2740(RSP)) | 6 |
| 2016/C 436/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om 2020-handlingsplanen for iværksætterkultur — En saltvandsindsprøjtning til iværksætterånden i Europa (2013/2532(RSP)) | 11 |
| 2016/C 436/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (på grundlag af årsrapport fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik) (14605/1/2012 — 2013/2105(INI)) | 17 |
| 2016/C 436/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis (2013/2125(INI)) | 26 |
| 2016/C 436/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om Kommissionens meddelelse om styrkelse af Den Økonomiske og Monetære Unions (ØMU) sociale dimension (2013/2841(RSP)) | 35 |
| 2016/C 436/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om Bangladesh: menneskerettigheder og det kommende valg (2013/2951(RSP)) | 39 |
| 2016/C 436/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om Qatar: Situationen for migrantarbejdere (2013/2952(RSP)) | 42 |
| 2016/C 436/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om et retfærdigt retsvæsen i Bolivia, navnlig i de sager, som vedrører Előd Tóásó og Mario Tadić (2013/2953(RSP)) | 45 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 20. november 2013

2016/C 436/01

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2013 om fastlæggelse af hjemstedet for Den Europæiske Unions institutioner (2012/2308(INI))

2

Torsdag den 21. november 2013

2016/C 436/02

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om status for Dohaudviklingsdagsordenen og forberedelserne til den niende WTO-ministerkonference (2013/2740(RSP))

6

2016/C 436/03

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om 2020-handlingsplanen for iværksætterkultur — En saltvandsindsprøjtning til iværksætterånden i Europa (2013/2532(RSP))

11

2016/C 436/04

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (på grundlag af årsrapport fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik) (14605/1/2012 — 2013/2105(INI))

17

2016/C 436/05

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis (2013/2125(INI))

26

2016/C 436/06

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om Kommissionens meddelelse om styrkelse af Den Økonomiske og Monetære Unions (ØMU) sociale dimension (2013/2841(RSP))

35

2016/C 436/07

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om Bangladesh: menneskerettigheder og det kommende valg (2013/2951(RSP))

39

2016/C 436/08

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om Qatar: Situationen for migrantarbejdere (2013/2952(RSP))

42

2016/C 436/09

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om et retfærdigt retsvæsen i Bolivia, navnlig i de sager, som vedrører Előd Tóásó og Mario Tadić (2013/2953(RSP))

45

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 19. november 2013 |
| 2016/C 436/10 | Europa-Parlamentets afgørelse af 19. november 2013 om indgåelse af en interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning (2011/2152(ACI)) | 47 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 19. november 2013

2016/C 436/10

Europa-Parlamentets afgørelse af 19. november 2013 om indgåelse af en interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning (2011/2152(ACI))

47

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 19. november 2013 |
| 2016/C 436/11 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om udkast til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (11791/2013 — C7-0238/2013 — 2011/0177(APP)) | 49 |
| 2016/C 436/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. november 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 7/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (14180/2013 — C7-0350/2013 — 2013/2160(BUD)) | 52 |
| 2016/C 436/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. november 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 8/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (14871/2013 — C7-0387/2013 — 2013/2227(BUD)) | 54 |
| 2016/C 436/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana — byggematerialer, Spanien) (COM(2013)0635 — C7-0269/2013 — 2013/2192(BUD)) | 56 |
| 2016/C 436/15 | P7_TA(2013)0460ERASMUS FOR ALLE — EU-programmet for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af ERASMUS FOR ALLE — EU-programmet for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt (COM(2011)0788 — C7-0436/2011 — 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om oprettelse af Erasmus+: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af afgørelse nr. 1719/2006/EF, nr. 1720/2006/EF og nr. 1298/2008/EF | 59 |
| 2016/C 436/16 | P7_TA(2013)0461Programmet Et Kreativt Europa ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (COM(2011)0785 — C7-0435/2011 — 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF | 60 |
| 2016/C 436/17 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om udkast til Rådets forordning om oprettelse af programmet Europa for Borgerne for perioden 2014-2020 (12557/2013 — C7-0307/2013 — 2011/0436(APP)) | 61 |
| 2016/C 436/18 | P7_TA(2013)0463Connecting Europe-faciliteten ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten (COM(2011)0665/3 — C7-0374/2011 — 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 | 62 |
| 2016/C 436/19 | P7_TA(2013)0464Det transeuropæiske transportnet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (COM(2011)0650/3 — C7-0375/2012 — 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU | 63 |
| 2016/C 436/20 | P7_TA(2013)0465Landbrugs- og fiskeristatistik ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af visse retsakter inden for landbrugs- og fiskeristatistik (COM(2012)0724 — C7-0397/2012 — 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af visse lovgivningsmæssige retsakter inden for landbrugs- og fiskeristatistik | 64 |
| 2016/C 436/21 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen om ændring af aftalen om offentlige indkøb (07917/2013 — C7-0180/2013 — 2013/0086(NLE)) | 65 |
| 2016/C 436/22 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om udkast til Rådets afgørelse om godkendelse på vegne af Den Europæiske Union af ændring af artikel 25 og 26 i konventionen om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer (12713/2013 — C7-0304/2013 — 2013/0127(NLE)) | 66 |
| 2016/C 436/23 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Rådets afgørelse om et supplerende forskningsprogram for ITER-projektet (2014-2018) (COM(2011)0931 — C7-0032/2012 — 2011/0460(NLE)) | 67 |
| 2016/C 436/24 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Rådets forordning om forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (COM(2011)0812 — C7-0009/2012 — 2011/0400(NLE)) | 76 |
| 2016/C 436/25 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Rådets forordning om et instrument for samarbejde om sikkerhed på det nukleare område (COM(2011)0841 — C7-0014/2012 — 2011/0414(CNS)) | 106 |
| 2016/C 436/26 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Rådets forordning om EU-støtte til programmerne for bistand til nuklear nedlukning i Bulgarien, Litauen og Slovakiet (COM(2011)0783 — C7-0514/2011 — 2011/0363(NLE)) | 122 |
| | Onsdag den 20. november 2013 |
| 2016/C 436/27 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om Forligsudvalgets fælles udkast til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014 som led i budgetproceduren (16106/2013 ADD 1-5 — C7-0413/2013 — 2013/2145(BUD)) | 140 |
| 2016/C 436/28 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet (COM(2013)0647 — C7-0302/2013 — 2013/2223(BUD)) | 160 |
| 2016/C 436/29 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 9/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (14872/2013 — C7-0388/2013 — 2013/2257(BUD)) | 162 |
| 2016/C 436/30 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (tørke og skovbrande i Rumænien og oversvømmelser i Tyskland, Østrig og Tjekkiet) (COM(2013)0692 — C7-0343/2013 — 2013/2255(BUD)) | 203 |
| 2016/C 436/31 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet (COM(2013)0559 — C7-0235/2013 — 2013/2159(BUD)) | 204 |
| 2016/C 436/32 | P7_TA(2013)0477Europæiske satellitbaserede navigationssystemer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om etablering og drift af de europæiske satellitbaserede navigationssystemer (COM(2011)0814 — C7-0464/2011 — 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om etablering og drift af de europæiske satellitbaserede navigationssystemer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 876/2002 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 | 206 |
| 2016/C 436/33 | P7_TA(2013)0478Makrofinansiel bistand til Det Hashemitiske Kongerige Jordan ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Det Hashemitiske Kongerige Jordan (COM(2013)0242 — C7-0119/2013 — 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2013/EU om makrofinansiel bistand til Det Hashemitiske Kongerige Jordan | 208 |
| 2016/C 436/34 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om narkotikaprækursorer (12221/2013 — C7-0308/2013 — 2013/0005(NLE)) | 209 |
| 2016/C 436/35 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om udkast til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2009/935/RIA for så vidt angår listen over de tredjelande og organisationer, hvormed Europol skal indgå aftaler (16229/2012 — C7-0011/2013 — 2013/0801(CNS)) | 210 |
| 2016/C 436/36 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 723/2009 om fællesskabsrammebestemmelser for et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC) (COM(2012)0682 — C7-0421/2012 — 2012/0321(NLE)) | 211 |
| 2016/C 436/37 | P7_TA(2013)0482Fælles bestemmelser for europæiske fonde ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, som er omfattet af den fælles strategiske ramme, om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (COM(2013)0246 — C7-0107/2013 — 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond ▌ om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 | 212 |
| 2016/C 436/38 | P7_TA(2013)0483Den Europæiske Socialfond ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 — C7-0327/2011 — 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 | 216 |
| 2016/C 436/39 | P7_TA(2013)0484Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og målet om investeringer i vækst og beskæftigelse ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006 (COM(2011)0614 — C7-0328/2011 — 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om særlige bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006 | 217 |
| 2016/C 436/40 | P7_TA(2013)0485Støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (COM(2011)0611 — C7-0326/2011 — 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde | 219 |
| 2016/C 436/41 | P7_TA(2013)0486Samhørighedsfonden ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006 (COM(2011)0612 — C7-0325/2011 — 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006 | 221 |
| 2016/C 436/42 | P7_TA(2013)0487Oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), for så vidt angår klarhed, forenkling og forbedring af oprettelsen og gennemførelsen af sådanne grupper (COM(2011)0610/2 — C7-0324/2011 — 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1082/2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), for så vidt angår klarhed, forenkling og forbedring af oprettelsen og gennemførelsen af sådanne grupper og af deres funktion | 223 |
| 2016/C 436/43 | P7_TA(2013)0488Ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger (COM(2012)0614 — C7-0382/2012 — 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger(EØS-relevant tekst) | 225 |
| 2016/C 436/44 | Europa-Parlamentets ændringer vedtaget den 20. november 2013 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om dokumenter med central information til investeringsprodukter (COM(2012)0352 — C7-0179/2012 — 2012/0169(COD)) | 241 |
| 2016/C 436/45 | P7_TA(2013)0490Finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik (COM(2011)0628 — C7-0341/2011 — COM(2012)0551 — C7-0312/2012 — 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 | 270 |
| 2016/C 436/46 | P7_TA(2013)0491Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (COM(2011)0627 — C7-0340/2011 — COM(2012)0553 — C7-0313/2012 — 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 | 272 |
| 2016/C 436/47 | P7_TA(2013)0492Fælles markedsordning for landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningsforordningen) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningsforordningen) (COM(2011)0626 — C7-0339/2011 — COM(2012)0535 — C7-0310/2012 — 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 | 274 |
| 2016/C 436/48 | P7_TA(2013)0493Direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik (COM(2011)0625 — C7-0336/2011 — COM(2012)0552 — C7-0311/2012 — 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landsbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 637/2008 og (EF) nr. 73/2009 | 277 |
| 2016/C 436/49 | P7_TA(2013)0494Overgangsforanstaltninger vedrørende forordningerne om direkte betalinger, landdistriktsudvikling samt finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af overgangsforanstaltninger vedrørende støtte til landdistriktsudvikling fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ændring af forordning (EU) nr. [RD] for så vidt angår midler og deres fordeling i 2014 og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 og forordning (EU) nr. [DP], (EU) nr. [HR] og (EU) nr. [sCMO] med hensyn til deres anvendelse i 2014 (COM(2013)0226 — C7-0104/2013 — 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om fastsættelse af overgangsforanstaltninger vedrørende støtte til landdistriktsudvikling fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 for så vidt angår midler og deres fordeling i 2014 og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013, (EU) nr. 1306/2013 og (EU) nr. 1308/2013 med hensyn til deres anvendelse i 2014 | 279 |
| 2016/C 436/50 | P7_TA(2013)0495Bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, som er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet, og om frigørelsesreglerne for visse medlemsstater ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 for så vidt angår visse bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, som er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet, og om frigørelsesreglerne for visse medlemsstater (COM(2013)0301 — C7-0143/2013 — 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 for så vidt angår visse bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, som er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet, om frigørelsesreglerne for visse medlemsstater samt om reglerne om betalinger af saldoen | 281 |
| 2016/C 436/51 | P7_TA(2013)0496Finansiel tildeling til visse medlemsstater fra Den Europæiske Socialfond ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 for så vidt angår den finansielle tildeling til visse medlemsstater fra Den Europæiske Socialfond (COM(2013)0560 — C7–0244/2013 — 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 for så vidt angår den finansielle tildeling til visse medlemsstater fra Den Europæiske Socialfond | 282 |
| 2016/C 436/52 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Republikken Kiribati på den anden side (13331/2012 — C7-0036/2013 — 2012/0229(NLE)) | 283 |
| | Torsdag den 21. november 2013 |
| 2016/C 436/53 | P7_TA(2013)0499Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) (COM(2011)0809 — C7-0466/2011 — 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF | 284 |
| 2016/C 436/54 | P7_TA(2013)0500Reglerne for deltagelse og formidling i Horisont 2020 ***IEuropa Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om reglerne for deltagelse og formidling i Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) (COM(2011)0810 — C7-0465/2011 — 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om reglerne for deltagelse og formidling i Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 | 288 |
| 2016/C 436/55 | P7_TA(2013)0501Strategisk innovationsdagsorden for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om den strategiske innovationsdagsorden for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT): EIT's bidrag til et mere innovativt Europa (COM(2011)0822 — C7-0462/2011 — 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2013/EU om den strategiske innovationsdagsorden for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT): EIT's bidrag til et mere innovativt Europa | 292 |
| 2016/C 436/56 | P7_TA(2013)0502Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 294/2008 om oprettelse af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (COM(2011)0817 — C7-0467/2011 — 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af forordning (EF) nr. 294/2008 om oprettelse af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi | 293 |
| 2016/C 436/57 | P7_TA(2013)0503Program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (2014-2020) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (2014-2020) (COM(2011)0834 — C7-0463/2011 — 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1639/2006/EF | 294 |
| 2016/C 436/58 | P7_TA(2013)0504Særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Rådets afgørelse om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) (COM(2011)0811 — C7-0509/2011 — 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2013/EU om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)(EØS-relevant tekst) | 295 |
| 2016/C 436/59 | P7_TA(2013)0505Europæiske statistikker ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker (COM(2012)0167 — C7-0101/2012 — 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker(Tekst af relevans for EØS og for Schweiz) | 380 |
| 2016/C 436/60 | P7_TA(2013)0506EU-program for social udvikling og innovation ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et EU-program for social udvikling og innovation (COM(2011)0609 — C7-0318/2011 — 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om et EU-program for beskæftigelse og social ▌innovation (EaSI) og om ændring af afgørelse nr. 283/2010/EU om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration | 390 |
| 2016/C 436/61 | P7_TA(2013)0507Program for miljø- og klimaindsatsen (Life) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) (COM(2011)0874 — C7-0498/2011 — 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 614/2007 | 392 |
| 2016/C 436/62 | P7_TA(2013)0508Handlingsprogram for toldvæsenet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af et handlingsprogram for beskatning i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Fiscalis 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 1482/2007/EF (COM(2012)0465 — C7-0242/2012 — 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BEuropa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om fastlæggelse af et handlingsprogram til forbedring af virkemåden for beskatningssystemer i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Fiscalis 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 1482/2007/EF | 394 |
| 2016/C 436/63 | P7_TA(2013)0509Handlingsprogram for beskatning ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Told 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 624/2007/EF (COM(2012)0464 — C7-0241/2012 — 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AEuropa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Told 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 624/2007/EF | 395 |
| 2016/C 436/64 | P7_TA(2013)0510Forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (ændering af Solvens II) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/138/EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II) for så vidt angår datoerne for dets gennemførelse og anvendelse og datoen for ophævelse af visse direktiver (COM(2013)0680 — C7–0315/2013 — 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 2009/138/EF (Solvens II) for så vidt angår datoerne for dets gennemførelse og anvendelse og datoen for ophævelse af visse direktiver (Solvens I) | 397 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 19. november 2013

2016/C 436/11

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om udkast til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (11791/2013 — C7-0238/2013 — 2011/0177(APP))

49

2016/C 436/12

Europa-Parlamentets beslutning af 19. november 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 7/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (14180/2013 — C7-0350/2013 — 2013/2160(BUD))

52

2016/C 436/13

Europa-Parlamentets beslutning af 19. november 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 8/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (14871/2013 — C7-0387/2013 — 2013/2227(BUD))

54

2016/C 436/14

Europa-Parlamentets beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana — byggematerialer, Spanien) (COM(2013)0635 — C7-0269/2013 — 2013/2192(BUD))

56

2016/C 436/15

P7_TA(2013)0460ERASMUS FOR ALLE — EU-programmet for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af ERASMUS FOR ALLE — EU-programmet for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt (COM(2011)0788 — C7-0436/2011 — 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om oprettelse af Erasmus+: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af afgørelse nr. 1719/2006/EF, nr. 1720/2006/EF og nr. 1298/2008/EF

:

59

2016/C 436/16

P7_TA(2013)0461Programmet Et Kreativt Europa ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (COM(2011)0785 — C7-0435/2011 — 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF

60

2016/C 436/17

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om udkast til Rådets forordning om oprettelse af programmet Europa for Borgerne for perioden 2014-2020 (12557/2013 — C7-0307/2013 — 2011/0436(APP))

61

2016/C 436/18

P7_TA(2013)0463Connecting Europe-faciliteten ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten (COM(2011)0665/3 — C7-0374/2011 — 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010

62

2016/C 436/19

P7_TA(2013)0464Det transeuropæiske transportnet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (COM(2011)0650/3 — C7-0375/2012 — 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU

63

2016/C 436/20

P7_TA(2013)0465Landbrugs- og fiskeristatistik ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af visse retsakter inden for landbrugs- og fiskeristatistik (COM(2012)0724 — C7-0397/2012 — 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af visse lovgivningsmæssige retsakter inden for landbrugs- og fiskeristatistik

64

2016/C 436/21

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen om ændring af aftalen om offentlige indkøb (07917/2013 — C7-0180/2013 — 2013/0086(NLE))

65

2016/C 436/22

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om udkast til Rådets afgørelse om godkendelse på vegne af Den Europæiske Union af ændring af artikel 25 og 26 i konventionen om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer (12713/2013 — C7-0304/2013 — 2013/0127(NLE))

66

2016/C 436/23

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Rådets afgørelse om et supplerende forskningsprogram for ITER-projektet (2014-2018) (COM(2011)0931 — C7-0032/2012 — 2011/0460(NLE))

67

2016/C 436/24

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Rådets forordning om forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (COM(2011)0812 — C7-0009/2012 — 2011/0400(NLE))

76

2016/C 436/25

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Rådets forordning om et instrument for samarbejde om sikkerhed på det nukleare område (COM(2011)0841 — C7-0014/2012 — 2011/0414(CNS))

106

2016/C 436/26

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Rådets forordning om EU-støtte til programmerne for bistand til nuklear nedlukning i Bulgarien, Litauen og Slovakiet (COM(2011)0783 — C7-0514/2011 — 2011/0363(NLE))

122

Onsdag den 20. november 2013

2016/C 436/27

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om Forligsudvalgets fælles udkast til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014 som led i budgetproceduren (16106/2013 ADD 1-5 — C7-0413/2013 — 2013/2145(BUD))

140

2016/C 436/28

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet (COM(2013)0647 — C7-0302/2013 — 2013/2223(BUD))

160

2016/C 436/29

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 9/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (14872/2013 — C7-0388/2013 — 2013/2257(BUD))

162

2016/C 436/30

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (tørke og skovbrande i Rumænien og oversvømmelser i Tyskland, Østrig og Tjekkiet) (COM(2013)0692 — C7-0343/2013 — 2013/2255(BUD))

203

2016/C 436/31

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet (COM(2013)0559 — C7-0235/2013 — 2013/2159(BUD))

204

2016/C 436/32

P7_TA(2013)0477Europæiske satellitbaserede navigationssystemer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om etablering og drift af de europæiske satellitbaserede navigationssystemer (COM(2011)0814 — C7-0464/2011 — 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om etablering og drift af de europæiske satellitbaserede navigationssystemer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 876/2002 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008

206

2016/C 436/33

P7_TA(2013)0478Makrofinansiel bistand til Det Hashemitiske Kongerige Jordan ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Det Hashemitiske Kongerige Jordan (COM(2013)0242 — C7-0119/2013 — 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2013/EU om makrofinansiel bistand til Det Hashemitiske Kongerige Jordan

208

2016/C 436/34

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om narkotikaprækursorer (12221/2013 — C7-0308/2013 — 2013/0005(NLE))

209

2016/C 436/35

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om udkast til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2009/935/RIA for så vidt angår listen over de tredjelande og organisationer, hvormed Europol skal indgå aftaler (16229/2012 — C7-0011/2013 — 2013/0801(CNS))

210

2016/C 436/36

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 723/2009 om fællesskabsrammebestemmelser for et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC) (COM(2012)0682 — C7-0421/2012 — 2012/0321(NLE))

211

2016/C 436/37

P7_TA(2013)0482Fælles bestemmelser for europæiske fonde ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, som er omfattet af den fælles strategiske ramme, om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (COM(2013)0246 — C7-0107/2013 — 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond ▌ om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006

212

2016/C 436/38

P7_TA(2013)0483Den Europæiske Socialfond ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 — C7-0327/2011 — 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006

216

2016/C 436/39

P7_TA(2013)0484Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og målet om investeringer i vækst og beskæftigelse ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006 (COM(2011)0614 — C7-0328/2011 — 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om særlige bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006

217

2016/C 436/40

P7_TA(2013)0485Støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (COM(2011)0611 — C7-0326/2011 — 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde

219

2016/C 436/41

P7_TA(2013)0486Samhørighedsfonden ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006 (COM(2011)0612 — C7-0325/2011 — 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006

221

2016/C 436/42

P7_TA(2013)0487Oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), for så vidt angår klarhed, forenkling og forbedring af oprettelsen og gennemførelsen af sådanne grupper (COM(2011)0610/2 — C7-0324/2011 — 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1082/2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), for så vidt angår klarhed, forenkling og forbedring af oprettelsen og gennemførelsen af sådanne grupper og af deres funktion

223

2016/C 436/43

P7_TA(2013)0488Ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger (COM(2012)0614 — C7-0382/2012 — 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger(EØS-relevant tekst)

225

2016/C 436/44

Europa-Parlamentets ændringer vedtaget den 20. november 2013 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om dokumenter med central information til investeringsprodukter (COM(2012)0352 — C7-0179/2012 — 2012/0169(COD))

241

2016/C 436/45

P7_TA(2013)0490Finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik (COM(2011)0628 — C7-0341/2011 — COM(2012)0551 — C7-0312/2012 — 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008

270

2016/C 436/46

P7_TA(2013)0491Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (COM(2011)0627 — C7-0340/2011 — COM(2012)0553 — C7-0313/2012 — 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005

272

2016/C 436/47

P7_TA(2013)0492Fælles markedsordning for landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningsforordningen) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningsforordningen) (COM(2011)0626 — C7-0339/2011 — COM(2012)0535 — C7-0310/2012 — 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007

274

2016/C 436/48

P7_TA(2013)0493Direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik (COM(2011)0625 — C7-0336/2011 — COM(2012)0552 — C7-0311/2012 — 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landsbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 637/2008 og (EF) nr. 73/2009

277

2016/C 436/49

P7_TA(2013)0494Overgangsforanstaltninger vedrørende forordningerne om direkte betalinger, landdistriktsudvikling samt finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af overgangsforanstaltninger vedrørende støtte til landdistriktsudvikling fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ændring af forordning (EU) nr. [RD] for så vidt angår midler og deres fordeling i 2014 og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 og forordning (EU) nr. [DP], (EU) nr. [HR] og (EU) nr. [sCMO] med hensyn til deres anvendelse i 2014 (COM(2013)0226 — C7-0104/2013 — 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om fastsættelse af overgangsforanstaltninger vedrørende støtte til landdistriktsudvikling fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 for så vidt angår midler og deres fordeling i 2014 og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013, (EU) nr. 1306/2013 og (EU) nr. 1308/2013 med hensyn til deres anvendelse i 2014

279

2016/C 436/50

P7_TA(2013)0495Bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, som er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet, og om frigørelsesreglerne for visse medlemsstater ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 for så vidt angår visse bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, som er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet, og om frigørelsesreglerne for visse medlemsstater (COM(2013)0301 — C7-0143/2013 — 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 for så vidt angår visse bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, som er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet, om frigørelsesreglerne for visse medlemsstater samt om reglerne om betalinger af saldoen

281

2016/C 436/51

P7_TA(2013)0496Finansiel tildeling til visse medlemsstater fra Den Europæiske Socialfond ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 for så vidt angår den finansielle tildeling til visse medlemsstater fra Den Europæiske Socialfond (COM(2013)0560 — C7–0244/2013 — 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 for så vidt angår den finansielle tildeling til visse medlemsstater fra Den Europæiske Socialfond

282

2016/C 436/52

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Republikken Kiribati på den anden side (13331/2012 — C7-0036/2013 — 2012/0229(NLE))

283

Torsdag den 21. november 2013

2016/C 436/53

P7_TA(2013)0499Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) (COM(2011)0809 — C7-0466/2011 — 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF

284

2016/C 436/54

P7_TA(2013)0500Reglerne for deltagelse og formidling i Horisont 2020 ***IEuropa Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om reglerne for deltagelse og formidling i Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) (COM(2011)0810 — C7-0465/2011 — 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om reglerne for deltagelse og formidling i Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006

288

2016/C 436/55

P7_TA(2013)0501Strategisk innovationsdagsorden for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om den strategiske innovationsdagsorden for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT): EIT's bidrag til et mere innovativt Europa (COM(2011)0822 — C7-0462/2011 — 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2013/EU om den strategiske innovationsdagsorden for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT): EIT's bidrag til et mere innovativt Europa

292

2016/C 436/56

P7_TA(2013)0502Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 294/2008 om oprettelse af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (COM(2011)0817 — C7-0467/2011 — 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af forordning (EF) nr. 294/2008 om oprettelse af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi

293

2016/C 436/57

P7_TA(2013)0503Program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (2014-2020) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (2014-2020) (COM(2011)0834 — C7-0463/2011 — 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1639/2006/EF

294

2016/C 436/58

P7_TA(2013)0504Særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Rådets afgørelse om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) (COM(2011)0811 — C7-0509/2011 — 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2013/EU om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)(EØS-relevant tekst)

295

2016/C 436/59

P7_TA(2013)0505Europæiske statistikker ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker (COM(2012)0167 — C7-0101/2012 — 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker(Tekst af relevans for EØS og for Schweiz)

380

2016/C 436/60

P7_TA(2013)0506EU-program for social udvikling og innovation ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et EU-program for social udvikling og innovation (COM(2011)0609 — C7-0318/2011 — 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om et EU-program for beskæftigelse og social ▌innovation (EaSI) og om ændring af afgørelse nr. 283/2010/EU om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration

390

2016/C 436/61

P7_TA(2013)0507Program for miljø- og klimaindsatsen (Life) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) (COM(2011)0874 — C7-0498/2011 — 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 614/2007

392

2016/C 436/62

P7_TA(2013)0508Handlingsprogram for toldvæsenet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af et handlingsprogram for beskatning i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Fiscalis 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 1482/2007/EF (COM(2012)0465 — C7-0242/2012 — 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BEuropa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om fastlæggelse af et handlingsprogram til forbedring af virkemåden for beskatningssystemer i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Fiscalis 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 1482/2007/EF

394

2016/C 436/63

P7_TA(2013)0509Handlingsprogram for beskatning ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Told 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 624/2007/EF (COM(2012)0464 — C7-0241/2012 — 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AEuropa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Told 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 624/2007/EF

395

2016/C 436/64

P7_TA(2013)0510Forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (ændering af Solvens II) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/138/EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II) for så vidt angår datoerne for dets gennemførelse og anvendelse og datoen for ophævelse af visse direktiver (COM(2013)0680 — C7–0315/2013 — 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 2009/138/EF (Solvens II) for så vidt angår datoerne for dets gennemførelse og anvendelse og datoen for ophævelse af visse direktiver (Solvens I)

397

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

24.11.2016

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2013-2014

Mødeperioden fra den 18. til 21. november 2013

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i

  EUT C 53 E af 25.2.2014
  .

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 20. november 2013

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/2

---

P7_TA(2013)0498

Fastlæggelse af hjemstedet for Den Europæiske Unions institutioner

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2013 om fastlæggelse af hjemstedet for Den Europæiske Unions institutioner (2012/2308(INI))

(2016/C 436/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 232 og 341 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 232 og 341 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til protokol nr. 6, som er vedføjet traktaterne, om fastlæggelse af hjemstedet for Den Europæiske Unions institutioner og for visse af Unionens organer, kontorer, agenturer og tjenester, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 6, som er vedføjet traktaterne, om fastlæggelse af hjemstedet for Den Europæiske Unions institutioner og for visse af Unionens organer, kontorer, agenturer og tjenester,

| — | der henviser til artikel 10, 14 og 48 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10, 14 og 48 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til sin erklærede holdning om disse spørgsmål, navnlig i sin henstilling fra den 21. juni 1958 (1), sin beslutning af 7. juli 1981 om hjemstedet for Det europæiske Fællesskabs institutioner, særlig for Europa-Parlamentet (2), sine henstillinger til Den Mellemstatslige Konference af 13. april 2000 (3), sin beslutning af 8. juni 2011 om investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa (4), sin beslutning af 10. maj 2012 om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010, Sektion I — Europa-Parlamentet (5), sin beslutning af 16. februar 2012 om retningslinjerne for 2013-budgetproceduren, Sektion I — Europa-Parlamentet, Sektion II — Rådet, Sektion IV — Domstolen, Sektion V — Revisionsretten, Sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektion VII — Regionsudvalget, Sektion VIII — Den Europæiske Ombudsmand, Sektion IX — Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Sektion X — Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (6), sin beslutning af 29. marts 2012 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2013 (7) og sin beslutning af 4. juli 2012 om mandat for trepartsmødet om budgetforslaget for 2013 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin erklærede holdning om disse spørgsmål, navnlig i sin henstilling fra den 21. juni 1958 (1), sin beslutning af 7. juli 1981 om hjemstedet for Det europæiske Fællesskabs institutioner, særlig for Europa-Parlamentet (2), sine henstillinger til Den Mellemstatslige Konference af 13. april 2000 (3), sin beslutning af 8. juni 2011 om investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa (4), sin beslutning af 10. maj 2012 om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010, Sektion I — Europa-Parlamentet (5), sin beslutning af 16. februar 2012 om retningslinjerne for 2013-budgetproceduren, Sektion I — Europa-Parlamentet, Sektion II — Rådet, Sektion IV — Domstolen, Sektion V — Revisionsretten, Sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektion VII — Regionsudvalget, Sektion VIII — Den Europæiske Ombudsmand, Sektion IX — Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Sektion X — Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (6), sin beslutning af 29. marts 2012 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2013 (7) og sin beslutning af 4. juli 2012 om mandat for trepartsmødet om budgetforslaget for 2013 (8),

| — | der henviser til forespørgsler til skriftlig besvarelse E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 og E-004135-2012 til Kommissionen og Rådet, |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsler til skriftlig besvarelse E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 og E-004135-2012 til Kommissionen og Rådet,

| — | der henviser til generalsekretærens beretninger fra september 2002 og august 2013 vedrørende udgifterne ved at opretholde tre arbejdssteder, |
| --- | --- |

—

der henviser til generalsekretærens beretninger fra september 2002 og august 2013 vedrørende udgifterne ved at opretholde tre arbejdssteder,

| — | der henviser til den beretning om Parlamentets budget for 2012, som en fælles arbejdsgruppe under Præsidiet og Budgetudvalget har fremlagt, |
| --- | --- |

—

der henviser til den beretning om Parlamentets budget for 2012, som en fælles arbejdsgruppe under Præsidiet og Budgetudvalget har fremlagt,

| — | der henviser til sine beretninger om virksomheden for 1993-1999, 1999-2004, 2004-2009 og 2009-2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beretninger om virksomheden for 1993-1999, 1999-2004, 2004-2009 og 2009-2011,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis, navnlig sag C-230/81 (9), C-345/95 (10) og forenede sager C-237/11 og C-238/11 (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis, navnlig sag C-230/81 (9), C-345/95 (10) og forenede sager C-237/11 og C-238/11 (11),

| — | der henviser til andragende 630/2006 fra Kampagnen for et fælles hjemsted, som blev støttet af over 1 mio. EU-borgere, |
| --- | --- |

—

der henviser til andragende 630/2006 fra Kampagnen for et fælles hjemsted, som blev støttet af over 1 mio. EU-borgere,

| — | der henviser til afstemningen på plenarmødet den 23. oktober 2012, hvor et flertal (78 %) af medlemmerne af Europa-Parlamentet opfordrede medlemsstaterne til at revidere deres holdning til spørgsmålet om Strasbourg som Parlamentets officielle hjemsted; |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen på plenarmødet den 23. oktober 2012, hvor et flertal (78 %) af medlemmerne af Europa-Parlamentet opfordrede medlemsstaterne til at revidere deres holdning til spørgsmålet om Strasbourg som Parlamentets officielle hjemsted;

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 3, artikel 29, 41, 48, 74a, 201 og artikel 202, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 3, artikel 29, 41, 48, 74a, 201 og artikel 202, stk. 4,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og udtalelser fra Budgetudvalget og Udvalget for Andragender (A7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og udtalelser fra Budgetudvalget og Udvalget for Andragender (A7-0350/2013),

| A. | der henviser til, at det fastslås i artikel 341 i TEUF, at hjemstederne for Unionens institutioner fastlægges ved overenskomst mellem medlemsstaternes regeringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det fastslås i artikel 341 i TEUF, at hjemstederne for Unionens institutioner fastlægges ved overenskomst mellem medlemsstaternes regeringer;

| B. | der henviser til, at medlemsstaterne har gjort dette i protokol nr. 6, der er vedføjet traktaterne, og hvori det bestemmes, at Bruxelles er hjemsted for Kommissionen, Rådet (idet møderne finder sted i Luxembourg i april, juni og oktober), Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, at Luxembourg er hjemsted for Den Europæiske Unions Domstol, Revisionsretten og Den Europæiske Investeringsbank, at Frankfurt er hjemsted for Den Europæiske Centralbank, og at Haag er hjemsted for Den Europæiske Politienhed; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at medlemsstaterne har gjort dette i protokol nr. 6, der er vedføjet traktaterne, og hvori det bestemmes, at Bruxelles er hjemsted for Kommissionen, Rådet (idet møderne finder sted i Luxembourg i april, juni og oktober), Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, at Luxembourg er hjemsted for Den Europæiske Unions Domstol, Revisionsretten og Den Europæiske Investeringsbank, at Frankfurt er hjemsted for Den Europæiske Centralbank, og at Haag er hjemsted for Den Europæiske Politienhed;

| C. | der henviser til, at medlemsstaternes beslutning om disse hjemsteder er resultatet af en bredere aftale, der tager hensyn til Den Europæiske Unions og dens institutioners historiske udvikling såvel som betragtninger i forbindelse med den geografiske spredning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at medlemsstaternes beslutning om disse hjemsteder er resultatet af en bredere aftale, der tager hensyn til Den Europæiske Unions og dens institutioners historiske udvikling såvel som betragtninger i forbindelse med den geografiske spredning;

| D. | der henviser til, at Parlamentet som den eneste institution, der vælges direkte af de europæiske borgere og er ansvarlig over for disse, spiller en ganske særlig og enestående rolle, og da dets rolle har undergået de mest omfattende ændringer blandt alle institutionerne, vil denne betænkning hovedsageligt fokusere på spørgsmålet om Parlamentets hjemsted og dets arbejdsordninger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Parlamentet som den eneste institution, der vælges direkte af de europæiske borgere og er ansvarlig over for disse, spiller en ganske særlig og enestående rolle, og da dets rolle har undergået de mest omfattende ændringer blandt alle institutionerne, vil denne betænkning hovedsageligt fokusere på spørgsmålet om Parlamentets hjemsted og dets arbejdsordninger;

| E. | der henviser til, at det i protokol nr. 6 til traktaterne er fastsat, at Parlamentet har hjemsted i Strasbourg, hvor tolv månedlige plenarmøderækker, herunder også budgetmøderækken, afholdes, at yderligere plenarmøderækker afholdes i Bruxelles, at Parlamentets udvalg holder deres møder i Bruxelles, og at Parlamentets Generalsekretariat og dets tjenester fortsat er placeret i Luxembourg; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det i protokol nr. 6 til traktaterne er fastsat, at Parlamentet har hjemsted i Strasbourg, hvor tolv månedlige plenarmøderækker, herunder også budgetmøderækken, afholdes, at yderligere plenarmøderækker afholdes i Bruxelles, at Parlamentets udvalg holder deres møder i Bruxelles, og at Parlamentets Generalsekretariat og dets tjenester fortsat er placeret i Luxembourg;

| F. | der henviser til, at det i artikel 10 og 14 i TEU er fastsat, at EU er et repræsentativt demokrati, hvor EU-borgerne repræsenteres direkte i Parlamentet, og hvor Parlamentet som medlovgiver er på lige fod med Rådet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det i artikel 10 og 14 i TEU er fastsat, at EU er et repræsentativt demokrati, hvor EU-borgerne repræsenteres direkte i Parlamentet, og hvor Parlamentet som medlovgiver er på lige fod med Rådet;

| G. | der henviser til, at Parlamentet i medfør af artikel 232 i TEUF kan vedtage sin forretningsorden, hvorefter det kan fastsætte plenarforsamlingernes varighed, i overensstemmelse med traktaterne og EU-Domstolens praksis; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Parlamentet i medfør af artikel 232 i TEUF kan vedtage sin forretningsorden, hvorefter det kan fastsætte plenarforsamlingernes varighed, i overensstemmelse med traktaterne og EU-Domstolens praksis;

| H. | der henviser til, at Domstolen har fastslået, at hjemstedets placering ikke må hæmme et velfungerende Parlament; der henviser til, at Domstolen desuden har fastslået, at der er ulemper og omkostninger forbundet med at have flere arbejdssteder, men at enhver ændring af hjemstedet eller arbejdsstederne kræver en traktatændring og dermed medlemsstaternes samtykke; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Domstolen har fastslået, at hjemstedets placering ikke må hæmme et velfungerende Parlament; der henviser til, at Domstolen desuden har fastslået, at der er ulemper og omkostninger forbundet med at have flere arbejdssteder, men at enhver ændring af hjemstedet eller arbejdsstederne kræver en traktatændring og dermed medlemsstaternes samtykke;

| I. | der henviser til, at Parlamentet har undergået en fuldstændig forandring, fra at være et rådgivende organ med 78 udstationerede medlemmer, der — mest af praktiske årsager — delte faciliteter med Europarådets Parlamentariske Forsamling i Strasbourg, til et fuldgyldigt, direkte valgt Parlament med 766 medlemmer, som i dag er medlovgiver på lige fod med Rådet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Parlamentet har undergået en fuldstændig forandring, fra at være et rådgivende organ med 78 udstationerede medlemmer, der — mest af praktiske årsager — delte faciliteter med Europarådets Parlamentariske Forsamling i Strasbourg, til et fuldgyldigt, direkte valgt Parlament med 766 medlemmer, som i dag er medlovgiver på lige fod med Rådet;

| J. | der henviser til, at stigningen i Parlamentets lovgivningsarbejde illustreres af stigningen i antallet af fælles beslutningsprocedurer (i dag almindelige lovgivningsprocedurer) fra 165 i 1993-1999 til 454 i 2004-2009 og til et endnu større antal i indeværende valgperiode; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at stigningen i Parlamentets lovgivningsarbejde illustreres af stigningen i antallet af fælles beslutningsprocedurer (i dag almindelige lovgivningsprocedurer) fra 165 i 1993-1999 til 454 i 2004-2009 og til et endnu større antal i indeværende valgperiode;

| K. | der henviser til, at Parlamentets ændrede rolle også afspejles i stigningen i antallet af interinstitutionelle møder på 150 %, fra 16 000 til anslået 40 000 mellem 2009 og 2013, og i de vedvarende forhandlinger og trepartsmøder med Kommissionen, Rådet og de enkelte medlemsstater, der nu er en del af lovgivningsprocessen, og som har ført til en kraftig stigning i antallet af aftaler ved førstebehandlingen, fra 28 % i 1999-2004 til 72 % i 2004-2009; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Parlamentets ændrede rolle også afspejles i stigningen i antallet af interinstitutionelle møder på 150 %, fra 16 000 til anslået 40 000 mellem 2009 og 2013, og i de vedvarende forhandlinger og trepartsmøder med Kommissionen, Rådet og de enkelte medlemsstater, der nu er en del af lovgivningsprocessen, og som har ført til en kraftig stigning i antallet af aftaler ved førstebehandlingen, fra 28 % i 1999-2004 til 72 % i 2004-2009;

| L. | der henviser til, at strukturen af Parlamentets mødekalender blev fastlagt (under topmødet i Edinburgh i 1992) før alle de ændringer af dets rolle, der følger af vedtagelsen af Maastrichttraktaten, Amsterdamtraktaten, Nicetraktaten og Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at strukturen af Parlamentets mødekalender blev fastlagt (under topmødet i Edinburgh i 1992) før alle de ændringer af dets rolle, der følger af vedtagelsen af Maastrichttraktaten, Amsterdamtraktaten, Nicetraktaten og Lissabontraktaten;

| M. | der henviser til, at Rådet og Det Europæiske Råd allerede har koncentreret deres arbejde i Bruxelles, hvor alle Det Europæiske Råds møder — der tidligere blev afholdt i det land, der varetog formandskabet — nu udelukkende afholdes; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Rådet og Det Europæiske Råd allerede har koncentreret deres arbejde i Bruxelles, hvor alle Det Europæiske Råds møder — der tidligere blev afholdt i det land, der varetog formandskabet — nu udelukkende afholdes;

| N. | der henviser til, at den geografiske afstand mellem de medlovgivende organers officielle hjemsteder — 435 km — isolerer Parlamentet ikke blot fra Rådet og Kommissionen, men også fra andre interessenter såsom ngo'er, civilsamfundsorganisationer og medlemsstaternes repræsentationer og fra et af verdens største internationale journalistsamfund; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den geografiske afstand mellem de medlovgivende organers officielle hjemsteder — 435 km — isolerer Parlamentet ikke blot fra Rådet og Kommissionen, men også fra andre interessenter såsom ngo'er, civilsamfundsorganisationer og medlemsstaternes repræsentationer og fra et af verdens største internationale journalistsamfund;

| O. | der henviser til, at de årlige ekstraomkostninger ved Parlamentets geografiske spredning er anslået til at ligge mellem 156 mio. EUR og 204 mio. EUR (12), svarende til ca. 10 % af Parlamentets årlige budget, samtidig med at miljøpåvirkningen også er betydelig, idet CO2-emissionerne i forbindelse med rejserne mellem de tre arbejdssteder anslås til mellem 11 000 (13) og 19 000 t (14); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de årlige ekstraomkostninger ved Parlamentets geografiske spredning er anslået til at ligge mellem 156 mio. EUR og 204 mio. EUR (12), svarende til ca. 10 % af Parlamentets årlige budget, samtidig med at miljøpåvirkningen også er betydelig, idet CO2-emissionerne i forbindelse med rejserne mellem de tre arbejdssteder anslås til mellem 11 000 (13) og 19 000 t (14);

| P. | der henviser til, at Europa-Parlamentets nuværende arbejdsvilkår ligeledes medfører ekstraomkostninger og rejseomkostninger for andre EU-institutioner, navnlig Kommissionen og Rådet, medlemsstaternes repræsentationer, journalister og repræsentanter fra civilsamfundet; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Europa-Parlamentets nuværende arbejdsvilkår ligeledes medfører ekstraomkostninger og rejseomkostninger for andre EU-institutioner, navnlig Kommissionen og Rådet, medlemsstaternes repræsentationer, journalister og repræsentanter fra civilsamfundet;

| Q. | der henviser til, at 78 % af alle tjenesterejser foretaget af Parlamentets vedtægtsomfattede personale (i gennemsnit 3 172 hver måned) er en direkte følge af Parlamentets geografiske spredning; der henviser til, at Parlamentets bygninger i Strasbourg i dag kun anvendes 42 dage om året (og henstår ubrugte i 89 % af tiden), men stadig skal opvarmes, bemandes og vedligeholdes hele året; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at 78 % af alle tjenesterejser foretaget af Parlamentets vedtægtsomfattede personale (i gennemsnit 3 172 hver måned) er en direkte følge af Parlamentets geografiske spredning; der henviser til, at Parlamentets bygninger i Strasbourg i dag kun anvendes 42 dage om året (og henstår ubrugte i 89 % af tiden), men stadig skal opvarmes, bemandes og vedligeholdes hele året;

| R. | der henviser til, at udgifterne ved Parlamentets geografiske spredning udgør et vigtigt område for mulige besparelser, navnlig under de nuværende økonomiske forhold; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at udgifterne ved Parlamentets geografiske spredning udgør et vigtigt område for mulige besparelser, navnlig under de nuværende økonomiske forhold;

| S. | der henviser til, at Parlamentet siden forslaget i 1958 om, at Parlamentets hjemsted skulle placeres i nærheden af Rådet og Kommissionen, via talrige rapporter, erklæringer og udtalelser gentagne gange har udtrykt ønske om en mere praktisk og effektiv arbejdsordning; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Parlamentet siden forslaget i 1958 om, at Parlamentets hjemsted skulle placeres i nærheden af Rådet og Kommissionen, via talrige rapporter, erklæringer og udtalelser gentagne gange har udtrykt ønske om en mere praktisk og effektiv arbejdsordning;

| T. | der henviser til, at borgere i EU — bl.a. de over 1 mio. borgere, der støttede et andragende om et enkelt hjemsted — gentagne gange har givet udtryk for deres utilfredshed med de nuværende ordninger; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at borgere i EU — bl.a. de over 1 mio. borgere, der støttede et andragende om et enkelt hjemsted — gentagne gange har givet udtryk for deres utilfredshed med de nuværende ordninger;

| U. | der henviser til, at bestemmelserne om selvbestemmelsesretten med hensyn til et parlaments interne organisation er et af de spørgsmål, der i høj grad hører ind under det parlamentariske styre; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at bestemmelserne om selvbestemmelsesretten med hensyn til et parlaments interne organisation er et af de spørgsmål, der i høj grad hører ind under det parlamentariske styre;

| V. | der henviser til, at andre vigtige problemer ud over dem, der allerede er blevet rejst her, som har direkte forbindelse med Europa-Parlamentets plads i rangfølgen og dets funktion inden for Den Europæiske Unions institutionelle struktur, endnu ikke er blevet løst på en overbevisende måde; dette gælder spørgsmål om valgret, reglerne om et område med forbud mod demonstrationer, spørgsmål om immunitet og spørgsmål om medlemmernes statut; der henviser til, at håndteringen heraf enten hører ind under Parlamentets organisatoriske selvstyre inden for rammerne af en generel beslutningskompetence eller i det mindste hører ind under den almindelige lovgivningsprocedure baseret på fælles beslutningstagning; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at andre vigtige problemer ud over dem, der allerede er blevet rejst her, som har direkte forbindelse med Europa-Parlamentets plads i rangfølgen og dets funktion inden for Den Europæiske Unions institutionelle struktur, endnu ikke er blevet løst på en overbevisende måde; dette gælder spørgsmål om valgret, reglerne om et område med forbud mod demonstrationer, spørgsmål om immunitet og spørgsmål om medlemmernes statut; der henviser til, at håndteringen heraf enten hører ind under Parlamentets organisatoriske selvstyre inden for rammerne af en generel beslutningskompetence eller i det mindste hører ind under den almindelige lovgivningsprocedure baseret på fælles beslutningstagning;

| 1. | mener, at Europa-Parlamentet som EU-borgernes eneste direkte repræsentative organ bør tildeles beføjelsen til at fastsætte sine egne arbejdsordninger, herunder retten til at beslutte, hvor og hvornår det afholder sine møder; |
| --- | --- |

1.

mener, at Europa-Parlamentet som EU-borgernes eneste direkte repræsentative organ bør tildeles beføjelsen til at fastsætte sine egne arbejdsordninger, herunder retten til at beslutte, hvor og hvornår det afholder sine møder;

| 2. | tilslutter sig princippet om, at Europa-Parlamentet ville være mere effektivt, omkostningseffektivt og miljøvenligt, hvis det var placeret på ét enkelt arbejdssted; bemærker, at den fortsatte månedlige flytning mellem Bruxelles og Strasbourg blandt EU-borgerne er blevet et symbolsk negativt spørgsmål, der skader Den Europæiske Unions omdømme, navnlig i tider, hvor finanskrisen har medført alvorlige og smertelige udgiftsnedskæringer i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

2.

tilslutter sig princippet om, at Europa-Parlamentet ville være mere effektivt, omkostningseffektivt og miljøvenligt, hvis det var placeret på ét enkelt arbejdssted; bemærker, at den fortsatte månedlige flytning mellem Bruxelles og Strasbourg blandt EU-borgerne er blevet et symbolsk negativt spørgsmål, der skader Den Europæiske Unions omdømme, navnlig i tider, hvor finanskrisen har medført alvorlige og smertelige udgiftsnedskæringer i medlemsstaterne;

| 3. | mener, at der er legitimt at indlede en debat om Parlamentets ret til at fastsætte sine egne arbejdsordninger, herunder retten til at beslutte, hvor og hvornår det afholder sine møder; |
| --- | --- |

3.

mener, at der er legitimt at indlede en debat om Parlamentets ret til at fastsætte sine egne arbejdsordninger, herunder retten til at beslutte, hvor og hvornår det afholder sine møder;

| 4. | forpligter sig derfor til at indlede en almindelig traktatrevisionsprocedure, jf. artikel 48 i TEU, med henblik på at foreslå de nødvendige ændringer af artikel 341 i TEUF og protokol nr. 6, således at Parlamentet kan træffe afgørelse om placeringen af hjemstedet og sin interne organisation; |
| --- | --- |

4.

forpligter sig derfor til at indlede en almindelig traktatrevisionsprocedure, jf. artikel 48 i TEU, med henblik på at foreslå de nødvendige ændringer af artikel 341 i TEUF og protokol nr. 6, således at Parlamentet kan træffe afgørelse om placeringen af hjemstedet og sin interne organisation;

| 5. | beslutter ikke at fremsætte nogen henstillinger vedrørende de øvrige EU-institutioners hjemsteder; |
| --- | --- |

5.

beslutter ikke at fremsætte nogen henstillinger vedrørende de øvrige EU-institutioners hjemsteder;

| 6. | understreger, at der skal foretages en vurdering af de finansielle og økonomiske følger af en ændring af hjemstedet eller arbejdsstederne, og at der skal findes et rimeligt kompromis, der sikrer, at Parlamentets nuværende bygninger fortsat kan anvendes; |
| --- | --- |

6.

understreger, at der skal foretages en vurdering af de finansielle og økonomiske følger af en ændring af hjemstedet eller arbejdsstederne, og at der skal findes et rimeligt kompromis, der sikrer, at Parlamentets nuværende bygninger fortsat kan anvendes;

| 7. | anerkender, at der i forbindelse med en kommende afgørelse fra Parlamentets side om dets arbejdsordninger skal afsættes tilstrækkelig tid til drøftelser og overvejelser og åbnes mulighed for en hensigtsmæssig overgangsordning; |
| --- | --- |

7.

anerkender, at der i forbindelse med en kommende afgørelse fra Parlamentets side om dets arbejdsordninger skal afsættes tilstrækkelig tid til drøftelser og overvejelser og åbnes mulighed for en hensigtsmæssig overgangsordning;

| 8. | beder Revisionsretten, eller et lignende uafhængigt organ, om tilvejebringe en omfattende analyse af de mulige besparelser på EU's budget, hvis Parlamentet kun havde et hjemsted; beder om, at denne analyse omfatter de budgetmæssige aspekter og andre omkostninger, såsom besparelser gennem mindre tabt arbejdstid og større effektivitet; |
| --- | --- |

8.

beder Revisionsretten, eller et lignende uafhængigt organ, om tilvejebringe en omfattende analyse af de mulige besparelser på EU's budget, hvis Parlamentet kun havde et hjemsted; beder om, at denne analyse omfatter de budgetmæssige aspekter og andre omkostninger, såsom besparelser gennem mindre tabt arbejdstid og større effektivitet;

| 9. | opfordrer Præsidiet til at anmode Eurobarometer eller en anden lignende professionel rundspørgetjeneste om senest den 1. januar 2014 at foretage en undersøgelse om EU-borgernes syn på udsigten til en opretholdelse af Parlamentets tre arbejdssteder med særlig henvisning til de finansielle, miljømæssige og effektivitetsmæssige omkostninger ved denne ordning; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Præsidiet til at anmode Eurobarometer eller en anden lignende professionel rundspørgetjeneste om senest den 1. januar 2014 at foretage en undersøgelse om EU-borgernes syn på udsigten til en opretholdelse af Parlamentets tre arbejdssteder med særlig henvisning til de finansielle, miljømæssige og effektivitetsmæssige omkostninger ved denne ordning;

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Råd og medlemsstaternes stats- og regeringschefer og parlamenter. |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Råd og medlemsstaternes stats- og regeringschefer og parlamenter.

---

(1)  EFT 9 af 26.7.1958, s. 210 og 234.

(2)  EFT C 234 af 14.9.1981, s. 22.

(3)  EFT C 40 af 7.2.2001, s. 409.

(4)  EUT C 380 E af 11.12.2012, s. 89.

(5)  EUT L 286 af 17.10.2012, s. 3.

(6)  EUT C 249 E af 30.8.2013, s. 18.

(7)  EUT C 257 E af 6.9.2013, s. 104.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0289.

(9)  Sag C-230/81, Storhertugdømmet Luxembourg mod Parlamentet.

(10)  Sag C-345/95, Den Franske Republik mod Parlamentet.

(11)  Sag C-237/11 og C-238/11, Den Franske Republik mod Parlamentet.

(12)  Rapporten fra Europa-Parlamentets generalsekretær fra 2002 er det sidste omfattende overslag over omkostningerne, der er til rådighed. At omkostningerne beløber sig til mellem 169 og 204 mio. EUR, som det bekræftes i rapporten fra 2012 fra Præsidiets og Budgetudvalgets fælles arbejdsgruppe, er beregnet ved, at der til overslaget på 148 mio. EUR lægges omkostninger på 28,3 mio. EUR svarende til den årlige afskrivning på bygningerne i Strasbourg, som siden erhvervelsen af disse bygninger har skullet tages med i betragtning. I et svar fra generalsekretæren den 30. august 2013 på opfordringerne i punkt 10 i Parlamentets beslutning af 6. februar 2013 om retningslinjerne for 2014-budgetproceduren anslås ekstraomkostningerne i forbindelse med hjemstedet i Strasbourg til 103 mio. EUR, hvilket vil bringe det samlede tal op på 156 mio. EUR, når overslagene over afskrivning og ubrugt gulvareal i rapporten fra 2012 fra den fælles arbejdsgruppe lægges til.

(13)  »The three places of work of the European Parliament — financial, environmental and regional impacts of geographic dispersion«, notat udarbejdet af Europa-Parlamentets generalsekretær den 30. august 2013 som svar på anmodningen i punkt 10 i Parlamentets beslutning af 6. februar 2013 om retningslinjerne for 2014-budgetproceduren.

(14)  »European Parliament two-seat operation: Environmental costs, transport & energy«, rapport udarbejdet af Eco-Logica Ltd. for Verts/ALE-Gruppen, november 2007.

---

Torsdag den 21. november 2013

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/6

---

P7_TA(2013)0511

Situationsrapport for Doha-udviklingsdagsorden

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om status for Dohaudviklingsdagsordenen og forberedelserne til den niende WTO-ministerkonference (2013/2740(RSP))

(2016/C 436/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den erklæring, der blev vedtaget på Verdenshandelsorganisationens (WTO’s) ministerkonference i Doha den 14. november 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, der blev vedtaget på Verdenshandelsorganisationens (WTO’s) ministerkonference i Doha den 14. november 2001,

| — | der henviser til den erklæring, der blev vedtaget på WTO’s ministerkonference i Hongkong den 18. december 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, der blev vedtaget på WTO’s ministerkonference i Hongkong den 18. december 2005,

| — | der henviser til sin beslutning af 4. april 2006 om evaluering af Doha-runden efter WTO's ministerkonference i Hongkong (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. april 2006 om evaluering af Doha-runden efter WTO's ministerkonference i Hongkong (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. april 2008 med titlen »Mod en reformeret Verdenshandelsorganisation« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. april 2008 med titlen »Mod en reformeret Verdenshandelsorganisation« (2),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Dohaudviklingsdagsordenen (DDA), navnlig beslutningerne af 9. oktober 2008 (3), 16. december 2009 (4) og 14. september 2011 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Dohaudviklingsdagsordenen (DDA), navnlig beslutningerne af 9. oktober 2008 (3), 16. december 2009 (4) og 14. september 2011 (5),

| — | der henviser til den erklæring, der blev vedtaget den 29. maj 2013 under det 28. møde i styringsudvalget for Den Parlamentariske Konference om WTO, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, der blev vedtaget den 29. maj 2013 under det 28. møde i styringsudvalget for Den Parlamentariske Konference om WTO,

| — | der henviser til de erklæringer, der blev fremsat på de uformelle møder i Handelsforhandlingskomitéen (TNC) den 11. april og 3. juni 2013 og på det formelle TNC-møde den 22. juli 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til de erklæringer, der blev fremsat på de uformelle møder i Handelsforhandlingskomitéen (TNC) den 11. april og 3. juni 2013 og på det formelle TNC-møde den 22. juli 2013,

| — | der henviser til FN's årtusindudviklingsmål, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's årtusindudviklingsmål,

| — | der henviser til den fjerde globale evaluering af handelsrelateret bistand (Aid for Trade), som fandt sted den 8.-10. juli 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde globale evaluering af handelsrelateret bistand (Aid for Trade), som fandt sted den 8.-10. juli 2013,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Doharunden blev indledt i 2001 med det formål at skabe nye muligheder for handel, styrke de multilaterale regler for handel og imødegå de aktuelle ubalancer i handelssystemet ved at sætte udviklingslandenes, og navnlig de mindst udviklede landes, behov og interesser i centrum for forhandlingerne; der henviser til, at disse målsætninger hidrører fra den overbevisning, at et multilateralt system baseret på mere retfærdige og rimelige regler kan bidrage til fair og fri handel til gavn for den økonomiske udvikling på alle kontinenter og til bekæmpelsen af fattigdom; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Doharunden blev indledt i 2001 med det formål at skabe nye muligheder for handel, styrke de multilaterale regler for handel og imødegå de aktuelle ubalancer i handelssystemet ved at sætte udviklingslandenes, og navnlig de mindst udviklede landes, behov og interesser i centrum for forhandlingerne; der henviser til, at disse målsætninger hidrører fra den overbevisning, at et multilateralt system baseret på mere retfærdige og rimelige regler kan bidrage til fair og fri handel til gavn for den økonomiske udvikling på alle kontinenter og til bekæmpelsen af fattigdom;

| B. | der henviser til, at EU hele tiden har været fortaler for en stærk tilgang til handel baseret på multilaterale regler, men samtidig har anerkendt, at komplementære tilgange, som f.eks. bilaterale, regionale og plurilaterale aftaler, også kan skabe handelsåbninger, navnlig ved at åbne for liberalisering og forbedre reglerne og disciplinen inden for politikområder, der ikke behandles så grundigt i WTO, og kan understøtte det multilaterale system — forudsat at sådanne aftaler er i overensstemmelse med WTO's regler; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU hele tiden har været fortaler for en stærk tilgang til handel baseret på multilaterale regler, men samtidig har anerkendt, at komplementære tilgange, som f.eks. bilaterale, regionale og plurilaterale aftaler, også kan skabe handelsåbninger, navnlig ved at åbne for liberalisering og forbedre reglerne og disciplinen inden for politikområder, der ikke behandles så grundigt i WTO, og kan understøtte det multilaterale system — forudsat at sådanne aftaler er i overensstemmelse med WTO's regler;

| C. | der henviser til, at WTO og de regler, der er nedfældet i aftaler under WTO, har medvirket til at forhindre fuldt udbygget og udbredt protektionisme som reaktion på den alvorligste finansielle og økonomiske krise siden 1930'erne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at WTO og de regler, der er nedfældet i aftaler under WTO, har medvirket til at forhindre fuldt udbygget og udbredt protektionisme som reaktion på den alvorligste finansielle og økonomiske krise siden 1930'erne;

| D. | der henviser til, at åben og fair multilateral handel begrænses mere af forskellige ikke-toldmæssige hindringer (NTB) end af toldsatser, som i vid udstrækning fraviges i takt med den stigende globalisering; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at åben og fair multilateral handel begrænses mere af forskellige ikke-toldmæssige hindringer (NTB) end af toldsatser, som i vid udstrækning fraviges i takt med den stigende globalisering;

| E. | der henviser til, at WTO's ministerkonference med henblik på at afslutte Doharunden kom ind i et dødvande i slutningen af juli 2008; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at WTO's ministerkonference med henblik på at afslutte Doharunden kom ind i et dødvande i slutningen af juli 2008;

| F. | der henviser til, at der har været forskellige forsøg og initiativer i de seneste år med henblik på at sætte stærkt tiltrængt fremdrift i den fastlåste Dohaudviklingsdagsorden; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der har været forskellige forsøg og initiativer i de seneste år med henblik på at sætte stærkt tiltrængt fremdrift i den fastlåste Dohaudviklingsdagsorden;

| G. | der henviser til, at den niende WTO-ministerkonference vil finde sted i Indonesien den 3.-6. december 2013; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den niende WTO-ministerkonference vil finde sted i Indonesien den 3.-6. december 2013;

| 1. | gentager sin fulde støtte til den blivende værdi af multilateralisme, men støtter en strukturel reform af WTO, som er nødvendig for bedre at kunne sikre et åbent, fair og ikkediskriminatorisk handelssystem baseret på fælles regler, som tager større hensyn til SMV'ers rolle og interesser; |
| --- | --- |

1.

gentager sin fulde støtte til den blivende værdi af multilateralisme, men støtter en strukturel reform af WTO, som er nødvendig for bedre at kunne sikre et åbent, fair og ikkediskriminatorisk handelssystem baseret på fælles regler, som tager større hensyn til SMV'ers rolle og interesser;

| 2. | understreger, at det er af systemisk betydning at opnå et ambitiøst og afbalanceret resultat under den niende ministerkonference, som kan accepteres af alle WTO's medlemmer, og som kan være med til at bane vej for yderligere multilaterale forhandlinger; |
| --- | --- |

2.

understreger, at det er af systemisk betydning at opnå et ambitiøst og afbalanceret resultat under den niende ministerkonference, som kan accepteres af alle WTO's medlemmer, og som kan være med til at bane vej for yderligere multilaterale forhandlinger;

| 3. | opfordrer til en handelsdagsorden, der er baseret på fri og fair handel til gavn for alle, og som bør have udvikling i centrum for processen; understreger vigtigheden af, at der i forbindelse med forhandlingerne tages fuldt hensyn til lavindkomstudviklingslandes og de mindst udvikledes landes særlige behov og interesser; gentager, at det er bydende nødvendigt at sikre, at princippet om særlig og differentieret behandling udgør en integreret del af alle lag i forhandlingerne og afspejler WTO-medlemmernes forskellige økonomiske udviklingsniveauer som fastsat i artikel 44 i Doha-ministererklæringen; mener, at meningsfulde bestemmelser om særlig og differentieret behandling burde gøres mere præcise, underkastes periodisk evaluering og målrettes; |
| --- | --- |

3.

opfordrer til en handelsdagsorden, der er baseret på fri og fair handel til gavn for alle, og som bør have udvikling i centrum for processen; understreger vigtigheden af, at der i forbindelse med forhandlingerne tages fuldt hensyn til lavindkomstudviklingslandes og de mindst udvikledes landes særlige behov og interesser; gentager, at det er bydende nødvendigt at sikre, at princippet om særlig og differentieret behandling udgør en integreret del af alle lag i forhandlingerne og afspejler WTO-medlemmernes forskellige økonomiske udviklingsniveauer som fastsat i artikel 44 i Doha-ministererklæringen; mener, at meningsfulde bestemmelser om særlig og differentieret behandling burde gøres mere præcise, underkastes periodisk evaluering og målrettes;

| 4. | mener, at handelsliberalisering er et nødvendigt redskab til at sikre bæredygtig økonomisk vækst og udvikling, men at der skal følge passende ledsagepolitikker med, som omfatter makro- og mikroøkonomiske indgreb, herunder gennemsigtige budgetter, skattepolitikker og skattelighed, administrativ forenkling, uddannelse og erhvervsuddannelse, institutionelle reformer og sociale politikker med henblik på at maksimere og fordele udbyttet af handelsreformerne bedre og effektivt at modvirke eventuelle negative virkninger; |
| --- | --- |

4.

mener, at handelsliberalisering er et nødvendigt redskab til at sikre bæredygtig økonomisk vækst og udvikling, men at der skal følge passende ledsagepolitikker med, som omfatter makro- og mikroøkonomiske indgreb, herunder gennemsigtige budgetter, skattepolitikker og skattelighed, administrativ forenkling, uddannelse og erhvervsuddannelse, institutionelle reformer og sociale politikker med henblik på at maksimere og fordele udbyttet af handelsreformerne bedre og effektivt at modvirke eventuelle negative virkninger;

| 5. | understreger, at WTO's medlemmer har erkendt, at der stadig er lande, som ikke har den menneskelige, institutionelle og infrastrukturmæssige kapacitet til at deltage aktivt i den internationale handel, så det multilaterale system må ledsages af forbedringer af handelskapaciteten, hvilket er et afgørende element i Dohaudviklingsdagsordenen; mener imidlertid også, at bistand til lande, der søger at få adgang til WTO, fortsat bør prioriteres; |
| --- | --- |

5.

understreger, at WTO's medlemmer har erkendt, at der stadig er lande, som ikke har den menneskelige, institutionelle og infrastrukturmæssige kapacitet til at deltage aktivt i den internationale handel, så det multilaterale system må ledsages af forbedringer af handelskapaciteten, hvilket er et afgørende element i Dohaudviklingsdagsordenen; mener imidlertid også, at bistand til lande, der søger at få adgang til WTO, fortsat bør prioriteres;

| 6. | understreger i denne forbindelse den vellykkede rolle, som Aid for Trade-initiativet har spillet; beklager, at de samlede forpligtelser for første gang siden initiativets start i 2005 blev reduceret i 2011 som følge af den finansielle krise, hvilket førte til mindre støtte til store projekter inden for økonomisk infrastruktur, idet forpligtelserne inden for transport- og energisektoren faldt; bemærker, at teknisk bistand inden for handel og de multilaterale initiativer, som f.eks. den præferencetoldbehandling, der blev indrømmet under WTO, kan bidrage til at kompensere for denne nedskæring i forpligtelser; opfordrer WTO-medlemmerne, navnlig de udviklede lande og vækstøkonomierne, til i højere grad at anvende denne mulighed; |
| --- | --- |

6.

understreger i denne forbindelse den vellykkede rolle, som Aid for Trade-initiativet har spillet; beklager, at de samlede forpligtelser for første gang siden initiativets start i 2005 blev reduceret i 2011 som følge af den finansielle krise, hvilket førte til mindre støtte til store projekter inden for økonomisk infrastruktur, idet forpligtelserne inden for transport- og energisektoren faldt; bemærker, at teknisk bistand inden for handel og de multilaterale initiativer, som f.eks. den præferencetoldbehandling, der blev indrømmet under WTO, kan bidrage til at kompensere for denne nedskæring i forpligtelser; opfordrer WTO-medlemmerne, navnlig de udviklede lande og vækstøkonomierne, til i højere grad at anvende denne mulighed;

| 7. | fastholder, at det er nødvendigt at forny WTO-systemet, således at der tages hensyn til SMV'ernes behov i den internationale handel og behovet for forenklede regler, både hvad angår handelslettelse og internationale voldgiftsretssystemer, for at undgå de vanskeligheder, der er forbundet med tvister med kunder eller handelsmyndigheder i visse WTO-medlemslande; |
| --- | --- |

7.

fastholder, at det er nødvendigt at forny WTO-systemet, således at der tages hensyn til SMV'ernes behov i den internationale handel og behovet for forenklede regler, både hvad angår handelslettelse og internationale voldgiftsretssystemer, for at undgå de vanskeligheder, der er forbundet med tvister med kunder eller handelsmyndigheder i visse WTO-medlemslande;

| 8. | henleder opmærksomheden på den fjerde gennemgangskonference for Aid for Trade, der blev afholdt i juli 2013 i Genève, som påviste de fordele, udviklingslandene har af globale værdikæder; påpeger imidlertid, at deltagerne indkredsede handelsrelaterede hindringer, som forhindrer udviklingslandenes virksomheder i at komme ind eller bevæge sig opad i værdikæderne, som f.eks. utilstrækkelig infrastruktur, høje transport- og shippingomkostninger, utilstrækkelig adgang til handelsfinansiering, manglende evne til at tiltrække udenlandske direkte investeringer, fravær af komparative fordele og store udgifter til at komme ind på markedet; |
| --- | --- |

8.

henleder opmærksomheden på den fjerde gennemgangskonference for Aid for Trade, der blev afholdt i juli 2013 i Genève, som påviste de fordele, udviklingslandene har af globale værdikæder; påpeger imidlertid, at deltagerne indkredsede handelsrelaterede hindringer, som forhindrer udviklingslandenes virksomheder i at komme ind eller bevæge sig opad i værdikæderne, som f.eks. utilstrækkelig infrastruktur, høje transport- og shippingomkostninger, utilstrækkelig adgang til handelsfinansiering, manglende evne til at tiltrække udenlandske direkte investeringer, fravær af komparative fordele og store udgifter til at komme ind på markedet;

| 9. | erkender landbrugssektorens betydning; mener, at EU bør støtte foranstaltninger, der adresserer udviklingslandenes ægte fødevaresikkerhedsproblemer; minder om, at EU i denne henseende bør sikre sammenhæng mellem de forskellige EU-politikker inden for Unionens optræden udadtil, som det navnlig er fastsat i artikel 205 til 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union, nemlig udviklingspolitikken og den fælles handelspolitik, under hensyntagen til både EU-medlemsstaternes og udviklingslandenes behov og problemer; |
| --- | --- |

9.

erkender landbrugssektorens betydning; mener, at EU bør støtte foranstaltninger, der adresserer udviklingslandenes ægte fødevaresikkerhedsproblemer; minder om, at EU i denne henseende bør sikre sammenhæng mellem de forskellige EU-politikker inden for Unionens optræden udadtil, som det navnlig er fastsat i artikel 205 til 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union, nemlig udviklingspolitikken og den fælles handelspolitik, under hensyntagen til både EU-medlemsstaternes og udviklingslandenes behov og problemer;

| 10. | opfordrer de udviklede lande og vækstlandene til at følge EU's initiativ »alt undtagen våben«, der giver de mindst udviklede lande 100 % told- og kvotefri markedsadgang, og til at sikre, at fritagelsen for så vidt angår tjenesteydelser fra de mindst udviklede lande gennemføres; |
| --- | --- |

10.

opfordrer de udviklede lande og vækstlandene til at følge EU's initiativ »alt undtagen våben«, der giver de mindst udviklede lande 100 % told- og kvotefri markedsadgang, og til at sikre, at fritagelsen for så vidt angår tjenesteydelser fra de mindst udviklede lande gennemføres;

| 11. | mener, at en bindende aftale om handelslettelser vil medføre betydelige fordele for alle WTO's medlemmer og især udviklingslande og relevante økonomiske operatører ved at øge gennemsigtigheden og retssikkerheden og mindske de administrative omkostninger og toldprocedurernes varighed, hvilket igen vil gøre det muligt for dem til fulde at udnytte de muligheder, der tilvejebringes i kraft af den øgede forekomst af regionale og globale forsyningskæder, og vil gøre det muligt for SMV'er at drage nytte af mere åbne markeder; påpeger, at kapacitetsopbygning og teknisk bistand fortsat bør stilles til rådighed for udviklingslandene, for at de får mulighed for at øge deres produktionskapacitet, således at de kan få gavn af en større andel af merværdien i de globale værdikæder; |
| --- | --- |

11.

mener, at en bindende aftale om handelslettelser vil medføre betydelige fordele for alle WTO's medlemmer og især udviklingslande og relevante økonomiske operatører ved at øge gennemsigtigheden og retssikkerheden og mindske de administrative omkostninger og toldprocedurernes varighed, hvilket igen vil gøre det muligt for dem til fulde at udnytte de muligheder, der tilvejebringes i kraft af den øgede forekomst af regionale og globale forsyningskæder, og vil gøre det muligt for SMV'er at drage nytte af mere åbne markeder; påpeger, at kapacitetsopbygning og teknisk bistand fortsat bør stilles til rådighed for udviklingslandene, for at de får mulighed for at øge deres produktionskapacitet, således at de kan få gavn af en større andel af merværdien i de globale værdikæder;

| 12. | minder om, at en nylig konsekvensundersøgelse vedrørende Dohaudviklingsdagsordenen bestilt af EU antyder, at handelslettelser kan være af lige så stor økonomisk værdi som det samlede udbytte af liberaliseringen af varer og tjenesteydelser; minder om, at alene forbedrede toldprocedurer har potentiale til årligt at lægge 68 mia. EUR til verdens BNP, og at handelslettelser for mange udviklingslande ville være den vigtigste kilde til fortjeneste; |
| --- | --- |

12.

minder om, at en nylig konsekvensundersøgelse vedrørende Dohaudviklingsdagsordenen bestilt af EU antyder, at handelslettelser kan være af lige så stor økonomisk værdi som det samlede udbytte af liberaliseringen af varer og tjenesteydelser; minder om, at alene forbedrede toldprocedurer har potentiale til årligt at lægge 68 mia. EUR til verdens BNP, og at handelslettelser for mange udviklingslande ville være den vigtigste kilde til fortjeneste;

| 13. | mener, at handels- og investeringshindringer, der påvirker servicesektorerne, bør prioriteres behørigt på WTO-plan, bl.a. ikt og telekommunikation, professionelle tjenesteydelser og tjenesteydelser til erhvervslivet, finansielle tjenesteydelser, e-handel, byggeri, detailhandel og distribution; mener, at disse ikke-toldmæssige foranstaltninger, inklusive nationale forordninger, ejerskabsbegrænsninger og forskellige kriseforanstaltninger (herunder diskriminerende bestemmelser vedrørende offentlige udbud), er af særlig betydning i kraft af den højere merværdi ved handel med tjenesteydelser og EU's position som den største eksportør af tjenesteydelser; |
| --- | --- |

13.

mener, at handels- og investeringshindringer, der påvirker servicesektorerne, bør prioriteres behørigt på WTO-plan, bl.a. ikt og telekommunikation, professionelle tjenesteydelser og tjenesteydelser til erhvervslivet, finansielle tjenesteydelser, e-handel, byggeri, detailhandel og distribution; mener, at disse ikke-toldmæssige foranstaltninger, inklusive nationale forordninger, ejerskabsbegrænsninger og forskellige kriseforanstaltninger (herunder diskriminerende bestemmelser vedrørende offentlige udbud), er af særlig betydning i kraft af den højere merværdi ved handel med tjenesteydelser og EU's position som den største eksportør af tjenesteydelser;

| 14. | glæder sig derfor over, at der er indledt forhandlinger om en plurilateral overenskomst om handel med tjenesteydelser (TiSA), hvilket er i overensstemmelse med den ottende ministerkonferences mål om at undersøge nye måder, hvorpå WTO-medlemmerne kan liberalisere handelen med tjenesteydelser yderligere; fremhæver EU's indsats for at fremme arbejdet på dette område og arbejde hen imod at »multilateralisere« TiSA ved at sikre, at den overtager de definitioner, regler og principper, der udgør kernen i den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS); fremhæver betydningen af at sikre, at alle aftaler er ambitiøse og udvider omfanget af og uddyber reglerne for liberalisering af handelen med tjenesteydelser, samtidig med at de bevarer WTO-medlemmernes nationale politikmål og deres ret til at regulere tjenesteydelser af almen interesse og indgå bilaterale og plurilaterale forpligtelser, og at resultaterne er solidt forankret i WTO-strukturen; |
| --- | --- |

14.

glæder sig derfor over, at der er indledt forhandlinger om en plurilateral overenskomst om handel med tjenesteydelser (TiSA), hvilket er i overensstemmelse med den ottende ministerkonferences mål om at undersøge nye måder, hvorpå WTO-medlemmerne kan liberalisere handelen med tjenesteydelser yderligere; fremhæver EU's indsats for at fremme arbejdet på dette område og arbejde hen imod at »multilateralisere« TiSA ved at sikre, at den overtager de definitioner, regler og principper, der udgør kernen i den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS); fremhæver betydningen af at sikre, at alle aftaler er ambitiøse og udvider omfanget af og uddyber reglerne for liberalisering af handelen med tjenesteydelser, samtidig med at de bevarer WTO-medlemmernes nationale politikmål og deres ret til at regulere tjenesteydelser af almen interesse og indgå bilaterale og plurilaterale forpligtelser, og at resultaterne er solidt forankret i WTO-strukturen;

| 15. | mener, at overførsel af teknologi kan være en vektor for økonomisk vækst og fremme handel; glæder sig over genoptagelsen af forhandlingerne om en udvidelse af aftalen om informationsteknologi, som øger både rækken af omfattede produkter og antallet af lande under dens anvendelsesområde; opfordrer på det kraftigste alle parter i forhandlingerne til at fortsætte deres bestræbelser med henblik på at nå til enighed inden den niende ministerkonference; |
| --- | --- |

15.

mener, at overførsel af teknologi kan være en vektor for økonomisk vækst og fremme handel; glæder sig over genoptagelsen af forhandlingerne om en udvidelse af aftalen om informationsteknologi, som øger både rækken af omfattede produkter og antallet af lande under dens anvendelsesområde; opfordrer på det kraftigste alle parter i forhandlingerne til at fortsætte deres bestræbelser med henblik på at nå til enighed inden den niende ministerkonference;

| 16. | glæder sig over revisionen af WTO's plurilaterale aftale om offentlige udbud (GPA), som blev vedtaget i marts 2012, og anerkender betydningen af, at EU godkender den reviderede GPA inden den niende ministerkonference med henblik på at foranledige, at den træder i kraft senest i 2014; mener, at mere klare og stringente regler for kontrakttildelingsprocedurer vil skabe gennemsigtighed i forbindelse med offentlige udbud og sammen med den udvidede dækning af varer og tjenesteydelser og ordregivere vil tilvejebringe bedre muligheder for signatarerne; opfordrer WTO's medlemmer, i særdeleshed udviklingslandene og de nuværende observatørlande i GPA, til at overveje at tiltræde aftalen, således at de kan drage nytte af de nye mere fleksible bestemmelser for udviklingslandene og høste fordelene heraf; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over revisionen af WTO's plurilaterale aftale om offentlige udbud (GPA), som blev vedtaget i marts 2012, og anerkender betydningen af, at EU godkender den reviderede GPA inden den niende ministerkonference med henblik på at foranledige, at den træder i kraft senest i 2014; mener, at mere klare og stringente regler for kontrakttildelingsprocedurer vil skabe gennemsigtighed i forbindelse med offentlige udbud og sammen med den udvidede dækning af varer og tjenesteydelser og ordregivere vil tilvejebringe bedre muligheder for signatarerne; opfordrer WTO's medlemmer, i særdeleshed udviklingslandene og de nuværende observatørlande i GPA, til at overveje at tiltræde aftalen, således at de kan drage nytte af de nye mere fleksible bestemmelser for udviklingslandene og høste fordelene heraf;

| 17. | glæder sig over, at der i juni 2013 blev truffet en positiv afgørelse om at forlænge undtagelsen i forbindelse med handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS) med yderligere otte år frem til den 1. juli 2021 for de mindst udviklede lande, hvilket er endnu et middel til at sikre, at verdenshandelssystemet ikke anlægger en standardtilgang, men i stedet tager højde for de enkelte udviklingslandes særegenheder; |
| --- | --- |

17.

glæder sig over, at der i juni 2013 blev truffet en positiv afgørelse om at forlænge undtagelsen i forbindelse med handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS) med yderligere otte år frem til den 1. juli 2021 for de mindst udviklede lande, hvilket er endnu et middel til at sikre, at verdenshandelssystemet ikke anlægger en standardtilgang, men i stedet tager højde for de enkelte udviklingslandes særegenheder;

| 18. | opfordrer WTO's medlemmer til proaktivt at støtte WTO's indsats for at etablere effektive arbejdsrelationer og et mere dybtgående samarbejde med andre internationale organisationer, hvis arbejde har betydning for forhandlingerne om verdenshandelen, navnlig Den Internationale Arbejdsorganisation, Verdenssundhedsorganisationen, og FN og FN's agenturer og organer såsom FN's Konference for Handel og Udvikling, Fødevare- og Landbrugsorganisationen, FN's Miljøprogram, FN's udviklingsprogram og FN's rammekonvention om klimaændringer samt IMF, Verdensbanken og OECD, for at sikre gensidig støtte og synergieffekter mellem handelsmæssige og ikkehandelsmæssige problemstillinger; støtter bestræbelserne på at få vedtaget internationale standarder og indført regelsamarbejde; |
| --- | --- |

18.

opfordrer WTO's medlemmer til proaktivt at støtte WTO's indsats for at etablere effektive arbejdsrelationer og et mere dybtgående samarbejde med andre internationale organisationer, hvis arbejde har betydning for forhandlingerne om verdenshandelen, navnlig Den Internationale Arbejdsorganisation, Verdenssundhedsorganisationen, og FN og FN's agenturer og organer såsom FN's Konference for Handel og Udvikling, Fødevare- og Landbrugsorganisationen, FN's Miljøprogram, FN's udviklingsprogram og FN's rammekonvention om klimaændringer samt IMF, Verdensbanken og OECD, for at sikre gensidig støtte og synergieffekter mellem handelsmæssige og ikkehandelsmæssige problemstillinger; støtter bestræbelserne på at få vedtaget internationale standarder og indført regelsamarbejde;

| 19. | opfordrer til en grundig overvejelse af spørgsmålet om, hvordan man bedre tackler ikke-handelsmæssige problemstillinger under WTO-reglerne, således at medlemmerne får mulighed for at efterstræbe legitime politikmål, samtidig med at markedsadgangen bevares; understreger i denne forbindelse, at indsatsen for at få indført og effektivt gennemført internationale sociale standarder samt arbejdsmarkeds-, miljø- og menneskerettighedsstandarder bør støttes kraftigt, og at der bør ydes den nødvendige bistand til udviklingslandene, således at de kan leve op til sådanne standarder; |
| --- | --- |

19.

opfordrer til en grundig overvejelse af spørgsmålet om, hvordan man bedre tackler ikke-handelsmæssige problemstillinger under WTO-reglerne, således at medlemmerne får mulighed for at efterstræbe legitime politikmål, samtidig med at markedsadgangen bevares; understreger i denne forbindelse, at indsatsen for at få indført og effektivt gennemført internationale sociale standarder samt arbejdsmarkeds-, miljø- og menneskerettighedsstandarder bør støttes kraftigt, og at der bør ydes den nødvendige bistand til udviklingslandene, således at de kan leve op til sådanne standarder;

| 20. | er overbevist om, at undladelsen af at differentiere tilstrækkeligt mellem udviklingslandene, til trods for den store forskel i disse landes økonomiske udviklingsniveau og specifikke behov, kan være en hindring for at få indført effektive foranstaltninger til gavn for disse lande i overensstemmelse med det udtrykte mål med Doha-udviklingsrunden og er til skade for de udviklingslande, som har de største behov; opfordrer indtrængende de mere udviklede udviklingslande til at påtage sig deres del af ansvaret allerede i forbindelse med den igangværende runde og yde bidrag, som svarer til deres udviklingsniveau og sektormæssige konkurrenceevne; |
| --- | --- |

20.

er overbevist om, at undladelsen af at differentiere tilstrækkeligt mellem udviklingslandene, til trods for den store forskel i disse landes økonomiske udviklingsniveau og specifikke behov, kan være en hindring for at få indført effektive foranstaltninger til gavn for disse lande i overensstemmelse med det udtrykte mål med Doha-udviklingsrunden og er til skade for de udviklingslande, som har de største behov; opfordrer indtrængende de mere udviklede udviklingslande til at påtage sig deres del af ansvaret allerede i forbindelse med den igangværende runde og yde bidrag, som svarer til deres udviklingsniveau og sektormæssige konkurrenceevne;

| 21. | mener, at spørgsmålet om inddeling og underinddeling, ikke blot af udviklingslandene, men også af alle de øvrige WTO-medlemmer på grundlag af objektive kriterier, som ikke udelukkende baseres på deres bruttonationalprodukt, bør overvejes nøje med henblik på en mulig differentieret anvendelse af de eksisterende aftaler eller aftaler, som der forhandles om; |
| --- | --- |

21.

mener, at spørgsmålet om inddeling og underinddeling, ikke blot af udviklingslandene, men også af alle de øvrige WTO-medlemmer på grundlag af objektive kriterier, som ikke udelukkende baseres på deres bruttonationalprodukt, bør overvejes nøje med henblik på en mulig differentieret anvendelse af de eksisterende aftaler eller aftaler, som der forhandles om;

| 22. | mener, at det er afgørende, at den langvarige Doharunde afsluttes med sit udviklingsmandat opfyldt; opfordrer derfor indtrængende alle WTO-medlemmer til at udforske alle mulige løsninger med dette endemål for øje med henblik på at nå frem til et afbalanceret resultat; |
| --- | --- |

22.

mener, at det er afgørende, at den langvarige Doharunde afsluttes med sit udviklingsmandat opfyldt; opfordrer derfor indtrængende alle WTO-medlemmer til at udforske alle mulige løsninger med dette endemål for øje med henblik på at nå frem til et afbalanceret resultat;

| 23. | fastholder, at EU bør fortsætte med at spille en ledende rolle med hensyn til at fremme håndgribelige fremskridt under de igangværende WTO-forhandlinger med henblik på en fuldstændig afslutning af Doha-udviklingsrunden i nær fremtid og fremme de mindst udviklede landes fulde deltagelse i den globale handel ved at fungere som en bro mellem WTO-medlemmernes forskellige standpunkter; |
| --- | --- |

23.

fastholder, at EU bør fortsætte med at spille en ledende rolle med hensyn til at fremme håndgribelige fremskridt under de igangværende WTO-forhandlinger med henblik på en fuldstændig afslutning af Doha-udviklingsrunden i nær fremtid og fremme de mindst udviklede landes fulde deltagelse i den globale handel ved at fungere som en bro mellem WTO-medlemmernes forskellige standpunkter;

| 24. | understreger WTO's afgørende betydning med hensyn til at gennemføre og håndhæve bindende tilsagn og løse handelstvister; |
| --- | --- |

24.

understreger WTO's afgørende betydning med hensyn til at gennemføre og håndhæve bindende tilsagn og løse handelstvister;

| 25. | mener dog, at WTO's medlemmer bør optrappe deres indsats på andre områder, der peges på i Doha-ministererklæringen, f.eks. handel med miljøvenlige varer og tjenesteydelser, som kan bidrage betydeligt til bæredygtig udvikling og bekæmpelsen af klimaforandringer; opfordrer WTO's medlemmer til at tage APEC's liste over miljøvarer til efterretning; opfordrer indtrængende EU til fortsat at presse på for at iværksætte en miljøteknologiaftale, der skal nedsætte tolden på produkter inden for miljøteknologi, og til at søge nærmere oplysninger om det juridiske forhold mellem WTO-regler og multilaterale miljøaftaler; |
| --- | --- |

25.

mener dog, at WTO's medlemmer bør optrappe deres indsats på andre områder, der peges på i Doha-ministererklæringen, f.eks. handel med miljøvenlige varer og tjenesteydelser, som kan bidrage betydeligt til bæredygtig udvikling og bekæmpelsen af klimaforandringer; opfordrer WTO's medlemmer til at tage APEC's liste over miljøvarer til efterretning; opfordrer indtrængende EU til fortsat at presse på for at iværksætte en miljøteknologiaftale, der skal nedsætte tolden på produkter inden for miljøteknologi, og til at søge nærmere oplysninger om det juridiske forhold mellem WTO-regler og multilaterale miljøaftaler;

| 26. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at sikre, at Parlamentet fortsat inddrages tæt i forberedelserne til den niende ministerkonference, som skal finde sted på Bali den 3.-6. december 2013, omgående opdateres og om nødvendigt høres under ministerkonferencen; opfordrer Kommissionen til fortsat at argumentere over for andre WTO-medlemmer for at øge betydningen af WTO's parlamentariske dimension; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at sikre, at Parlamentet fortsat inddrages tæt i forberedelserne til den niende ministerkonference, som skal finde sted på Bali den 3.-6. december 2013, omgående opdateres og om nødvendigt høres under ministerkonferencen; opfordrer Kommissionen til fortsat at argumentere over for andre WTO-medlemmer for at øge betydningen af WTO's parlamentariske dimension;

| 27. | opfordrer WTO-medlemmerne til at sikre demokratisk legitimitet ved at styrke WTO's parlamentariske dimension; understreger i denne henseende behovet for at sikre, at parlamentarikerne får bedre adgang til handelsforhandlinger, inddrages i udformningen og gennemførelsen af WTO-beslutninger, og at der føres ordentlig kontrol med handelspolitikkerne i borgernes interesse; opfordrer følgelig til, at der oprettes en permanent europæisk parlamentarisk delegation til WTO; |
| --- | --- |

27.

opfordrer WTO-medlemmerne til at sikre demokratisk legitimitet ved at styrke WTO's parlamentariske dimension; understreger i denne henseende behovet for at sikre, at parlamentarikerne får bedre adgang til handelsforhandlinger, inddrages i udformningen og gennemførelsen af WTO-beslutninger, og at der føres ordentlig kontrol med handelspolitikkerne i borgernes interesse; opfordrer følgelig til, at der oprettes en permanent europæisk parlamentarisk delegation til WTO;

| 28. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og generaldirektøren for WTO. |
| --- | --- |

28.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og generaldirektøren for WTO.

---

(1)  EUT C 293 E af 2.12.2006, s. 155.

(2)  EUT C 259 E af 29.10.2009, s. 77.

(3)  EUT C 9 E af 15.1.2010, s. 31.

(4)  EUT C 286 E af 22.10.2010, s. 1.

(5)  EUT C 51 E af 22.2.2013, s. 84.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/11

---

P7_TA(2013)0512

2020-handlingsplanen for iværksætterkultur: En saltvandsindsprøjtning til iværksætterånden i Europa

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om 2020-handlingsplanen for iværksætterkultur — En saltvandsindsprøjtning til iværksætterånden i Europa (2013/2532(RSP))

(2016/C 436/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der til forespørgslen til Kommissionen om 2020-handlingsplanen for iværksætterkultur — En saltvandsindsprøjtning til iværksætterånden i Europa (O-000110/2013 — B7-0520/2013), |
| --- | --- |

—

der til forespørgslen til Kommissionen om 2020-handlingsplanen for iværksætterkultur — En saltvandsindsprøjtning til iværksætterånden i Europa (O-000110/2013 — B7-0520/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

I.   
  Iværksætterånd og iværksætteruddannelse

| 1. | understreger, at alle foreslåede foranstaltninger til fremme af iværksætteri på nationalt og europæisk plan vil vedrøre alle virksomhedsformer, f.eks. liberale erhverv, kooperativer, håndværksvirksomheder og sociale virksomheder; |
| --- | --- |

1.

understreger, at alle foreslåede foranstaltninger til fremme af iværksætteri på nationalt og europæisk plan vil vedrøre alle virksomhedsformer, f.eks. liberale erhverv, kooperativer, håndværksvirksomheder og sociale virksomheder;

| 2. | minder om, at virksomhedsøkonomiske og iværksættermæssige evner og færdigheder er nøglekompetencer for livslang læring, og at det på grund af den lave økonomiske vækst og høje arbejdsløshed — især blandt unge — er nødvendigt at iværksætte mere målrettede foranstaltninger på kort og mellemlang sigt med henblik på at styrke og muliggøre iværksætterånden; |
| --- | --- |

2.

minder om, at virksomhedsøkonomiske og iværksættermæssige evner og færdigheder er nøglekompetencer for livslang læring, og at det på grund af den lave økonomiske vækst og høje arbejdsløshed — især blandt unge — er nødvendigt at iværksætte mere målrettede foranstaltninger på kort og mellemlang sigt med henblik på at styrke og muliggøre iværksætterånden;

| 3. | anerkender medlemsstaternes beføjelser på området for virksomhedsøkonomisk og iværksættermæssig uddannelse, og at uddannelsesordninger er mere målrettede og effektive, hvis de struktureres på lokalt og nationalt plan; mener, at EU’s initiativer kan og bør supplere medlemsstaternes foranstaltninger på dette område på en hensigtsmæssig måde, navnlig i form af samarbejde og udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

3.

anerkender medlemsstaternes beføjelser på området for virksomhedsøkonomisk og iværksættermæssig uddannelse, og at uddannelsesordninger er mere målrettede og effektive, hvis de struktureres på lokalt og nationalt plan; mener, at EU’s initiativer kan og bør supplere medlemsstaternes foranstaltninger på dette område på en hensigtsmæssig måde, navnlig i form af samarbejde og udveksling af bedste praksis;

| 4. | understreger, at det er vigtigt at give incitamenter til arbejdsgivere, som tilbyder ufaglærte (herunder romaer) uddannelse og muligheder for at opnå praktisk erfaring direkte på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

4.

understreger, at det er vigtigt at give incitamenter til arbejdsgivere, som tilbyder ufaglærte (herunder romaer) uddannelse og muligheder for at opnå praktisk erfaring direkte på arbejdspladsen;

| 5. | er i lyset af den nuværende økonomiske situation bekymret over, at antallet af EU-borgere, som overvejer at etablere sig som selvstændige, er faldende; mener, at EU og medlemsstaterne bør øge deres koordinerede indsats for at forbedre iværksætterkulturen i Europa og undersøge muligheden for at vedtage særlige foranstaltninger og mål for at gøre iværksætteri attraktive igen, herunder for kvalificerede medarbejdere med erhvervserfaring og især i sektorer, der er af strategisk betydning for EU; mener for eksempel, at der bør etableres en stærk sammenhæng mellem disse initiativer og Kommissionens aktiviteter inden for industripolitik; mener, at disse foranstaltninger bør omfatte foranstaltninger til at fremme oprettelsen af virksomheder; |
| --- | --- |

5.

er i lyset af den nuværende økonomiske situation bekymret over, at antallet af EU-borgere, som overvejer at etablere sig som selvstændige, er faldende; mener, at EU og medlemsstaterne bør øge deres koordinerede indsats for at forbedre iværksætterkulturen i Europa og undersøge muligheden for at vedtage særlige foranstaltninger og mål for at gøre iværksætteri attraktive igen, herunder for kvalificerede medarbejdere med erhvervserfaring og især i sektorer, der er af strategisk betydning for EU; mener for eksempel, at der bør etableres en stærk sammenhæng mellem disse initiativer og Kommissionens aktiviteter inden for industripolitik; mener, at disse foranstaltninger bør omfatte foranstaltninger til at fremme oprettelsen af virksomheder;

| 6. | noterer sig Kommissionen foreslåede foranstaltninger og initiativer på området for iværksætteruddannelse og opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at omsætte disse i praksis i overensstemmelse med nærhedsprincippet; fremhæver i denne forbindelse EU's »Nye kvalifikationer til nye job«-initiativ; glæder sig over opfordringen til medlemsstaterne om at medtage iværksætteruddannelse og uddannelse som nøglekompetencer i de nationale programmer; |
| --- | --- |

6.

noterer sig Kommissionen foreslåede foranstaltninger og initiativer på området for iværksætteruddannelse og opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at omsætte disse i praksis i overensstemmelse med nærhedsprincippet; fremhæver i denne forbindelse EU's »Nye kvalifikationer til nye job«-initiativ; glæder sig over opfordringen til medlemsstaterne om at medtage iværksætteruddannelse og uddannelse som nøglekompetencer i de nationale programmer;

| 7. | mener, at for at gøre nye potentielle iværksættere i stand til at drive en virksomhed på en måde, som sikrer et positivt bidrag til samfundet, samtidig med at de negative konsekvenser for mennesker og miljø minimeres, bør der tages initiativer, som indarbejder stærke kriterier for bæredygtighed og social ansvarlighed i iværksætteruddannelsen; |
| --- | --- |

7.

mener, at for at gøre nye potentielle iværksættere i stand til at drive en virksomhed på en måde, som sikrer et positivt bidrag til samfundet, samtidig med at de negative konsekvenser for mennesker og miljø minimeres, bør der tages initiativer, som indarbejder stærke kriterier for bæredygtighed og social ansvarlighed i iværksætteruddannelsen;

| 8. | anser Netværket af nationale SMV-repræsentanter for at være et potentielt centralt forum for udveksling af bedste praksis og til vurdering af fremskridt i forbindelse med gennemførelsen; |
| --- | --- |

8.

anser Netværket af nationale SMV-repræsentanter for at være et potentielt centralt forum for udveksling af bedste praksis og til vurdering af fremskridt i forbindelse med gennemførelsen;

| 9. | støtter ambitionerne, der ligger bag den planlagte indførelse af ungdomsgarantien og viljen til at afsætte tilstrækkelige midler til den som en vigtig foranstaltning for at hjælpe medlemsstaterne i deres bestræbelser på at afbøde virkningerne af massiv ungdomsarbejdsløshed, især i lande hårdt ramt af krisen; understreger betydningen af de planlagte foranstaltninger til fremme af iværksætterånd og iværksætteruddannelse, eftersom disse tilsigter at skabe bæredygtig beskæftigelse og har meget få utilsigtede følgevirkninger; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere yderligere foranstaltninger, såsom skattelettelser, for at tilskynde små og mellemstore virksomheder til at ansætte unge; |
| --- | --- |

9.

støtter ambitionerne, der ligger bag den planlagte indførelse af ungdomsgarantien og viljen til at afsætte tilstrækkelige midler til den som en vigtig foranstaltning for at hjælpe medlemsstaterne i deres bestræbelser på at afbøde virkningerne af massiv ungdomsarbejdsløshed, især i lande hårdt ramt af krisen; understreger betydningen af de planlagte foranstaltninger til fremme af iværksætterånd og iværksætteruddannelse, eftersom disse tilsigter at skabe bæredygtig beskæftigelse og har meget få utilsigtede følgevirkninger; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere yderligere foranstaltninger, såsom skattelettelser, for at tilskynde små og mellemstore virksomheder til at ansætte unge;

| 10. | opfordrer Kommissionen til gennem formidlende organisationer at styrke ledsage-, rådgivnings- og hjælpeforanstaltninger for virksomhederne, specielt de mindste, og iværksætte programmer, der fremmer vejlednings- og støtteforanstaltninger, som gennemføres af ældre iværksættere, der ønsker at fungere som mentor eller tutor for unge iværksættere, som er ved at starte en ny virksomhed eller bringer kriseramte virksomheder på fode, idet de stiller deres viden og erfaring til rådighed; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til gennem formidlende organisationer at styrke ledsage-, rådgivnings- og hjælpeforanstaltninger for virksomhederne, specielt de mindste, og iværksætte programmer, der fremmer vejlednings- og støtteforanstaltninger, som gennemføres af ældre iværksættere, der ønsker at fungere som mentor eller tutor for unge iværksættere, som er ved at starte en ny virksomhed eller bringer kriseramte virksomheder på fode, idet de stiller deres viden og erfaring til rådighed;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at fremme oprettelsen af klynger, dvs. netværk af virksomheder og virksomhedssammenslutninger, som hjælper med at udvikle konkurrencefordele og drage fordel af den fælles forvaltning af de menneskelige ressourcer, og opnå en forbedret konkurrenceevne; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at fremme oprettelsen af klynger, dvs. netværk af virksomheder og virksomhedssammenslutninger, som hjælper med at udvikle konkurrencefordele og drage fordel af den fælles forvaltning af de menneskelige ressourcer, og opnå en forbedret konkurrenceevne;

| 12. | bemærker, at de små og mellemstore virksomheder, der indfører informations- og kommunikationsteknologier (ikt), vokser med en hastighed, der er to til tre gange hurtigere; opfordrer derfor Kommissionen til at fremme foranstaltninger, som gør det muligt for iværksættere at drage fordel af samtlige de muligheder, som det digitale indre marked frembyder; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at de små og mellemstore virksomheder, der indfører informations- og kommunikationsteknologier (ikt), vokser med en hastighed, der er to til tre gange hurtigere; opfordrer derfor Kommissionen til at fremme foranstaltninger, som gør det muligt for iværksættere at drage fordel af samtlige de muligheder, som det digitale indre marked frembyder;

| 13. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme arbejdet med Erasmus-programmet for unge iværksættere og øge antallet af nationale kontaktpunkter de steder, hvor det er nødvendigt; foreslår øget anvendelse af de eksisterende strukturer i forbindelse med »Enterprise Europe Network«-partnerskabet; anser det for nødvendigt at fastsætte et mål på 10 000 udvekslinger om året med en vækst på mindst 10 % om året, indtil dette mål er nået; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme arbejdet med Erasmus-programmet for unge iværksættere og øge antallet af nationale kontaktpunkter de steder, hvor det er nødvendigt; foreslår øget anvendelse af de eksisterende strukturer i forbindelse med »Enterprise Europe Network«-partnerskabet; anser det for nødvendigt at fastsætte et mål på 10 000 udvekslinger om året med en vækst på mindst 10 % om året, indtil dette mål er nået;

| 14. | ser et stort potentiale i en videreudvikling af Leonardo da Vinci-udvekslingsprogrammet for lærlinge og understreger behovet for såkaldte »intermediary organisations«, som støtter SMV'er med organisatoriske aspekter (f.eks. søgning efter egnede partnere i udlandet, erhvervslokaler osv.); fremhæver iværksætterpotentialet hos nyuddannede, der har gennemført en tosporet erhvervsuddannelse (lærlingeuddannelse); |
| --- | --- |

14.

ser et stort potentiale i en videreudvikling af Leonardo da Vinci-udvekslingsprogrammet for lærlinge og understreger behovet for såkaldte »intermediary organisations«, som støtter SMV'er med organisatoriske aspekter (f.eks. søgning efter egnede partnere i udlandet, erhvervslokaler osv.); fremhæver iværksætterpotentialet hos nyuddannede, der har gennemført en tosporet erhvervsuddannelse (lærlingeuddannelse);

| 15. | foreslår, at medlemsstaterne kan ansøge om ekstra midler fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen og Den Europæiske Socialfond, så længe at de anvendes til at finansiere kortfristede foranstaltninger, såsom støtte og rådgivning i forbindelse med virksomhedsoprettelse og -overdragelse og ikke til yderligere flytninger af virksomheder; |
| --- | --- |

15.

foreslår, at medlemsstaterne kan ansøge om ekstra midler fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen og Den Europæiske Socialfond, så længe at de anvendes til at finansiere kortfristede foranstaltninger, såsom støtte og rådgivning i forbindelse med virksomhedsoprettelse og -overdragelse og ikke til yderligere flytninger af virksomheder;

| 16. | foreslår en øget koordinering af de eksisterende og fremtidige instrumenter til fremme af iværksætterånden med henblik på at skabe incitamenter og synergier på både nationalt, regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

16.

foreslår en øget koordinering af de eksisterende og fremtidige instrumenter til fremme af iværksætterånden med henblik på at skabe incitamenter og synergier på både nationalt, regionalt og lokalt plan;

| 17. | forventer, at den kommende Kommission gør fremme af iværksætterånd og iværksætteruddannelse til et nøgletema inden for rammerne af deres beføjelser og skaber et europæisk partnerskab, som kan danne grundlag for en vurdering af medlemsstaternes fremskridt, bl.a. ved hjælp af følgende kriterier:






  a) | inddragelse af iværksætteruddannelse i de nationale læseplaner, navnlig praksisorienterede elementer såsom projekter mellem skoler og virksomheder samt obligatoriske praktikophold inden afsluttet gymnasieuddannelse |
| --- | --- | --- |

17.

forventer, at den kommende Kommission gør fremme af iværksætterånd og iværksætteruddannelse til et nøgletema inden for rammerne af deres beføjelser og skaber et europæisk partnerskab, som kan danne grundlag for en vurdering af medlemsstaternes fremskridt, bl.a. ved hjælp af følgende kriterier:

a)

inddragelse af iværksætteruddannelse i de nationale læseplaner, navnlig praksisorienterede elementer såsom projekter mellem skoler og virksomheder samt obligatoriske praktikophold inden afsluttet gymnasieuddannelse

| b) | størrelsen på de strukturfondsmidler, som anvendes til at fremme iværksætteruddannelse |
| --- | --- |

b)

størrelsen på de strukturfondsmidler, som anvendes til at fremme iværksætteruddannelse

| c) | antal personer, som tager del i iværksætterforanstaltninger inden for rammerne af ungdomsgarantien eller i mobilitetsprogrammer for nye iværksættere, navnlig unge; |
| --- | --- |

c)

antal personer, som tager del i iværksætterforanstaltninger inden for rammerne af ungdomsgarantien eller i mobilitetsprogrammer for nye iværksættere, navnlig unge;

| d) | antal personer, der ønsker at oprette en virksomhed efter at have deltaget i disse initiativer; |
| --- | --- |

d)

antal personer, der ønsker at oprette en virksomhed efter at have deltaget i disse initiativer;

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til snarest muligt at vedtage nationale, regionale og lokale strategier for at integrere iværksætteruddannelse i skolernes læseplaner (for folkeskoler, gymnasieskoler, erhvervsuddannelser, videregående uddannelse og voksenuddannelser); forventer, at disse strategier dækker alle typer af virksomheder såvel som de sociale og miljømæssige virkninger af iværksætteri; understreger vigtigheden af, at den sociale, erhvervsøkonomiske og iværksættermæssige uddannelse indeholder praksisorienterede og interaktive elementer; |
| --- | --- |

18.

opfordrer medlemsstaterne til snarest muligt at vedtage nationale, regionale og lokale strategier for at integrere iværksætteruddannelse i skolernes læseplaner (for folkeskoler, gymnasieskoler, erhvervsuddannelser, videregående uddannelse og voksenuddannelser); forventer, at disse strategier dækker alle typer af virksomheder såvel som de sociale og miljømæssige virkninger af iværksætteri; understreger vigtigheden af, at den sociale, erhvervsøkonomiske og iværksættermæssige uddannelse indeholder praksisorienterede og interaktive elementer;

| 19. | mener, at erhvervsuddannelse kan tilvejebringe de kvalifikationer, den viden og de kompetencer, som arbejdsmarkedet efterspørger, navnlig for arbejdsløse i form af individuel hjælp til jobsøgning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvide tilbuddet om erhvervsuddannelse i hele Europa for at øge gennemsigtigheden, anerkendelsen og kvaliteten af kompetencer og kvalifikationer, der dermed letter de lærendes og arbejdstagernes mobilitet; |
| --- | --- |

19.

mener, at erhvervsuddannelse kan tilvejebringe de kvalifikationer, den viden og de kompetencer, som arbejdsmarkedet efterspørger, navnlig for arbejdsløse i form af individuel hjælp til jobsøgning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvide tilbuddet om erhvervsuddannelse i hele Europa for at øge gennemsigtigheden, anerkendelsen og kvaliteten af kompetencer og kvalifikationer, der dermed letter de lærendes og arbejdstagernes mobilitet;

| 20. | understreger, at kendskab til markedernes funktion, økonomi og finansielle systemer er helt nødvendigt for en god virksomhedsledelse og derfor også bør indgå i de nationale grunduddannelsessystemer og i EU's uddannelsesprogrammer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til hurtigst muligt at indarbejde undervisning i finansiering i deres uddannelsesprogrammer; |
| --- | --- |

20.

understreger, at kendskab til markedernes funktion, økonomi og finansielle systemer er helt nødvendigt for en god virksomhedsledelse og derfor også bør indgå i de nationale grunduddannelsessystemer og i EU's uddannelsesprogrammer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til hurtigst muligt at indarbejde undervisning i finansiering i deres uddannelsesprogrammer;

| 21. | understreger betydningen af lærlingeuddannelser for unge inden for de økonomiske sektorer med gode perspektiver som værende et værdifuldt skridt i overgangen fra uddannelse til arbejdsliv; |
| --- | --- |

21.

understreger betydningen af lærlingeuddannelser for unge inden for de økonomiske sektorer med gode perspektiver som værende et værdifuldt skridt i overgangen fra uddannelse til arbejdsliv;

| 22. | glæder sig over begrebet videns- og innovationssamfund (VIS), som med sit fokus på iværksætteri gennem integration af de enkelte dele i videntrekanten, som består af forskning, videregående uddannelse og innovation, er en førende drivkraft bag innovation i forbindelse med de væsentlige samfundsmæssige udfordringer og dermed udgør et vigtigt instrument til skabelse af vækst og beskæftigelse i Europa; understreger derfor, at alle VIF'er bør indarbejde iværksætteri i deres struktur og tilgang til forskning, innovation og uddannelse; understreger, at VIF'erne bør integrere og udveksle bedste praksis vedrørende anvendelse af innovative uddannelseskoncepter og -teknologier; anbefaler endvidere, at der foretages en mere langsigtet vurdering af oprettelsen af et VIF dedikeret til yderligere at udvikle sådanne innovative uddannelseskoncepter med særlig fokus på iværksætteruddannelse; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over begrebet videns- og innovationssamfund (VIS), som med sit fokus på iværksætteri gennem integration af de enkelte dele i videntrekanten, som består af forskning, videregående uddannelse og innovation, er en førende drivkraft bag innovation i forbindelse med de væsentlige samfundsmæssige udfordringer og dermed udgør et vigtigt instrument til skabelse af vækst og beskæftigelse i Europa; understreger derfor, at alle VIF'er bør indarbejde iværksætteri i deres struktur og tilgang til forskning, innovation og uddannelse; understreger, at VIF'erne bør integrere og udveksle bedste praksis vedrørende anvendelse af innovative uddannelseskoncepter og -teknologier; anbefaler endvidere, at der foretages en mere langsigtet vurdering af oprettelsen af et VIF dedikeret til yderligere at udvikle sådanne innovative uddannelseskoncepter med særlig fokus på iværksætteruddannelse;

II.   
  Iværksætterkultur og rammebetingelser

| 23. | opfordrer Kommissionen og EIB-Gruppen til at intensivere deres oplysningsindsats for i samarbejde med SMV-organisationerne at udbrede kendskabet til finansieringsmulighederne blandt SMV'erne; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen og EIB-Gruppen til at intensivere deres oplysningsindsats for i samarbejde med SMV-organisationerne at udbrede kendskabet til finansieringsmulighederne blandt SMV'erne;

| 24. | understreger, at indførelsen af fleksible finansieringsalternativer er af største relevans for oprettelsen af nye virksomheder; påpeger, at skattemæssig forskelsbehandling af egenkapital og fremmedkapital skal afskaffes, og at der bør indføres et fribeløb for deltagelse; understreger, at eftersom banklån er en af de vigtigste finansieringsformer for SMV'er, skal der fokuseres på en sikker adgang til lån, og derudover skal det tilstræbes at styrke egenkapitalfinansieringen ved hjælp af bedre rammebetingelser for private equity og venturekapital, herunder støtte fra SMV-fonde og crowd investment uden dyre prospektomkostninger; opfordrer til, at der indføres et fribeløb for deltagelse fra private investorer; |
| --- | --- |

24.

understreger, at indførelsen af fleksible finansieringsalternativer er af største relevans for oprettelsen af nye virksomheder; påpeger, at skattemæssig forskelsbehandling af egenkapital og fremmedkapital skal afskaffes, og at der bør indføres et fribeløb for deltagelse; understreger, at eftersom banklån er en af de vigtigste finansieringsformer for SMV'er, skal der fokuseres på en sikker adgang til lån, og derudover skal det tilstræbes at styrke egenkapitalfinansieringen ved hjælp af bedre rammebetingelser for private equity og venturekapital, herunder støtte fra SMV-fonde og crowd investment uden dyre prospektomkostninger; opfordrer til, at der indføres et fribeløb for deltagelse fra private investorer;

| 25. | minder om, at administrative byrder stadig anses for en af de vigtigste hindringer for at oprette og videreføre en virksomhed; fastholder, at det fortsat skal stå meget højt på den politiske dagsorden at nedbringe unødvendige administrative byrder, og forventer, at den næste Kommission som led i prioriteringerne i Small Business Act fremsætter konkrete politiske forslag og forslag til foranstaltninger for perioden indtil 2020, som kan indeholde konkrete kvantitative mål (f.eks. gennem EU-lovgivning at nedbringe de administrative byrder med 25 % inden 2020); |
| --- | --- |

25.

minder om, at administrative byrder stadig anses for en af de vigtigste hindringer for at oprette og videreføre en virksomhed; fastholder, at det fortsat skal stå meget højt på den politiske dagsorden at nedbringe unødvendige administrative byrder, og forventer, at den næste Kommission som led i prioriteringerne i Small Business Act fremsætter konkrete politiske forslag og forslag til foranstaltninger for perioden indtil 2020, som kan indeholde konkrete kvantitative mål (f.eks. gennem EU-lovgivning at nedbringe de administrative byrder med 25 % inden 2020);

| 26. | glæder sig over de foranstaltninger, som Kommissionen har foreslået på dette indsatsområde, og minder om Europa-Parlamentets tilsvarende punkter i dens beslutning af 23. oktober 2012 om små og mellemstore virksomheder (SMV'er): konkurrenceevne og forretningsmuligheder (1) og af 5. februar 2013 om bedre adgang til finansiering for SMV'er (2); |
| --- | --- |

26.

glæder sig over de foranstaltninger, som Kommissionen har foreslået på dette indsatsområde, og minder om Europa-Parlamentets tilsvarende punkter i dens beslutning af 23. oktober 2012 om små og mellemstore virksomheder (SMV'er): konkurrenceevne og forretningsmuligheder (1) og af 5. februar 2013 om bedre adgang til finansiering for SMV'er (2);

| 27. | glæder sig over, at Kommissionen på ny har opfordret medlemsstaterne til at mindske de nødvendige udgifter og den nødvendige tid til opstart af virksomhed; konstaterer de begrænsede fremskridt siden Small Business Act og opfordrer medlemsstaterne til at øge deres indsats på dette område; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over, at Kommissionen på ny har opfordret medlemsstaterne til at mindske de nødvendige udgifter og den nødvendige tid til opstart af virksomhed; konstaterer de begrænsede fremskridt siden Small Business Act og opfordrer medlemsstaterne til at øge deres indsats på dette område;

| 28. | understreger, at de mange forskellige virksomhedsmodeller, herunder familievirksomheder, kooperativer, selskaber osv., bør inddrages i forbindelse med oprettelsen af et virksomhedsvenligt miljø gennem passende erhvervsstøttetjenester; |
| --- | --- |

28.

understreger, at de mange forskellige virksomhedsmodeller, herunder familievirksomheder, kooperativer, selskaber osv., bør inddrages i forbindelse med oprettelsen af et virksomhedsvenligt miljø gennem passende erhvervsstøttetjenester;

| 29. | minder om, at EU's støtteforanstaltninger til SMV'er stadig er uafbalancerede, og at mange medlemsstater stadig ikke tager højde for små virksomheders særlige karakteristika, når der udarbejdes lovgivning; |
| --- | --- |

29.

minder om, at EU's støtteforanstaltninger til SMV'er stadig er uafbalancerede, og at mange medlemsstater stadig ikke tager højde for små virksomheders særlige karakteristika, når der udarbejdes lovgivning;

| 30. | understreger, at adgangen til finansiering stadig er en af de primære forhindringer for udviklingen af SMV'er; opfordrer Kommissionen til at foretage en omfattende gennemgang af, om de finansieringsfaciliteter, der er rettet mod SMV'er, såsom mikrofinansieringsfaciliteten Progress, rent faktisk letter SMV'ernes adgang til finansiering, navnlig da finansieringsinstitutterne i visse medlemslande fastlægger for strenge betingelser for kreditgivning til SMV'er; |
| --- | --- |

30.

understreger, at adgangen til finansiering stadig er en af de primære forhindringer for udviklingen af SMV'er; opfordrer Kommissionen til at foretage en omfattende gennemgang af, om de finansieringsfaciliteter, der er rettet mod SMV'er, såsom mikrofinansieringsfaciliteten Progress, rent faktisk letter SMV'ernes adgang til finansiering, navnlig da finansieringsinstitutterne i visse medlemslande fastlægger for strenge betingelser for kreditgivning til SMV'er;

| 31. | glæder sig over Kommissionens indsats for at hjælpe medlemsstaterne med at forbedre de skattemæssige og administrative vilkår i forbindelse med virksomhedsoverdragelse; anser det for nødvendigt at forbedre den skattemæssige behandling af innovative finansieringsformer, såsom gruppefinansiering, venturekapitalfinansiering eller business angels-investeringer; opfordrer medlemsstaterne til at øge deres støtte til virksomhedsoverdragelser gennem finansielle instrumenter på nationalt plan ved hjælp af lånegarantier, samt andre former for finansiering, såsom gruppefinansiering eller business angels-finansiering, og glæder sig over Kommissionens fokus på crowdfundingplatforme; mener, at virksomhedsoverdragelser også bør fremmes gennem passende uddannelsesinitiativer for lederevner, som f.eks. i de tilfælde, hvor virksomheder overdrages til medarbejderne; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over Kommissionens indsats for at hjælpe medlemsstaterne med at forbedre de skattemæssige og administrative vilkår i forbindelse med virksomhedsoverdragelse; anser det for nødvendigt at forbedre den skattemæssige behandling af innovative finansieringsformer, såsom gruppefinansiering, venturekapitalfinansiering eller business angels-investeringer; opfordrer medlemsstaterne til at øge deres støtte til virksomhedsoverdragelser gennem finansielle instrumenter på nationalt plan ved hjælp af lånegarantier, samt andre former for finansiering, såsom gruppefinansiering eller business angels-finansiering, og glæder sig over Kommissionens fokus på crowdfundingplatforme; mener, at virksomhedsoverdragelser også bør fremmes gennem passende uddannelsesinitiativer for lederevner, som f.eks. i de tilfælde, hvor virksomheder overdrages til medarbejderne;

| 32. | bemærker, at komplicerede momsregler længe har været en af de væsentligste hindringer, der forhindrer iværksættere i at udnytte det indre markeds potentiale, opfordrer indtrængende Kommissionen til at forelægge de planlagte forslag om at tilnærme regler og nedbringe complianceomkostningerne på momsområdet med indførelse af standardiserede momsangivelser, for at de kan vedtages i indeværende valgperiode; |
| --- | --- |

32.

bemærker, at komplicerede momsregler længe har været en af de væsentligste hindringer, der forhindrer iværksættere i at udnytte det indre markeds potentiale, opfordrer indtrængende Kommissionen til at forelægge de planlagte forslag om at tilnærme regler og nedbringe complianceomkostningerne på momsområdet med indførelse af standardiserede momsangivelser, for at de kan vedtages i indeværende valgperiode;

| 33. | ser de foreslåede foranstaltninger til at reducere de administrative byrder (som kan omfatte en unødvendig eller uforholdsmæssig byrde gennem regulering), og de bureaukratiske byrder som et supplement til principperne i Small Business Act; beklager, at vigtige initiativer, såsom foranstaltninger til gennemførelse af SMV-testen på nationalt plan, den fremtidige rolle for den højtstående gruppe vedrørende reduktion af administrative byrder eller indførelsen af en årlig resultattavle om reguleringsmæssige byrder i EU og medlemsstaterne, ikke behandles i handlingsplanen; opfordrer Kommissionen til under ledelse af SMV-repræsentanten at fastsætte en tidsbunden køreplan for gennemgang og revision af de ti mest byrdefulde EU-foranstaltninger med henblik på at mindske unødvendige eller uforholdsmæssige byrder; bekræfter, at en sådan nedsættelse under alle omstændigheder ikke må udhule centrale sociale og miljømæssige standarder; |
| --- | --- |

33.

ser de foreslåede foranstaltninger til at reducere de administrative byrder (som kan omfatte en unødvendig eller uforholdsmæssig byrde gennem regulering), og de bureaukratiske byrder som et supplement til principperne i Small Business Act; beklager, at vigtige initiativer, såsom foranstaltninger til gennemførelse af SMV-testen på nationalt plan, den fremtidige rolle for den højtstående gruppe vedrørende reduktion af administrative byrder eller indførelsen af en årlig resultattavle om reguleringsmæssige byrder i EU og medlemsstaterne, ikke behandles i handlingsplanen; opfordrer Kommissionen til under ledelse af SMV-repræsentanten at fastsætte en tidsbunden køreplan for gennemgang og revision af de ti mest byrdefulde EU-foranstaltninger med henblik på at mindske unødvendige eller uforholdsmæssige byrder; bekræfter, at en sådan nedsættelse under alle omstændigheder ikke må udhule centrale sociale og miljømæssige standarder;

| 34. | opfordrer medlemsstaterne til at give nystartede virksomheder en frist for socialsikringsbidrag samt for alle »a conto skatter«, så virksomhederne kun betaler skat af overskud, der faktisk er opnået i de første år; fastholder, at systemet skal være fuldstændig gennemsigtigt, for at det ikke kan misbruges; |
| --- | --- |

34.

opfordrer medlemsstaterne til at give nystartede virksomheder en frist for socialsikringsbidrag samt for alle »a conto skatter«, så virksomhederne kun betaler skat af overskud, der faktisk er opnået i de første år; fastholder, at systemet skal være fuldstændig gennemsigtigt, for at det ikke kan misbruges;

| 35. | understreger betydningen af en vellykket videnoverførsel mellem videncentre såsom forskningsinstitutter, ekspertisecentre og SMV'er; understreger behovet for klart at definere proceduren for videnoverførsel i praksis og fordelene herved for dermed at opnå vellykkede iværksætterklynger; |
| --- | --- |

35.

understreger betydningen af en vellykket videnoverførsel mellem videncentre såsom forskningsinstitutter, ekspertisecentre og SMV'er; understreger behovet for klart at definere proceduren for videnoverførsel i praksis og fordelene herved for dermed at opnå vellykkede iværksætterklynger;

| 36. | støtter Kommissionens foreslåede ambitioner om at give ærlige konkursramte en ny chance og reducere den administrative byrde for iværksættere; |
| --- | --- |

36.

støtter Kommissionens foreslåede ambitioner om at give ærlige konkursramte en ny chance og reducere den administrative byrde for iværksættere;

| 37. | understreger de liberale erhvervs betydning for iværksætterkulturen i Europa; glæder sig over Kommissionen meddelelse om at nedsætte en arbejdsgruppe, som skal undersøge de liberale erhvervs særlige karakteristika og behov; anmoder Kommissionen om at tage hensyn til konklusionerne fra denne arbejdsgruppe, når den foretager konsekvensanalyser af lovforslag, samt når den overvåger foranstaltninger i forbindelse med Small Business Act; mener, at dette arbejde bør føre til oprettelse af et europæisk charter for liberale erhverv; |
| --- | --- |

37.

understreger de liberale erhvervs betydning for iværksætterkulturen i Europa; glæder sig over Kommissionen meddelelse om at nedsætte en arbejdsgruppe, som skal undersøge de liberale erhvervs særlige karakteristika og behov; anmoder Kommissionen om at tage hensyn til konklusionerne fra denne arbejdsgruppe, når den foretager konsekvensanalyser af lovforslag, samt når den overvåger foranstaltninger i forbindelse med Small Business Act; mener, at dette arbejde bør føre til oprettelse af et europæisk charter for liberale erhverv;

| 38. | understreger vigtigheden af udviklingen af innovationskompetencer generelt og understøttelse af medarbejderdreven innovation både i nye og eksisterende virksomheder; understreger ligeledes, at de mest succesfulde iværksættervirksomheder ofte er spin offs fra eksisterende virksomheder, hvor medarbejdere i trygge og ressourcefulde rammer har mulighed for at modne deres idé; understreger endvidere, at mange iværksættere har en faglært eller ufaglært baggrund, hvorfor en iværksætterindsats ikke blot skal rette sig mod akademikere; henviser til, at erhvervsfaglige og praksisrettede uddannelser også spiller en vigtig rolle i iværksætter- og innovationsindsatsen; |
| --- | --- |

38.

understreger vigtigheden af udviklingen af innovationskompetencer generelt og understøttelse af medarbejderdreven innovation både i nye og eksisterende virksomheder; understreger ligeledes, at de mest succesfulde iværksættervirksomheder ofte er spin offs fra eksisterende virksomheder, hvor medarbejdere i trygge og ressourcefulde rammer har mulighed for at modne deres idé; understreger endvidere, at mange iværksættere har en faglært eller ufaglært baggrund, hvorfor en iværksætterindsats ikke blot skal rette sig mod akademikere; henviser til, at erhvervsfaglige og praksisrettede uddannelser også spiller en vigtig rolle i iværksætter- og innovationsindsatsen;

| 39. | understreger vigtigheden af udviklingen af positive incitamenter, der får ansatte til at starte egen virksomhed på deltid; |
| --- | --- |

39.

understreger vigtigheden af udviklingen af positive incitamenter, der får ansatte til at starte egen virksomhed på deltid;

| 40. | opfordrer til at gennemføre en kraftig forhøjelse af de planlagte midler i den flerårige finansielle ramme (FFR) til programmet for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er (Cosme), navnlig hvad angår de finansielle instrumenter; kræver, at programmerne for mikrofinansiering (f.eks. Progress og Jasmine) videreføres i den næste FFR; |
| --- | --- |

40.

opfordrer til at gennemføre en kraftig forhøjelse af de planlagte midler i den flerårige finansielle ramme (FFR) til programmet for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er (Cosme), navnlig hvad angår de finansielle instrumenter; kræver, at programmerne for mikrofinansiering (f.eks. Progress og Jasmine) videreføres i den næste FFR;

| 41. | understreger, at indførelsen af fleksible finansieringsalternativer er af største relevans for oprettelsen af nye virksomheder og SMV'er for at lette deres adgang til finansiering; erkender, at forskellige bidrag af gæld, egenkapital og hybridkapital kan være passende for forskellige forretningsmodeller, og opfordrer medlemsstaterne til at fjerne den skattemæssige sondring mellem egenkapital og gæld og at overveje at indføre skattefradrag for investeringer i realøkonomien for at fremme bæredygtig vækst og skabe arbejdspladser; opfordrer Kommissionen til at vurdere fordelene ved securitisering af mikrolån; |
| --- | --- |

41.

understreger, at indførelsen af fleksible finansieringsalternativer er af største relevans for oprettelsen af nye virksomheder og SMV'er for at lette deres adgang til finansiering; erkender, at forskellige bidrag af gæld, egenkapital og hybridkapital kan være passende for forskellige forretningsmodeller, og opfordrer medlemsstaterne til at fjerne den skattemæssige sondring mellem egenkapital og gæld og at overveje at indføre skattefradrag for investeringer i realøkonomien for at fremme bæredygtig vækst og skabe arbejdspladser; opfordrer Kommissionen til at vurdere fordelene ved securitisering af mikrolån;

| 42. | opfordrer medlemsstaterne til at opdele offentlige indkøbsaftaler i delaftaler for at fremme SMV'ers deltagelse i offentlige udbud ved f.eks. at gennemføre princippet om at »følge eller forklare« i den nationale lovgivning om offentlige indkøb; |
| --- | --- |

42.

opfordrer medlemsstaterne til at opdele offentlige indkøbsaftaler i delaftaler for at fremme SMV'ers deltagelse i offentlige udbud ved f.eks. at gennemføre princippet om at »følge eller forklare« i den nationale lovgivning om offentlige indkøb;

| 43. | beklager, at der fortsat gælder høje krav i forbindelse med virksomhedsopstart i nogle medlemsstater; opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne forkorter den tid, der går indtil tildeling af koncessioner og andre godkendelser, der er nødvendige til virksomhedsopstart, til en måned; |
| --- | --- |

43.

beklager, at der fortsat gælder høje krav i forbindelse med virksomhedsopstart i nogle medlemsstater; opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne forkorter den tid, der går indtil tildeling af koncessioner og andre godkendelser, der er nødvendige til virksomhedsopstart, til en måned;

| 44. | understreger vigtigheden af særlige etableringsydelser til nyuddannede, der har været igennem særlige iværksætterforløb under deres uddannelse; |
| --- | --- |

44.

understreger vigtigheden af særlige etableringsydelser til nyuddannede, der har været igennem særlige iværksætterforløb under deres uddannelse;

| 45. | opfordrer medlemsstaterne til at etablere one-stop-shops, hvor alle støttetjenester til virksomheder sammenfattes, bl.a. inden for adgang til finansiering fra forskellige kilder, rådgivning i forbindelse med virksomhedsopstart og information om forretningsmuligheder i og uden for EU; |
| --- | --- |

45.

opfordrer medlemsstaterne til at etablere one-stop-shops, hvor alle støttetjenester til virksomheder sammenfattes, bl.a. inden for adgang til finansiering fra forskellige kilder, rådgivning i forbindelse med virksomhedsopstart og information om forretningsmuligheder i og uden for EU;

| 46. | opfordrer medlemsstaterne til i deres nationale lovgivninger at vedtage en afbalanceret strategi for afviklingstid og gældssanering, så ærlige erhvervsdrivende, der er gået konkurs, kan få »en chance til«, samtidig med at risiciene for kreditorer mindskes; |
| --- | --- |

46.

opfordrer medlemsstaterne til i deres nationale lovgivninger at vedtage en afbalanceret strategi for afviklingstid og gældssanering, så ærlige erhvervsdrivende, der er gået konkurs, kan få »en chance til«, samtidig med at risiciene for kreditorer mindskes;

III.   
  Kvindelige iværksættere som forbilleder og kontakt med specifikke målgrupper

| 47. | støtter indførelsen af en »EU-iværksætterdag«, som frem for alt skal være rettet mod medierne og berette historier om iværksættere, som har opnået succes; mener, at der især bør fokuseres på de iværksættere, som har været i stand til at skabe økonomisk merværdi, samtidigt med at de har overholdt EU's grundlæggende principper om bæredygtighed og social ansvarlighed; forventer, at skoler og uddannelsesinstitutioner deltager i arrangementet gennem møder med iværksættere og virksomhedsbesøg; |
| --- | --- |

47.

støtter indførelsen af en »EU-iværksætterdag«, som frem for alt skal være rettet mod medierne og berette historier om iværksættere, som har opnået succes; mener, at der især bør fokuseres på de iværksættere, som har været i stand til at skabe økonomisk merværdi, samtidigt med at de har overholdt EU's grundlæggende principper om bæredygtighed og social ansvarlighed; forventer, at skoler og uddannelsesinstitutioner deltager i arrangementet gennem møder med iværksættere og virksomhedsbesøg;

| 48. | understreger det store potentiale hos kvindelige iværksættere og opfordrer Kommissionen til at fremlægge pålideligt datamateriale, som skal lette evalueringen af den gældende lovgivning og gøre det lettere at fjerne eventuelle hindringer for kvindelige iværksættere; |
| --- | --- |

48.

understreger det store potentiale hos kvindelige iværksættere og opfordrer Kommissionen til at fremlægge pålideligt datamateriale, som skal lette evalueringen af den gældende lovgivning og gøre det lettere at fjerne eventuelle hindringer for kvindelige iværksættere;

| 49. | understreger de muligheder, som kooperativer og sociale virksomheder tilbyder med henblik på jobskabelse, navnlig blandt unge, hvilket skal ses i lyset af deres betydning for bæredygtig lokaludvikling i økonomisk, social og erhvervsmæssig henseende; |
| --- | --- |

49.

understreger de muligheder, som kooperativer og sociale virksomheder tilbyder med henblik på jobskabelse, navnlig blandt unge, hvilket skal ses i lyset af deres betydning for bæredygtig lokaludvikling i økonomisk, social og erhvervsmæssig henseende;

| 50. | understreger, at ikt har afgørende betydning for virksomhedernes ydeevne, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde og støtte programmer til udbygning af kvalifikationer på ikt-området, navnlig for unge og kvinder; |
| --- | --- |

50.

understreger, at ikt har afgørende betydning for virksomhedernes ydeevne, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde og støtte programmer til udbygning af kvalifikationer på ikt-området, navnlig for unge og kvinder;

| 51. | understreger behovet for at tage behørigt hensyn til de øvrige befolkningsgrupper, som er underrepræsenteret inden for iværksætteraktiviteter, herunder unge, ældre, handicappede og indvandrere; |
| --- | --- |

51.

understreger behovet for at tage behørigt hensyn til de øvrige befolkningsgrupper, som er underrepræsenteret inden for iværksætteraktiviteter, herunder unge, ældre, handicappede og indvandrere;

| 52. | mener, at de demografiske udfordringer kræver en bredere strategi, der kombinerer jobskabelse og opfyldelse af nye og kommende behov på det europæiske arbejdsmarked; mener, at der i denne forbindelse skal gøres yderligere fremskridt for at forbedre mobiliteten for EU’s arbejdstagere, herunder forskere og andre sagkyndige, med henblik på at nå frem til et Europa uden hindringer på EU’s indre marked; |
| --- | --- |

52.

mener, at de demografiske udfordringer kræver en bredere strategi, der kombinerer jobskabelse og opfyldelse af nye og kommende behov på det europæiske arbejdsmarked; mener, at der i denne forbindelse skal gøres yderligere fremskridt for at forbedre mobiliteten for EU’s arbejdstagere, herunder forskere og andre sagkyndige, med henblik på at nå frem til et Europa uden hindringer på EU’s indre marked;

| 53. | understreger, at den manglende anerkendelse af udenlandske eksamensbeviser og kvalifikationsbeviser udgør en væsentlig hindring for indvandrere, som ønsker at oprette en virksomhed; kræver derfor hurtig enighed om direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer; |
| --- | --- |

53.

understreger, at den manglende anerkendelse af udenlandske eksamensbeviser og kvalifikationsbeviser udgør en væsentlig hindring for indvandrere, som ønsker at oprette en virksomhed; kræver derfor hurtig enighed om direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer;

o

o o

| 54. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

54.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0387.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0036.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/17

---

P7_TA(2013)0513

Gennemførelse af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (på grundlag af årsrapport fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik) (14605/1/2012 — 2013/2105(INI))

(2016/C 436/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets årsrapport til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, særlig de dele, der behandler den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (14605/1/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets årsrapport til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, særlig de dele, der behandler den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (14605/1/2012),

| — | der henviser til artikel 2, 3, 21, 24 og 36 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 3, 21, 24 og 36 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til afsnit V i TEU og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit V i TEU og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 14. december 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 14. december 2012,

| — | der henviser til konklusionerne af 6. september 2013 fra den interparlamentariske konference vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne af 6. september 2013 fra den interparlamentariske konference vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik,

| — | der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi med titlen »Et sikkert Europa i en bedre verden«, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, og til rapporten om dens gennemførelse med titlen »At skabe sikkerhed i en verden i forandring«, der blev godkendt af Det Europæiske Råd den 11.-12. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi med titlen »Et sikkert Europa i en bedre verden«, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, og til rapporten om dens gennemførelse med titlen »At skabe sikkerhed i en verden i forandring«, der blev godkendt af Det Europæiske Råd den 11.-12. december 2008,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 1. december 2011 og 23. juli 2012 om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik og til Rådets konklusioner af 23. marts 2012 om sammenlægning og deling af militære kapaciteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 1. december 2011 og 23. juli 2012 om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik og til Rådets konklusioner af 23. marts 2012 om sammenlægning og deling af militære kapaciteter,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. april 2010 om maritim sikkerhedsstrategi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. april 2010 om maritim sikkerhedsstrategi,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 27. maj 2011 om beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur og til Rådets tidligere konklusioner om cybersikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 27. maj 2011 om beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur og til Rådets tidligere konklusioner om cybersikkerhed,

| — | der henviser til adfærdskodeksen for sammenlægning og deling, som vedtoges af EU-forsvarsministrene den 19. november 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til adfærdskodeksen for sammenlægning og deling, som vedtoges af EU-forsvarsministrene den 19. november 2012,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juli 2013 med titlen »Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor« (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juli 2013 med titlen »Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor« (COM(2013)0542),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF af 13. juli 2009 om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet og om ændring af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF af 13. juli 2009 om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet og om ændring af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2013 om den maritime dimension af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (3) og om EU's militære strukturer: status og fremtidsperspektiver (4), af 22. november 2012 om gennemførelse af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (5), om EU's bestemmelser om gensidigt forsvar og solidaritet: politiske og operationelle dimensioner (6), om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitiks rolle i tilfælde af klimaskabte kriser og naturkatastrofer (7), og om cybersikkerhed og -forsvar (8), af 14. december 2011 om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater (9), af 11. maj 2011 om udviklingen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik efter Lissabon-traktatens ikrafttrædelse (10) og af 23. november 2010 om civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2013 om den maritime dimension af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (3) og om EU's militære strukturer: status og fremtidsperspektiver (4), af 22. november 2012 om gennemførelse af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (5), om EU's bestemmelser om gensidigt forsvar og solidaritet: politiske og operationelle dimensioner (6), om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitiks rolle i tilfælde af klimaskabte kriser og naturkatastrofer (7), og om cybersikkerhed og -forsvar (8), af 14. december 2011 om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater (9), af 11. maj 2011 om udviklingen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik efter Lissabon-traktatens ikrafttrædelse (10) og af 23. november 2010 om civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet (11),

| — | der henviser til sin henstilling af 13. juni 2013 til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og næstformand i Kommissionen, til Rådet og til Kommissionen om revisionen i 2013 af EU-Udenrigstjenestens organisation og funktionsmåde (12) og til EU-Udenrigstjenestens revision 2013, som forelagdes af den højtstående repræsentant i juli 2013 (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 13. juni 2013 til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og næstformand i Kommissionen, til Rådet og til Kommissionen om revisionen i 2013 af EU-Udenrigstjenestens organisation og funktionsmåde (12) og til EU-Udenrigstjenestens revision 2013, som forelagdes af den højtstående repræsentant i juli 2013 (13),

| — | der henviser til rapport af 15. oktober 2013 fra den højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 15. oktober 2013 fra den højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik,

| — | der henviser til EU-Udenrigstjenestens rapport om revisionen af krisestyringsprocedurerne, vedtaget af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) den 18. juni 2013; |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Udenrigstjenestens rapport om revisionen af krisestyringsprocedurerne, vedtaget af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) den 18. juni 2013;

| — | der henviser til De Forenede Nationers pagt, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers pagt,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 119, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 119, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0360/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0360/2013),

Europæisk sikkerhed og forsvar i en verden i forandring

| 1. | konstaterer, at der for tiden sker betydelige ændringer i den geopolitiske situation, som er kendetegnet ved multidimensionale og asymmetriske trusler, ved transnational terrorisme, ved fremkomsten af nye stormagter og en strategisk forskydning af USA's opmærksomhed i retning af Stillehavsregionen, ved øget fattigdom, sult og mangel på stabilitet i EU's nabolande mod syd, ved stadig større maritime sikkerhedsudfordringer, ved spredningen af masseødelæggelsesvåben og ved stigende ulovlig handel med håndskydevåben og lette våben, ved udfordringer inden for energiforsyningssikkerhed, ved store systemiske finansielle svigt og ved en alvorlig og langvarig finansiel og økonomisk krise med stor indvirkning på mange EU-medlemsstaters BNP og, følgelig, på nationale forsvarsbudgetter på begge sider af Atlanten; |
| --- | --- |

1.

konstaterer, at der for tiden sker betydelige ændringer i den geopolitiske situation, som er kendetegnet ved multidimensionale og asymmetriske trusler, ved transnational terrorisme, ved fremkomsten af nye stormagter og en strategisk forskydning af USA's opmærksomhed i retning af Stillehavsregionen, ved øget fattigdom, sult og mangel på stabilitet i EU's nabolande mod syd, ved stadig større maritime sikkerhedsudfordringer, ved spredningen af masseødelæggelsesvåben og ved stigende ulovlig handel med håndskydevåben og lette våben, ved udfordringer inden for energiforsyningssikkerhed, ved store systemiske finansielle svigt og ved en alvorlig og langvarig finansiel og økonomisk krise med stor indvirkning på mange EU-medlemsstaters BNP og, følgelig, på nationale forsvarsbudgetter på begge sider af Atlanten;

| 2. | mener, at en fornyet vurdering og en styrkelse af Europas rolle i verden er en af de store udfordringer i det 21. århundrede, og at tiden er inde for Unionens medlemsstater til at vise den fornødne politiske vilje til at gøre EU til en relevant global aktør og tilvejebringer af sikkerhed med reel ret til selv at fastlægge sine strategier; finder, at der er brug for en mentalitetsændring fra medlemsstaternes side for at forankre en europæisk tilgang til en engageret og effektiv sikkerheds- og forsvarspolitik; |
| --- | --- |

2.

mener, at en fornyet vurdering og en styrkelse af Europas rolle i verden er en af de store udfordringer i det 21. århundrede, og at tiden er inde for Unionens medlemsstater til at vise den fornødne politiske vilje til at gøre EU til en relevant global aktør og tilvejebringer af sikkerhed med reel ret til selv at fastlægge sine strategier; finder, at der er brug for en mentalitetsændring fra medlemsstaternes side for at forankre en europæisk tilgang til en engageret og effektiv sikkerheds- og forsvarspolitik;

| 3. | glæder sig derfor over Det Europæiske Råds beslutning om at afholde en drøftelse om sikkerhed og forsvar på topmødet i december 2013; mener, at dette vil være den rette lejlighed til på højeste politiske plan at understrege, og til at lade den europæiske offentlighed vide, at sikkerheds- og forsvarsspørgsmål stadig betyder noget, og at den europæiske dimension er mere relevant end nogensinde; er af den faste overbevisning, at EU skal kunne tilbyde sine borgere sikkerhed, fremme og forsvare sine grundlæggende værdier, påtage sig sin del af ansvaret for verdensfreden og spille en effektiv rolle, når det gælder om at forhindre og forvalte regionale kriser i dets nabolande, om at bidrage til disse krisers løsning og om at beskytte sig selv mod deres negative virkninger; |
| --- | --- |

3.

glæder sig derfor over Det Europæiske Råds beslutning om at afholde en drøftelse om sikkerhed og forsvar på topmødet i december 2013; mener, at dette vil være den rette lejlighed til på højeste politiske plan at understrege, og til at lade den europæiske offentlighed vide, at sikkerheds- og forsvarsspørgsmål stadig betyder noget, og at den europæiske dimension er mere relevant end nogensinde; er af den faste overbevisning, at EU skal kunne tilbyde sine borgere sikkerhed, fremme og forsvare sine grundlæggende værdier, påtage sig sin del af ansvaret for verdensfreden og spille en effektiv rolle, når det gælder om at forhindre og forvalte regionale kriser i dets nabolande, om at bidrage til disse krisers løsning og om at beskytte sig selv mod deres negative virkninger;

| 4. | glæder sig ligeledes over rapporten fra den højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen om den fælles forsvars- og sikkerhedspolitik, som identificerer en række hindringer for gennemførelsen af denne politik; beklager dog, at rapporten ikke foreslår flere konkrete foranstaltninger til afhjælpning af politikkens mangler; |
| --- | --- |

4.

glæder sig ligeledes over rapporten fra den højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen om den fælles forsvars- og sikkerhedspolitik, som identificerer en række hindringer for gennemførelsen af denne politik; beklager dog, at rapporten ikke foreslår flere konkrete foranstaltninger til afhjælpning af politikkens mangler;

| 5. | ser frem til, at der vil blive truffet væsentlige afgørelser på topmødet i december, og forelægger med denne betænkning sine egne henstillinger, som bygger på relevante holdninger indtaget af Parlamentet i den senere tid, og hvori der er taget stort hensyn til den igangværende debat om de tre grupper af hovedspørgsmål, der opstilledes af Det Europæiske Råd i december 2012. |
| --- | --- |

5.

ser frem til, at der vil blive truffet væsentlige afgørelser på topmødet i december, og forelægger med denne betænkning sine egne henstillinger, som bygger på relevante holdninger indtaget af Parlamentet i den senere tid, og hvori der er taget stort hensyn til den igangværende debat om de tre grupper af hovedspørgsmål, der opstilledes af Det Europæiske Råd i december 2012.

Frigørelse af traktaternes potentiale

| 6. | konstaterer, at Lissabontraktaten på området for den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) indførte en række nye instrumenter, som endnu ikke er taget i brug; |
| --- | --- |

6.

konstaterer, at Lissabontraktaten på området for den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) indførte en række nye instrumenter, som endnu ikke er taget i brug;

| 7. | fremhæver med hensyn hertil muligheden for at etablere et permanent struktureret samarbejde (PESCO) blandt medlemsstaterne (artikel 46, stk. 6, i TEU), for at overdrage opgaver vedrørende i særdeleshed FSFP’s instrumenter og militære planlægnings- og gennemførelseskapacitet til denne gruppe af medlemsstater (artikel 42, stk. 5, og artikel 44, stk. 1, i TEU) og for at etablere en opstartsfond til finansiering af forberedende aktiviteter i forbindelse med opgaver, som ikke finansieres over Unions budget (artikel 41, stk. 3, i TEU) og ikke er omfattet af Athenamekanismen; opfordrer derfor formanden for Det Europæiske Råd og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at oprette en opstartsfond; understreger i denne forbindelse betydningen af at integrere FSFP-anliggender i de EU-politikker, der har en mangefacetteret indvirkning på sikkerhed og forsvar eller bidrager til FSFP, f.eks. udvikling og menneskerettigheder, industriel forskning og innovation, det indre marked, international handel og rumpolitikker osv., for at støtte de medlemsstater, der arbejder på en yderligere styrkelse af FSFP; |
| --- | --- |

7.

fremhæver med hensyn hertil muligheden for at etablere et permanent struktureret samarbejde (PESCO) blandt medlemsstaterne (artikel 46, stk. 6, i TEU), for at overdrage opgaver vedrørende i særdeleshed FSFP’s instrumenter og militære planlægnings- og gennemførelseskapacitet til denne gruppe af medlemsstater (artikel 42, stk. 5, og artikel 44, stk. 1, i TEU) og for at etablere en opstartsfond til finansiering af forberedende aktiviteter i forbindelse med opgaver, som ikke finansieres over Unions budget (artikel 41, stk. 3, i TEU) og ikke er omfattet af Athenamekanismen; opfordrer derfor formanden for Det Europæiske Råd og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at oprette en opstartsfond; understreger i denne forbindelse betydningen af at integrere FSFP-anliggender i de EU-politikker, der har en mangefacetteret indvirkning på sikkerhed og forsvar eller bidrager til FSFP, f.eks. udvikling og menneskerettigheder, industriel forskning og innovation, det indre marked, international handel og rumpolitikker osv., for at støtte de medlemsstater, der arbejder på en yderligere styrkelse af FSFP;

| 8. | understreger den betydning, som disse i fællesskab fastlagte bestemmelser har for udviklingen af FSFP, og opfordrer Det Europæiske Råd til at føre seriøse drøftelser om en kohærent gennemførelse af dem; opfordrer formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at spille en aktiv rolle i denne proces; |
| --- | --- |

8.

understreger den betydning, som disse i fællesskab fastlagte bestemmelser har for udviklingen af FSFP, og opfordrer Det Europæiske Råd til at føre seriøse drøftelser om en kohærent gennemførelse af dem; opfordrer formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at spille en aktiv rolle i denne proces;

Første gruppe af spørgsmål: forøgelse af FSFP's effektivitet, synlighed og virkning

| 9. | påpeger, at EU’s mål i henhold til traktaterne er at fremme freden, sine værdier og befolkningernes velfærd (artikel 3 i TEU), og at det i sin optræden på den internationale scene tilstræber at konsolidere og styrke demokrati, retsstatsprincippet og menneskerettighederne og at forebygge konflikter og styrke den internationale sikkerhed i overensstemmelse med formålene og grundsætningerne i De Forenede Nationers pagt samt principperne i Helsingforsslutakten og målene i Parischartret, herunder de principper og de mål, der vedrører de ydre grænser (artikel 21 i TEU); er overbevist om, at FSFP tjener disse formål, og understreger behovet for at tillægge denne politik større betydning; |
| --- | --- |

9.

påpeger, at EU’s mål i henhold til traktaterne er at fremme freden, sine værdier og befolkningernes velfærd (artikel 3 i TEU), og at det i sin optræden på den internationale scene tilstræber at konsolidere og styrke demokrati, retsstatsprincippet og menneskerettighederne og at forebygge konflikter og styrke den internationale sikkerhed i overensstemmelse med formålene og grundsætningerne i De Forenede Nationers pagt samt principperne i Helsingforsslutakten og målene i Parischartret, herunder de principper og de mål, der vedrører de ydre grænser (artikel 21 i TEU); er overbevist om, at FSFP tjener disse formål, og understreger behovet for at tillægge denne politik større betydning;

| 10. | understreger, at Den Europæiske Unions hovedaktiv er, at den råder over forskellige politikker og instrumenter, som kombineres med hinanden ved hjælp af den såkaldte samlede tilgang, og at det er muligt at opnå bedre resultater på alle niveauer gennem en bedre integration af FSFP i denne tilgang; glæder sig i denne henseende over rapporten om revisionen af EU-Udenrigstjenestens organisation og funktionsmåde, som offentliggjordes af næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant i juli 2013, og hvori det erkendes, at der er problemer med koordinationen og med hensyn til, hvor hurtigt og effektivt der træffes beslutninger på området for FSFP; ser frem til, at der vil blive truffet specifikke afgørelser på topmødet i december, og forventer, at der i den kommende fælles meddelelse fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og Kommissionen om gennemførelsen af den samlede tilgang vil blive foretaget en grundig analyse af spørgsmålet om en yderligere integration af FSFP; |
| --- | --- |

10.

understreger, at Den Europæiske Unions hovedaktiv er, at den råder over forskellige politikker og instrumenter, som kombineres med hinanden ved hjælp af den såkaldte samlede tilgang, og at det er muligt at opnå bedre resultater på alle niveauer gennem en bedre integration af FSFP i denne tilgang; glæder sig i denne henseende over rapporten om revisionen af EU-Udenrigstjenestens organisation og funktionsmåde, som offentliggjordes af næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant i juli 2013, og hvori det erkendes, at der er problemer med koordinationen og med hensyn til, hvor hurtigt og effektivt der træffes beslutninger på området for FSFP; ser frem til, at der vil blive truffet specifikke afgørelser på topmødet i december, og forventer, at der i den kommende fælles meddelelse fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og Kommissionen om gennemførelsen af den samlede tilgang vil blive foretaget en grundig analyse af spørgsmålet om en yderligere integration af FSFP;

| 11. | gentager sin overbevisning om, at EU, selv om dele af den europæiske sikkerhedsstrategi fra 2003 — som suppleret i 2008 — fortsat er gyldige, er nødt til at revidere og supplere denne strategi ved at tage hensyn til de seneste udviklinger og de mange nye sikkerhedsmæssige udfordringer og risici og nydefinere sine strategiske interesser, mål og prioriteter og i den forbindelse i højere grad fokusere på beskyttelsen af sine borgere, forsvaret af kritisk infrastruktur og på sine naboer og ved at indpasse de forskellige regionale og emnerelaterede delstrategier heri; mener, at en sådan øvelse vil skabe en klarere strategisk ramme for EU's optræden udadtil, øge sammenhængen og samtidig bibringe borgerne en bedre forståelse af, hvilke udfordringer og risici de vil blive konfronteret med i fremtiden; opfordrer derfor til, at Det Europæiske Råd iværksætter en debat om den rette strategiske ramme for Unionen, giver næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant mandat til at forelægge forslag med hensyn hertil inden udgangen af 2014 og sikrer en bæredygtig opfølgning, som primært er fastsat i den europæiske sikkerhedsstrategi; |
| --- | --- |

11.

gentager sin overbevisning om, at EU, selv om dele af den europæiske sikkerhedsstrategi fra 2003 — som suppleret i 2008 — fortsat er gyldige, er nødt til at revidere og supplere denne strategi ved at tage hensyn til de seneste udviklinger og de mange nye sikkerhedsmæssige udfordringer og risici og nydefinere sine strategiske interesser, mål og prioriteter og i den forbindelse i højere grad fokusere på beskyttelsen af sine borgere, forsvaret af kritisk infrastruktur og på sine naboer og ved at indpasse de forskellige regionale og emnerelaterede delstrategier heri; mener, at en sådan øvelse vil skabe en klarere strategisk ramme for EU's optræden udadtil, øge sammenhængen og samtidig bibringe borgerne en bedre forståelse af, hvilke udfordringer og risici de vil blive konfronteret med i fremtiden; opfordrer derfor til, at Det Europæiske Råd iværksætter en debat om den rette strategiske ramme for Unionen, giver næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant mandat til at forelægge forslag med hensyn hertil inden udgangen af 2014 og sikrer en bæredygtig opfølgning, som primært er fastsat i den europæiske sikkerhedsstrategi;

| 12. | opfordrer til at lade denne revision af EU’s strategiske ramme danne grundlag for en hvidbog om EU's sikkerheds- og forsvarspolitik, og foreslår, at Det Europæiske Råd igangsætter den fornødne proces; opfordrer endvidere indtrængende medlemsstaterne til i deres nationale sikkerhedsstrategier, hvidbøger og beslutningstagning på forsvarsområdet at gøre den europæiske dimension til genstand for alvorlige overvejelser; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at udarbejde en fælles model for den form, sideløbende nationale revisioner skal have; |
| --- | --- |

12.

opfordrer til at lade denne revision af EU’s strategiske ramme danne grundlag for en hvidbog om EU's sikkerheds- og forsvarspolitik, og foreslår, at Det Europæiske Råd igangsætter den fornødne proces; opfordrer endvidere indtrængende medlemsstaterne til i deres nationale sikkerhedsstrategier, hvidbøger og beslutningstagning på forsvarsområdet at gøre den europæiske dimension til genstand for alvorlige overvejelser; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at udarbejde en fælles model for den form, sideløbende nationale revisioner skal have;

| 13. | fremhæver behovet for at sikre, at EU gennem krisestyringsoperationer kan bidrage til forebyggelse, stabilisering og løsning af konflikter; |
| --- | --- |

13.

fremhæver behovet for at sikre, at EU gennem krisestyringsoperationer kan bidrage til forebyggelse, stabilisering og løsning af konflikter;

| 14. | mener, at indførelsen af en bestemmelse om gensidigt forsvar og en bestemmelse om solidaritet i traktaterne (artikel 42, stk. 7, i TEU og artikel 222 i TEU) styrker EU-borgernes følelse af at dele skæbne; minder medlemsstaterne om, at EU kun gennem engagement, gensidig forståelse og virkelig solidaritet vil kunne udfylde sin globale rolle og på denne måde forbedre sikkerheden for Europa og EU's borgere; glæder sig derfor over Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens fælles forslag om foranstaltningerne med henblik på Unionens gennemførelse af bestemmelsen om solidaritet og opfordrer stats- og regeringscheferne til at bekræfte deres engagement i gensidig solidaritet og til at tilvejebringe en klar operativ fortolkning af de to bestemmelser; |
| --- | --- |

14.

mener, at indførelsen af en bestemmelse om gensidigt forsvar og en bestemmelse om solidaritet i traktaterne (artikel 42, stk. 7, i TEU og artikel 222 i TEU) styrker EU-borgernes følelse af at dele skæbne; minder medlemsstaterne om, at EU kun gennem engagement, gensidig forståelse og virkelig solidaritet vil kunne udfylde sin globale rolle og på denne måde forbedre sikkerheden for Europa og EU's borgere; glæder sig derfor over Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens fælles forslag om foranstaltningerne med henblik på Unionens gennemførelse af bestemmelsen om solidaritet og opfordrer stats- og regeringscheferne til at bekræfte deres engagement i gensidig solidaritet og til at tilvejebringe en klar operativ fortolkning af de to bestemmelser;

| 15. | konstaterer med bekymring, at antallet og betimeligheden af FSFP-missioner og -operationer og udviklingen af civile og navnlig militære midler og kapaciteter til brug for FSFP ikke opfylder behovene set på baggrund af den stadig mere usikre og ustabile situation i EU's nabolande; beklager navnlig den begrænsede samlede rækkevidde af FSFP-missionerne i forbindelse med kriserne i Libyen og Mali, og beklager ligeledes, at Unionens beslutningstagningsprocedurer ikke er tilstrækkeligt fleksible, hvilket forhindrer en hurtig effektiv reaktion i forbindelse med krisescenarier, således som de to eksempler viser; opfordrer til at overvåge situationen og videreføre det operationelle engagement i Østeuropa og det sydlige Kaukasus, der har haft positive virkninger; opfordrer til, at ambitionsniveauet hæves, og at der gøres seriøse bestræbelser på at forbedre udformningen af fremtidige FSFP-missioner og -operationer inden for rammerne af en proces med at drage lære af indhøstede erfaringer samt på at fastlægge passende exitstrategier; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at styre denne proces og glæder sig med hensyn hertil over den rapport, som hun offentliggjorde den 15. oktober 2013, og som er et vigtigt skridt i bestræbelserne på at gøre FSFP mere effektiv og proaktiv; |
| --- | --- |

15.

konstaterer med bekymring, at antallet og betimeligheden af FSFP-missioner og -operationer og udviklingen af civile og navnlig militære midler og kapaciteter til brug for FSFP ikke opfylder behovene set på baggrund af den stadig mere usikre og ustabile situation i EU's nabolande; beklager navnlig den begrænsede samlede rækkevidde af FSFP-missionerne i forbindelse med kriserne i Libyen og Mali, og beklager ligeledes, at Unionens beslutningstagningsprocedurer ikke er tilstrækkeligt fleksible, hvilket forhindrer en hurtig effektiv reaktion i forbindelse med krisescenarier, således som de to eksempler viser; opfordrer til at overvåge situationen og videreføre det operationelle engagement i Østeuropa og det sydlige Kaukasus, der har haft positive virkninger; opfordrer til, at ambitionsniveauet hæves, og at der gøres seriøse bestræbelser på at forbedre udformningen af fremtidige FSFP-missioner og -operationer inden for rammerne af en proces med at drage lære af indhøstede erfaringer samt på at fastlægge passende exitstrategier; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at styre denne proces og glæder sig med hensyn hertil over den rapport, som hun offentliggjorde den 15. oktober 2013, og som er et vigtigt skridt i bestræbelserne på at gøre FSFP mere effektiv og proaktiv;

| 16. | understreger behovet for at øge synligheden af europæisk krisestyring og for at placere alle bestræbelser i denne retning inden for rammerne af FSFP, eventuelt under anvendelse af bestemmelsen i artikel 44 i TEU om, at Rådet kan træffe afgørelse om at overdrage gennemførelsen af en opgave til en gruppe af medlemsstater, der ønsker det og råder over den fornødne kapacitet til at udføre en sådan opgave; |
| --- | --- |

16.

understreger behovet for at øge synligheden af europæisk krisestyring og for at placere alle bestræbelser i denne retning inden for rammerne af FSFP, eventuelt under anvendelse af bestemmelsen i artikel 44 i TEU om, at Rådet kan træffe afgørelse om at overdrage gennemførelsen af en opgave til en gruppe af medlemsstater, der ønsker det og råder over den fornødne kapacitet til at udføre en sådan opgave;

| 17. | giver ud fra den senere tids erfaringer udtryk for bekymring over, at det endnu ikke er lykkedes at udnytte det med den samlede tilgang til krisestyring forbundne potentiale fuldt ud; mener, at missioner og operationer giver større mening, når de indgår i en regional strategi, således som det positive eksempel på Afrikas Horn viser; noterer sig »Suggestions for crisis management procedures for CSDP crisis management operations«, som godkendtes af medlemsstaterne den 18. juni 2013; |
| --- | --- |

17.

giver ud fra den senere tids erfaringer udtryk for bekymring over, at det endnu ikke er lykkedes at udnytte det med den samlede tilgang til krisestyring forbundne potentiale fuldt ud; mener, at missioner og operationer giver større mening, når de indgår i en regional strategi, således som det positive eksempel på Afrikas Horn viser; noterer sig »Suggestions for crisis management procedures for CSDP crisis management operations«, som godkendtes af medlemsstaterne den 18. juni 2013;

| 18. | opfordrer til imødegåelse af de funktionelle problemer med civile FSFP-missioner — navnlig problemet med, hvor hurtigt de sættes ind, og med bemandingen — ved at tage de retlige og finansielle rammer herfor op til fornyet overvejelse, idet disse ofte komplicerer beslutningsprocessen og fører til forsinkelser; efterlyser en stigning i antallet af kvalificerede og politisk uafhængige strategiske planlæggere, som er for lille i forhold til antallet af missioner; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at oprette et »civilt reservekorps«, der om nødvendigt kunne sættes ind hurtigt, og glæder sig med hensyn hertil over det nyligt etablerede permanente FSFP-lager; |
| --- | --- |

18.

opfordrer til imødegåelse af de funktionelle problemer med civile FSFP-missioner — navnlig problemet med, hvor hurtigt de sættes ind, og med bemandingen — ved at tage de retlige og finansielle rammer herfor op til fornyet overvejelse, idet disse ofte komplicerer beslutningsprocessen og fører til forsinkelser; efterlyser en stigning i antallet af kvalificerede og politisk uafhængige strategiske planlæggere, som er for lille i forhold til antallet af missioner; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at oprette et »civilt reservekorps«, der om nødvendigt kunne sættes ind hurtigt, og glæder sig med hensyn hertil over det nyligt etablerede permanente FSFP-lager;

| 19. | minder om sin beslutning fra 2001, hvori der opfordredes til oprettelse af et europæisk civilt fredskorps; glæder sig over de nylige bestræbelser på at oprette et frivilligt europæisk korps for humanitær bistand under Kommissionen og en pulje af eksperter inden for mægling, dialog og forsoning under EU-Udenrigstjenesten; glæder sig også over eksistensen og videreførelsen af det fredsskabende partnerskab mellem EU-Udenrigstjenesten og relevante aktører i civilsamfundet; |
| --- | --- |

19.

minder om sin beslutning fra 2001, hvori der opfordredes til oprettelse af et europæisk civilt fredskorps; glæder sig over de nylige bestræbelser på at oprette et frivilligt europæisk korps for humanitær bistand under Kommissionen og en pulje af eksperter inden for mægling, dialog og forsoning under EU-Udenrigstjenesten; glæder sig også over eksistensen og videreførelsen af det fredsskabende partnerskab mellem EU-Udenrigstjenesten og relevante aktører i civilsamfundet;

| 20. | understreger betydningen af mægling og dialog med henblik på at forebygge og løse konflikter på fredelig vis; glæder sig over, at EU-Udenrigstjenesten har gjort fremskridt med at styrke sin mæglingskapacitet, og giver endnu en gang udtryk for sin støtte til en yderligere styrkelse af EU's kapacitet på dette område; mener, at Parlamentets vellykkede deltagelse i mæglingsprocesser har vist, at parlamentarikere kan spille en vigtig rolle, når det gælder om at støtte mæglings- og dialogprocesser, og agter at øge sin indsats på dette område; |
| --- | --- |

20.

understreger betydningen af mægling og dialog med henblik på at forebygge og løse konflikter på fredelig vis; glæder sig over, at EU-Udenrigstjenesten har gjort fremskridt med at styrke sin mæglingskapacitet, og giver endnu en gang udtryk for sin støtte til en yderligere styrkelse af EU's kapacitet på dette område; mener, at Parlamentets vellykkede deltagelse i mæglingsprocesser har vist, at parlamentarikere kan spille en vigtig rolle, når det gælder om at støtte mæglings- og dialogprocesser, og agter at øge sin indsats på dette område;

| 21. | foreslår, at menneskerettigheds- og ligestillingsrådgivere inddrages i alle FSFP-missioner, og opfordrer til udveksling af bedste praksis mellem FSFP-missioner for at sikre, at der tages fuldt hensyn til menneskerettighedsspørgsmål, og at kvinder nyder fuld beskyttelse og inddrages i konfliktløsning og løsning af problemer efter konflikter; opfordrer Rådet og EU-Udenrigstjenesten til at tage yderligere skridt til at integrere kønsaspekter i personaleplanlægningen for FSFP-missioner; |
| --- | --- |

21.

foreslår, at menneskerettigheds- og ligestillingsrådgivere inddrages i alle FSFP-missioner, og opfordrer til udveksling af bedste praksis mellem FSFP-missioner for at sikre, at der tages fuldt hensyn til menneskerettighedsspørgsmål, og at kvinder nyder fuld beskyttelse og inddrages i konfliktløsning og løsning af problemer efter konflikter; opfordrer Rådet og EU-Udenrigstjenesten til at tage yderligere skridt til at integrere kønsaspekter i personaleplanlægningen for FSFP-missioner;

| 22. | understreger, at vellykkede militære operationer kræver en klar kommando- og kontrolfunktion; gentager derfor sin opfordring til, at der oprettes et permanent militært operationelt hovedkvarter; bemærker med beklagelse manglen på fremskridt på dette punkt og den kraftige modstand fra visse medlemsstaters side; understreger endvidere, at en effektiv FSFP kræver fyldestgørende støtte fra varslings- og efterretningssystemer; mener derfor, at dette hovedkvarter bør omfatte enheder med ansvar for indsamling af efterretninger og for hurtig varsling/situationsforståelse; |
| --- | --- |

22.

understreger, at vellykkede militære operationer kræver en klar kommando- og kontrolfunktion; gentager derfor sin opfordring til, at der oprettes et permanent militært operationelt hovedkvarter; bemærker med beklagelse manglen på fremskridt på dette punkt og den kraftige modstand fra visse medlemsstaters side; understreger endvidere, at en effektiv FSFP kræver fyldestgørende støtte fra varslings- og efterretningssystemer; mener derfor, at dette hovedkvarter bør omfatte enheder med ansvar for indsamling af efterretninger og for hurtig varsling/situationsforståelse;

| 23. | gentager, at det støtter en foreløbig løsning, og henleder opmærksomheden på sit forslag om at forbedre status for det i øjeblikket aktive operationscenter for Afrikas Horn og bistå med den militære planlægning og koordineringen mellem aktørerne på stedet; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at udarbejde en sådan løsning under hensyn til de rammer, som centrets nuværende størrelse og infrastruktur sætter herfor, for at optimere brugen af eksisterende ressourcer og til at undersøge muligheden for at udvide det geografiske operationsområde til at omfatte andre vigtige regioner; mener, at dette organ bør have rets- og handleevne og tildeles opgaven med at koordinere indkøb mellem Bruxelles og de enkelte missionshovedkvarterer, idet det i den forbindelse skal udnytte stordriftsfordelene til at opnå så store besparelser som muligt; |
| --- | --- |

23.

gentager, at det støtter en foreløbig løsning, og henleder opmærksomheden på sit forslag om at forbedre status for det i øjeblikket aktive operationscenter for Afrikas Horn og bistå med den militære planlægning og koordineringen mellem aktørerne på stedet; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at udarbejde en sådan løsning under hensyn til de rammer, som centrets nuværende størrelse og infrastruktur sætter herfor, for at optimere brugen af eksisterende ressourcer og til at undersøge muligheden for at udvide det geografiske operationsområde til at omfatte andre vigtige regioner; mener, at dette organ bør have rets- og handleevne og tildeles opgaven med at koordinere indkøb mellem Bruxelles og de enkelte missionshovedkvarterer, idet det i den forbindelse skal udnytte stordriftsfordelene til at opnå så store besparelser som muligt;

| 24. | bemærker, at der endnu aldrig er indsat EU-kampgrupper, og mener, at det på sigt vil være vanskeligt at begrunde deres eksistens; understreger, at de udgør et vigtigt værktøj til rettidig styrkeopbygning, uddannelse og hurtig reaktion; glæder sig over afgørelsen om at tage dette spørgsmål op på topmødet i december; er overbevist om, at EU bør råde over stående kampstyrker, som kan sættes ind med meget kort varsel, og som er sammensat af komponenter fra land-, luft-, flåde- og specialstyrkerne og fra en cyberstyrke og har et højt ambitionsniveau; understreger, at EU-kampgrupper bør kunne sættes ind i forbindelse med alle former for kriser, herunder klimaskabte humanitære kriser; går ind for en mere fleksibel og målrettet tilgang for at forbedre reaktionen på og tilpasningen til forskellige krisesituationer samt for at forbedre modulariteten med henblik på at lukke huller i de indledende faser af iværksættelsen af FSFP-operationer uden dog at bringe den operationelle kapacitet af kampgruppen som helhed i fare; |
| --- | --- |

24.

bemærker, at der endnu aldrig er indsat EU-kampgrupper, og mener, at det på sigt vil være vanskeligt at begrunde deres eksistens; understreger, at de udgør et vigtigt værktøj til rettidig styrkeopbygning, uddannelse og hurtig reaktion; glæder sig over afgørelsen om at tage dette spørgsmål op på topmødet i december; er overbevist om, at EU bør råde over stående kampstyrker, som kan sættes ind med meget kort varsel, og som er sammensat af komponenter fra land-, luft-, flåde- og specialstyrkerne og fra en cyberstyrke og har et højt ambitionsniveau; understreger, at EU-kampgrupper bør kunne sættes ind i forbindelse med alle former for kriser, herunder klimaskabte humanitære kriser; går ind for en mere fleksibel og målrettet tilgang for at forbedre reaktionen på og tilpasningen til forskellige krisesituationer samt for at forbedre modulariteten med henblik på at lukke huller i de indledende faser af iværksættelsen af FSFP-operationer uden dog at bringe den operationelle kapacitet af kampgruppen som helhed i fare;

| 25. | understreger, at der bør gøres større bestræbelser på at integrere initiativer som f.eks. Eurokorpset og European Air Group på EU-plan; |
| --- | --- |

25.

understreger, at der bør gøres større bestræbelser på at integrere initiativer som f.eks. Eurokorpset og European Air Group på EU-plan;

| 26. | bekræfter, at det eksisterende finansielle system med, at »udgifterne ligger der, hvor de falder« udgør et alvorligt problem for FSFP, eftersom det medfører forsinkelser eller fuldstændige blokeringer i beslutningsprocessen, navnlig når det gælder beslutninger om hurtig indsættelse af kampgrupper; henstiller, at medlemsstaterne når til enighed om en EU-finansieringsmekanisme, som er baseret på en deling af byrderne og beregnet til brug for kampgrupper oprettet under EU's flag for at give dem en realistisk fremtid; opfordrer ligeledes — af hensyn til sammenhængen og effektiviteten — til, at EU-Udenrigstjenesten får kontrollen med de finansielle instrumenter, der er tilknyttet de krisestyringsaktioner, som den planlægger og gennemfører; forventer, at næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og berørte medlemsstater forelægger konkrete forslag med hensyn hertil; |
| --- | --- |

26.

bekræfter, at det eksisterende finansielle system med, at »udgifterne ligger der, hvor de falder« udgør et alvorligt problem for FSFP, eftersom det medfører forsinkelser eller fuldstændige blokeringer i beslutningsprocessen, navnlig når det gælder beslutninger om hurtig indsættelse af kampgrupper; henstiller, at medlemsstaterne når til enighed om en EU-finansieringsmekanisme, som er baseret på en deling af byrderne og beregnet til brug for kampgrupper oprettet under EU's flag for at give dem en realistisk fremtid; opfordrer ligeledes — af hensyn til sammenhængen og effektiviteten — til, at EU-Udenrigstjenesten får kontrollen med de finansielle instrumenter, der er tilknyttet de krisestyringsaktioner, som den planlægger og gennemfører; forventer, at næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og berørte medlemsstater forelægger konkrete forslag med hensyn hertil;

| 27. | giver endvidere udtryk over sin bekymring over, at den økonomiske krise og gældskrisen kunne påvirke EU-medlemsstaternes vilje til at bidrage til FSFP-missioner og -operationer, navnlig missioner og operationer med militære implikationer og forsvarsimplikationer; opfordrer derfor til en udvidelse af anvendelsesområdet for Athenamekanismen og anvendelse af opstartsfonden (artikel 41, stk. 3, i TEU) for at sikre hurtig finansiering af hasteopgaver; understreger imidlertid, at selv om FSFP skal tilføres ny energi, bør dette ske i overensstemmelse med de budgetmæssige begrænsninger; |
| --- | --- |

27.

giver endvidere udtryk over sin bekymring over, at den økonomiske krise og gældskrisen kunne påvirke EU-medlemsstaternes vilje til at bidrage til FSFP-missioner og -operationer, navnlig missioner og operationer med militære implikationer og forsvarsimplikationer; opfordrer derfor til en udvidelse af anvendelsesområdet for Athenamekanismen og anvendelse af opstartsfonden (artikel 41, stk. 3, i TEU) for at sikre hurtig finansiering af hasteopgaver; understreger imidlertid, at selv om FSFP skal tilføres ny energi, bør dette ske i overensstemmelse med de budgetmæssige begrænsninger;

| 28. | opfordrer medlemsstaterne til at udnytte de muligheder, som PESCO frembyder, og til at begynde at gennemføre denne traktatbestemmelse for at imødegå den herskende »FSFP-træthed« og styrke det militære samarbejde og den militære integration; opfordrer Det Europæiske Råd til at forelægge klare retningslinjer for gennemførelsen af denne bestemmelse og anmoder ikkeinteresserede medlemsstater om at handle konstruktivt; understreger, at man bør lade muligheden for at tilslutte sig samarbejdet på et senere tidspunkt stå åben for at sikre fleksibilitet og for at undgå et Europa i to hastigheder; |
| --- | --- |

28.

opfordrer medlemsstaterne til at udnytte de muligheder, som PESCO frembyder, og til at begynde at gennemføre denne traktatbestemmelse for at imødegå den herskende »FSFP-træthed« og styrke det militære samarbejde og den militære integration; opfordrer Det Europæiske Råd til at forelægge klare retningslinjer for gennemførelsen af denne bestemmelse og anmoder ikkeinteresserede medlemsstater om at handle konstruktivt; understreger, at man bør lade muligheden for at tilslutte sig samarbejdet på et senere tidspunkt stå åben for at sikre fleksibilitet og for at undgå et Europa i to hastigheder;

| 29. | påpeger, at EU har en vital interesse i sikre og åbne have, der tillader fri passage af handelsvarer og en fredelig, lovlig og bæredygtig udnyttelse af havenes rigdomme; understreger, at det er nødvendigt at udvikle en EU-udenrigspolitik for havene, der tager sigte på at beskytte og bevare kritisk infrastruktur, åbne havruter og naturressourcer og lægger vægt på fredelig konfliktløsning inden for rammerne af folkeretten og i overensstemmelse med bestemmelserne i FN's havretskonvention; ser frem til den vedtagelsen af EU-strategien for maritim sikkerhed i tråd med Rådets konklusioner fra april 2010 og opfordrer til, at der udarbejdes en specifik plan for gennemførelsen heraf; påpeger, at integrationen af maritim overvågning på tværs af sektorer og grænser allerede er et tværsektorielt værktøj for den integrerede EU-havpolitik (IMP); fremhæver betydningen af hurtigt at gennemføre projektet vedrørende en fælles ramme for informationsudveksling og bygge en »bro« mellem IMP og FSFP for at forbedre informationsudvekslingen mellem dem; |
| --- | --- |

29.

påpeger, at EU har en vital interesse i sikre og åbne have, der tillader fri passage af handelsvarer og en fredelig, lovlig og bæredygtig udnyttelse af havenes rigdomme; understreger, at det er nødvendigt at udvikle en EU-udenrigspolitik for havene, der tager sigte på at beskytte og bevare kritisk infrastruktur, åbne havruter og naturressourcer og lægger vægt på fredelig konfliktløsning inden for rammerne af folkeretten og i overensstemmelse med bestemmelserne i FN's havretskonvention; ser frem til den vedtagelsen af EU-strategien for maritim sikkerhed i tråd med Rådets konklusioner fra april 2010 og opfordrer til, at der udarbejdes en specifik plan for gennemførelsen heraf; påpeger, at integrationen af maritim overvågning på tværs af sektorer og grænser allerede er et tværsektorielt værktøj for den integrerede EU-havpolitik (IMP); fremhæver betydningen af hurtigt at gennemføre projektet vedrørende en fælles ramme for informationsudveksling og bygge en »bro« mellem IMP og FSFP for at forbedre informationsudvekslingen mellem dem;

| 30. | understreger, at det er nødvendigt at forhindre militarisering af regioner som Arktis, og fremhæver behovet for at anvende fredelige midler til konfliktløsning af konflikter, bl.a. handelsinstrumenter; |
| --- | --- |

30.

understreger, at det er nødvendigt at forhindre militarisering af regioner som Arktis, og fremhæver behovet for at anvende fredelige midler til konfliktløsning af konflikter, bl.a. handelsinstrumenter;

| 31. | anmoder om, at Det Europæiske Råd bekræfter betydningen af rummet, som understøtter EU's og dets medlemsstaters strategiske autonomi og potentialet for at få autonom adgang til rummet ved at udvikle affyringsramper og satellitter; understreger atter betydningen af at indsamle præcise efterretninger til brug for både civile og militære FSFP-missioner og -operationer; fremhæver navnlig den rolle, som rumbaserede aktiver spiller for konfliktforebyggelse og krisestyring før, under og efter en krise; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en særlig politik til støtte for udviklingen af rumaktiver med flere formål; |
| --- | --- |

31.

anmoder om, at Det Europæiske Råd bekræfter betydningen af rummet, som understøtter EU's og dets medlemsstaters strategiske autonomi og potentialet for at få autonom adgang til rummet ved at udvikle affyringsramper og satellitter; understreger atter betydningen af at indsamle præcise efterretninger til brug for både civile og militære FSFP-missioner og -operationer; fremhæver navnlig den rolle, som rumbaserede aktiver spiller for konfliktforebyggelse og krisestyring før, under og efter en krise; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en særlig politik til støtte for udviklingen af rumaktiver med flere formål;

| 32. | gentager den stigende betydning af at tackle trusler mod internetsikkerheden; opfordrer Det Europæiske Råd til at udarbejde retningslinjer for gennemførelsen af EU's internetsikkerhedsstrategi og til at træffe konkrete foranstaltninger vedrørende beskyttelsen af internetinfrastruktur og investere i styrkelse af EU-dækkende samarbejde om krisestyringsprocedurer, it-beredskabsøvelser, erhvervsuddannelse og uddannelse; opfordrer Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at sikre, at internetsikkerhedspolitikken gennemføres tværsektorielt for at sikre tilstrækkelig sammenhæng mellem EU's interne og eksterne sikkerhedspolitik, og opfordrer alle medlemsstaterne til at udvikle eller endeligt fastlægge deres respektive nationale internetsikkerhedsstrategi og til at stile efter en højere grad af samordning på EU-plan; |
| --- | --- |

32.

gentager den stigende betydning af at tackle trusler mod internetsikkerheden; opfordrer Det Europæiske Råd til at udarbejde retningslinjer for gennemførelsen af EU's internetsikkerhedsstrategi og til at træffe konkrete foranstaltninger vedrørende beskyttelsen af internetinfrastruktur og investere i styrkelse af EU-dækkende samarbejde om krisestyringsprocedurer, it-beredskabsøvelser, erhvervsuddannelse og uddannelse; opfordrer Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at sikre, at internetsikkerhedspolitikken gennemføres tværsektorielt for at sikre tilstrækkelig sammenhæng mellem EU's interne og eksterne sikkerhedspolitik, og opfordrer alle medlemsstaterne til at udvikle eller endeligt fastlægge deres respektive nationale internetsikkerhedsstrategi og til at stile efter en højere grad af samordning på EU-plan;

| 33. | anmoder Det Europæiske Råd om at bekræfte betydningen af Europas energiforsyning og af en diversificeret og bæredygtig adgang til energiressourcer; bemærker, at nogle medlemsstater ikke har kapacitet til at diversificere deres energiforsyning og således bliver mere og mere sårbare; støtter i denne forbindelse kraftigt medlemsstaternes bestræbelser på at samarbejde i krisesituationer; understreger, at beskyttelsen af kritisk infrastruktur i Europa bør aktivere bestemmelsen om gensidigt forsvar og/eller solidaritet; bemærker endvidere, at operation Atalanta allerede spiller en rolle for energiforsyningssikkerheden ved at bekæmpe pirater, der har kapret en række olietankere siden 2008; mener derfor, at disse aspekter skal indgå i den nødvendige strategiske tilgang; pointerer i denne forbindelse, at energiforsyning er en afgørende faktor for vellykkede FSFP-missioner og -operationer; |
| --- | --- |

33.

anmoder Det Europæiske Råd om at bekræfte betydningen af Europas energiforsyning og af en diversificeret og bæredygtig adgang til energiressourcer; bemærker, at nogle medlemsstater ikke har kapacitet til at diversificere deres energiforsyning og således bliver mere og mere sårbare; støtter i denne forbindelse kraftigt medlemsstaternes bestræbelser på at samarbejde i krisesituationer; understreger, at beskyttelsen af kritisk infrastruktur i Europa bør aktivere bestemmelsen om gensidigt forsvar og/eller solidaritet; bemærker endvidere, at operation Atalanta allerede spiller en rolle for energiforsyningssikkerheden ved at bekæmpe pirater, der har kapret en række olietankere siden 2008; mener derfor, at disse aspekter skal indgå i den nødvendige strategiske tilgang; pointerer i denne forbindelse, at energiforsyning er en afgørende faktor for vellykkede FSFP-missioner og -operationer;

| 34. | understreger betydningen af energieffektivitet på forsvarsområdet og navnlig behovet for at vurdere virkningen af energiforbruget på forsvarsbudgetterne og den militære effektivitet og udvikle en omfattende strategi for energieffektivitet for de væbnede styrker; |
| --- | --- |

34.

understreger betydningen af energieffektivitet på forsvarsområdet og navnlig behovet for at vurdere virkningen af energiforbruget på forsvarsbudgetterne og den militære effektivitet og udvikle en omfattende strategi for energieffektivitet for de væbnede styrker;

| 35. | understreger betydningen af, at EU videreudvikler sine partnerskaber og uddyber sin sikkerhedsdialog med FN, regionale organisationer og relevante aktører, herunder østpartnerskabslandene og nabolandene mod syd; |
| --- | --- |

35.

understreger betydningen af, at EU videreudvikler sine partnerskaber og uddyber sin sikkerhedsdialog med FN, regionale organisationer og relevante aktører, herunder østpartnerskabslandene og nabolandene mod syd;

| 36. | påpeger, at EU bør indgå i et tættere samarbejde med FN, Den Afrikanske Union, OSCE og ASEAN med det formål at udveksle analyser og sammen tage fat på udfordringerne i forbindelse med miljøpolitik og klimaændringer, herunder disses sikkerhedsimplikationer; fremhæver behovet for forebyggende aktioner og opfordrer indtrængende EU til at udvikle og forbedre sin kapacitet med hensyn til hurtig varsling; |
| --- | --- |

36.

påpeger, at EU bør indgå i et tættere samarbejde med FN, Den Afrikanske Union, OSCE og ASEAN med det formål at udveksle analyser og sammen tage fat på udfordringerne i forbindelse med miljøpolitik og klimaændringer, herunder disses sikkerhedsimplikationer; fremhæver behovet for forebyggende aktioner og opfordrer indtrængende EU til at udvikle og forbedre sin kapacitet med hensyn til hurtig varsling;

| 37. | efterlyser et snævrere samarbejde mellem EU- og NATO-strukturer ved hjælp af en komplementær tilgang og tættere samordning for at undgå dobbeltbestræbelser mellem de to partnere og for effektivt at imødegå de nye trusler; er overbevist om, at en styrkelse af FSFP ikke skader, men i stedet faktisk forstærker, den kollektive sikkerhed og de transatlantiske forbindelser; er af den formening, at udviklingen af forsvarskapacitet inden for EU's rammer også vil gavne NATO; noterer sig det konstruktive samarbejde omkring EU's sammenlægnings- og delingsinitiativ og NATO's initiativ vedrørende intelligent forsvar; glæder sig over Republikken Cyperns hensigt om at tilslutte sig NATO's partnerskab for fred-program, som kan ændre spillets regler, og opfordrer indtrængende Tyrkiet til at indtage en ligeså konstruktiv holdning; henstiller indtrængende, at der udvikles en omfattende ramme for EU-NATO-samarbejde, og at der sker en uddybning af den politiske dialog under fuld respekt for hver parts beslutningstagning; |
| --- | --- |

37.

efterlyser et snævrere samarbejde mellem EU- og NATO-strukturer ved hjælp af en komplementær tilgang og tættere samordning for at undgå dobbeltbestræbelser mellem de to partnere og for effektivt at imødegå de nye trusler; er overbevist om, at en styrkelse af FSFP ikke skader, men i stedet faktisk forstærker, den kollektive sikkerhed og de transatlantiske forbindelser; er af den formening, at udviklingen af forsvarskapacitet inden for EU's rammer også vil gavne NATO; noterer sig det konstruktive samarbejde omkring EU's sammenlægnings- og delingsinitiativ og NATO's initiativ vedrørende intelligent forsvar; glæder sig over Republikken Cyperns hensigt om at tilslutte sig NATO's partnerskab for fred-program, som kan ændre spillets regler, og opfordrer indtrængende Tyrkiet til at indtage en ligeså konstruktiv holdning; henstiller indtrængende, at der udvikles en omfattende ramme for EU-NATO-samarbejde, og at der sker en uddybning af den politiske dialog under fuld respekt for hver parts beslutningstagning;

| 38. | er af den opfattelse, at EU skal kunne handle autonomt, navnlig på sit eget område, men dog altid i tråd med bestemmelserne i FN-pagten og under fuld overholdelse af international humanitær ret; |
| --- | --- |

38.

er af den opfattelse, at EU skal kunne handle autonomt, navnlig på sit eget område, men dog altid i tråd med bestemmelserne i FN-pagten og under fuld overholdelse af international humanitær ret;

Anden gruppe af spørgsmål: fremme af udviklingen af forsvarskapaciteter

| 39. | deler bekymringen for, at yderligere nedskæringer i de nationale forsvarsbudgetter vil gøre det umuligt at opretholde kritisk militær kapacitet og resultere i et uigenkaldeligt tab af knowhow og teknologier; bemærker, at manglerne i medlemsstaternes kapacitet blev tydelige under operationerne i Libyen og Mali, og at den økonomiske krise har forværret eksisterende strukturelle problemer; mener dog stadig, at problemet ikke så meget er af budgetmæssig som af politisk art; |
| --- | --- |

39.

deler bekymringen for, at yderligere nedskæringer i de nationale forsvarsbudgetter vil gøre det umuligt at opretholde kritisk militær kapacitet og resultere i et uigenkaldeligt tab af knowhow og teknologier; bemærker, at manglerne i medlemsstaternes kapacitet blev tydelige under operationerne i Libyen og Mali, og at den økonomiske krise har forværret eksisterende strukturelle problemer; mener dog stadig, at problemet ikke så meget er af budgetmæssig som af politisk art;

| 40. | noterer sig de forslag, som næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant forelagde i sin rapport om FSFP fra juli 2013, navnlig forslagene om at skabe incitamenter, herunder skattemæssige incitamenter, med henblik på samarbejde på forsvarskapacitetsområdet; understreger, at dette er en lejlighed for medlemsstaterne til at drage fuld fordel af et tættere indbyrdes samarbejde for at skabe militær effektivitet og til at beslutte at optimere og bruge knappe ressourcer på bedre og mere intelligent vis ved at skabe synergier og ved at sørge for en koordineret nedbringelse af unødvendig overlapning og overflødig og forældet kapacitet; |
| --- | --- |

40.

noterer sig de forslag, som næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant forelagde i sin rapport om FSFP fra juli 2013, navnlig forslagene om at skabe incitamenter, herunder skattemæssige incitamenter, med henblik på samarbejde på forsvarskapacitetsområdet; understreger, at dette er en lejlighed for medlemsstaterne til at drage fuld fordel af et tættere indbyrdes samarbejde for at skabe militær effektivitet og til at beslutte at optimere og bruge knappe ressourcer på bedre og mere intelligent vis ved at skabe synergier og ved at sørge for en koordineret nedbringelse af unødvendig overlapning og overflødig og forældet kapacitet;

| 41. | glæder sig over den igangværende revision af kapacitetsudviklingsplanen som grundlag for et langsigtet fælles transformationskoncept for kapacitetsopbygning; mener, at dette transformationskoncept bør drøftes regelmæssigt, og at dets gennemførelse bør strømlines og, om nødvendigt, tages op til fornyede overvejelser; |
| --- | --- |

41.

glæder sig over den igangværende revision af kapacitetsudviklingsplanen som grundlag for et langsigtet fælles transformationskoncept for kapacitetsopbygning; mener, at dette transformationskoncept bør drøftes regelmæssigt, og at dets gennemførelse bør strømlines og, om nødvendigt, tages op til fornyede overvejelser;

| 42. | henleder opmærksomheden på Det Europæiske Forsvarsagenturs mission som omhandlet i artikel 42, stk. 3, og artikel 45 i TEU, i henhold til hvilke agenturet pålægges vigtige opgaver for så vidt angår gennemførelsen af et permanent struktureret samarbejde, udformningen af en europæisk kapacitets- og forsvarsmaterielpolitik, udviklingen af medlemsstaternes militære kapacitet og styrkelsen af forsvarssektorens industrielle og teknologiske basis, men uden finansielle følgevirkninger for EU's budget; |
| --- | --- |

42.

henleder opmærksomheden på Det Europæiske Forsvarsagenturs mission som omhandlet i artikel 42, stk. 3, og artikel 45 i TEU, i henhold til hvilke agenturet pålægges vigtige opgaver for så vidt angår gennemførelsen af et permanent struktureret samarbejde, udformningen af en europæisk kapacitets- og forsvarsmaterielpolitik, udviklingen af medlemsstaternes militære kapacitet og styrkelsen af forsvarssektorens industrielle og teknologiske basis, men uden finansielle følgevirkninger for EU's budget;

| 43. | mener, selv om det ikke er nogen patentløsning, at sammenlægning og deling af militær kapacitet udgør en vigtig respons på manglerne i den europæiske kapacitet; glæder sig over Det Europæiske Forsvarsagenturs formidlende rolle og de hidtil gjorte fremskridt; mener, at sammenlægning og deling ikke kun bør overvejes i henseende til fælles indkøb, men også i henseende til integration og bør omfatte fælles vedligeholdelse og udnyttelse af kapacitet; |
| --- | --- |

43.

mener, selv om det ikke er nogen patentløsning, at sammenlægning og deling af militær kapacitet udgør en vigtig respons på manglerne i den europæiske kapacitet; glæder sig over Det Europæiske Forsvarsagenturs formidlende rolle og de hidtil gjorte fremskridt; mener, at sammenlægning og deling ikke kun bør overvejes i henseende til fælles indkøb, men også i henseende til integration og bør omfatte fælles vedligeholdelse og udnyttelse af kapacitet;

| 44. | opfordrer til at styrke Det Europæiske Forsvarsagenturs rolle i forbindelse med koordineringen af kapaciteter med henblik på at undgå overlapninger og parallelle programmer i medlemsstaterne, der pålægger skatteyderne en alt for stor byrde; |
| --- | --- |

44.

opfordrer til at styrke Det Europæiske Forsvarsagenturs rolle i forbindelse med koordineringen af kapaciteter med henblik på at undgå overlapninger og parallelle programmer i medlemsstaterne, der pålægger skatteyderne en alt for stor byrde;

| 45. | opfordrer EU-medlemsstaterne til at forbedre informationsudvekslingen om forsvarsplanlægning og til i tråd med adfærdskodeksen for sammenlægning og deling at lade sammenlægnings- og delingsløsninger indgå i nationale forsvarsplanlægningscyklusser og beslutningsprocesser; |
| --- | --- |

45.

opfordrer EU-medlemsstaterne til at forbedre informationsudvekslingen om forsvarsplanlægning og til i tråd med adfærdskodeksen for sammenlægning og deling at lade sammenlægnings- og delingsløsninger indgå i nationale forsvarsplanlægningscyklusser og beslutningsprocesser;

| 46. | understreger, at gensidig tillid, gennemsigtighed og pålidelighed er nøglefaktorer for det heldige udfald af enhver fælles indsats på området for sikkerhed og forsvar; er overbevist om, at udviklingen af forsvarskapacitet skal indgå i en strategisk tilgang, der fastlægger den rette blanding af parternes kapacitet, og hvilke mål denne kapacitet bør anvendes til at nå; |
| --- | --- |

46.

understreger, at gensidig tillid, gennemsigtighed og pålidelighed er nøglefaktorer for det heldige udfald af enhver fælles indsats på området for sikkerhed og forsvar; er overbevist om, at udviklingen af forsvarskapacitet skal indgå i en strategisk tilgang, der fastlægger den rette blanding af parternes kapacitet, og hvilke mål denne kapacitet bør anvendes til at nå;

| 47. | forventer på baggrund af ovenstående, at der på det kommende forsvarstopmøde:






  a) | fastlægges politiske og strategiske retningslinjer og i den forbindelse sker bekræftelse af medlemsstaternes engagement i kapacitetsudvikling og af det ambitionsniveau, der er fastlagt i erklæringen om kapacitetsstyrkelse fra 2008 |
| --- | --- | --- |

47.

forventer på baggrund af ovenstående, at der på det kommende forsvarstopmøde:

a)

fastlægges politiske og strategiske retningslinjer og i den forbindelse sker bekræftelse af medlemsstaternes engagement i kapacitetsudvikling og af det ambitionsniveau, der er fastlagt i erklæringen om kapacitetsstyrkelse fra 2008

| b) | lægges et fundament for ægte kollektiv planlægning lige fra strategisk planlægning og til indkøb og teknologisk udvikling, og at der samtidig lægges særlig vægt på spørgsmålene om finansielle ordninger og incitamenter |
| --- | --- |

b)

lægges et fundament for ægte kollektiv planlægning lige fra strategisk planlægning og til indkøb og teknologisk udvikling, og at der samtidig lægges særlig vægt på spørgsmålene om finansielle ordninger og incitamenter

| c) | sker fremskyndelse af gennemførelsen af eksisterende projekter, navnlig projekter vedrørende strategiske forudsætninger, og skaffes politisk støtte til Det Europæiske Forsvarsagenturs flagskibsprojekter, dvs. optankning i luften, satellitkommunikation, fjernstyrede flysystemer, forsvar mod cyberangreb og det fælles europæiske luftrum |
| --- | --- |

c)

sker fremskyndelse af gennemførelsen af eksisterende projekter, navnlig projekter vedrørende strategiske forudsætninger, og skaffes politisk støtte til Det Europæiske Forsvarsagenturs flagskibsprojekter, dvs. optankning i luften, satellitkommunikation, fjernstyrede flysystemer, forsvar mod cyberangreb og det fælles europæiske luftrum

| d) | gives næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og Det Europæiske Forsvarsagentur til opgave sammen med Kommissionen at forelægge nye praktiske forslag vedrørende udviklingen af forsvarskapacitet inden udgangen af 2014 |
| --- | --- |

d)

gives næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og Det Europæiske Forsvarsagentur til opgave sammen med Kommissionen at forelægge nye praktiske forslag vedrørende udviklingen af forsvarskapacitet inden udgangen af 2014

| e) | fastlægges en overvågningsproces, inden for hvis rammer det regelmæssigt vurderes, hvilke fremskridt der er gjort |
| --- | --- |

e)

fastlægges en overvågningsproces, inden for hvis rammer det regelmæssigt vurderes, hvilke fremskridt der er gjort

| f) | atter gives udtryk for værdien af et tættere samarbejde med NATO og strategiske partnere på området for kapacitetsudvikling |
| --- | --- |

f)

atter gives udtryk for værdien af et tættere samarbejde med NATO og strategiske partnere på området for kapacitetsudvikling

| g) | gøres overvejelser vedrørende iværksættelsen af arbejdet med at fastlægge et overordnet militært mål for 2025, muligvis suppleret af et overordnet industrielt mål; |
| --- | --- |

g)

gøres overvejelser vedrørende iværksættelsen af arbejdet med at fastlægge et overordnet militært mål for 2025, muligvis suppleret af et overordnet industrielt mål;

Tredje gruppe af spørgsmål: styrkelse af Europas forsvarsindustri

| 48. | glæder sig over Kommissionens meddelelse med titlen »Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor«, hvori der fremlægges en række nye idéer og forslag; støtter fuldt ud Kommissionens bestræbelser på at skabe et mere integreret indre forsvars- og sikkerhedsmarked og på at udforme en forsvarsindustripolitik, inden for hvis rammer der i tråd med Europa 2020-strategien ydes tilstrækkelig støtte til SMV'er, som spiller en central rolle for innovation, F&U, jobskabelse og økonomisk vækst; |
| --- | --- |

48.

glæder sig over Kommissionens meddelelse med titlen »Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor«, hvori der fremlægges en række nye idéer og forslag; støtter fuldt ud Kommissionens bestræbelser på at skabe et mere integreret indre forsvars- og sikkerhedsmarked og på at udforme en forsvarsindustripolitik, inden for hvis rammer der i tråd med Europa 2020-strategien ydes tilstrækkelig støtte til SMV'er, som spiller en central rolle for innovation, F&U, jobskabelse og økonomisk vækst;

| 49. | understreger, at styrkelse af forsvarssektorens industrielle og teknologiske basis er et af EU's mål og er forankret i artikel 42, stk. 3, og artikel 45 i TEU; understreger, at en solid teknologisk og industriel basis for det europæiske forsvar (EDTIB), som er i stand til at understøtte FSFP, yderligere styrke Europas militære kapacitet og samtidig bevare EU's strategiske autonomi er af afgørende betydning for et effektivt europæisk forsvar; fremhæver forbindelsen mellem forskning, industri og kapacitetsudvikling, som alle er nødvendige forudsætninger for økonomisk vækst, jobskabelse og konkurrencedygtighed samt for en stærkere FSFP; |
| --- | --- |

49.

understreger, at styrkelse af forsvarssektorens industrielle og teknologiske basis er et af EU's mål og er forankret i artikel 42, stk. 3, og artikel 45 i TEU; understreger, at en solid teknologisk og industriel basis for det europæiske forsvar (EDTIB), som er i stand til at understøtte FSFP, yderligere styrke Europas militære kapacitet og samtidig bevare EU's strategiske autonomi er af afgørende betydning for et effektivt europæisk forsvar; fremhæver forbindelsen mellem forskning, industri og kapacitetsudvikling, som alle er nødvendige forudsætninger for økonomisk vækst, jobskabelse og konkurrencedygtighed samt for en stærkere FSFP;

| 50. | gentager, at der er brug for en stærk og mindre fragmenteret europæisk forsvarsindustri, der er i stand til at understøtte FSFP og øge EU's strategiske autonomi; fremhæver betydningen af certificering og standardisering for forbedringen af de væbnede styrkers interoperabilitet; opfordrer Det Europæiske Råd til at give Det Europæiske Forsvarsagentur mandat til at udarbejde en køreplan for fastlæggelsen af standarder for forsvarsindustrien og opfordrer medlemsstaterne til at forenkle europæiske certificeringsprocedurer gennem gensidig anerkendelse af certifikater og til at samordne deres certificeringsprocedurer; |
| --- | --- |

50.

gentager, at der er brug for en stærk og mindre fragmenteret europæisk forsvarsindustri, der er i stand til at understøtte FSFP og øge EU's strategiske autonomi; fremhæver betydningen af certificering og standardisering for forbedringen af de væbnede styrkers interoperabilitet; opfordrer Det Europæiske Råd til at give Det Europæiske Forsvarsagentur mandat til at udarbejde en køreplan for fastlæggelsen af standarder for forsvarsindustrien og opfordrer medlemsstaterne til at forenkle europæiske certificeringsprocedurer gennem gensidig anerkendelse af certifikater og til at samordne deres certificeringsprocedurer;

| 51. | understreger, at foregribelse og forvaltning af ændringer og omstrukturering er en integrerende del af enhver industripolitik; mener derfor, at yderligere markedsintegration i forsvarssektoren må gå hånd i hånd med aktiv social dialog og afbødningen af denne integrations negative indvirkninger på regionale og lokale økonomier, idet der i den forbindelse skal gøres fuld brug af EU's finansielle instrumenter såsom Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Globaliseringsfond; |
| --- | --- |

51.

understreger, at foregribelse og forvaltning af ændringer og omstrukturering er en integrerende del af enhver industripolitik; mener derfor, at yderligere markedsintegration i forsvarssektoren må gå hånd i hånd med aktiv social dialog og afbødningen af denne integrations negative indvirkninger på regionale og lokale økonomier, idet der i den forbindelse skal gøres fuld brug af EU's finansielle instrumenter såsom Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Globaliseringsfond;

| 52. | opfordrer Det Europæiske Råd til at træffe foranstaltninger på disse områder ved hjælp af solid finansiering af F&U, herunder også på EU-plan; støtter udviklingen af et effektivt og omkostningseffektivt samarbejde mellem civile forskningsaktiviteter inden for sikkerhed og forsvar; understreger dog, at der fortsat er brug for en effektiv eksportordning for varer med dobbelt anvendelse; |
| --- | --- |

52.

opfordrer Det Europæiske Råd til at træffe foranstaltninger på disse områder ved hjælp af solid finansiering af F&U, herunder også på EU-plan; støtter udviklingen af et effektivt og omkostningseffektivt samarbejde mellem civile forskningsaktiviteter inden for sikkerhed og forsvar; understreger dog, at der fortsat er brug for en effektiv eksportordning for varer med dobbelt anvendelse;

| 53. | understreger, at der må sikres nye kilder til finansiering af forskning og innovation på forsvarsområdet, f.eks. gennem Horisont 2020; |
| --- | --- |

53.

understreger, at der må sikres nye kilder til finansiering af forskning og innovation på forsvarsområdet, f.eks. gennem Horisont 2020;

Afsluttende bemærkninger

| 54. | støtter fuldt ud afholdelsen af en debat om de tre grupper af spørgsmål på forsvarstopmødet i december; understreger, at de er lige vigtige, og at de er indbyrdes forbundne i kraft af en iboende logik, der tjener de samme strategiske mål; |
| --- | --- |

54.

støtter fuldt ud afholdelsen af en debat om de tre grupper af spørgsmål på forsvarstopmødet i december; understreger, at de er lige vigtige, og at de er indbyrdes forbundne i kraft af en iboende logik, der tjener de samme strategiske mål;

| 55. | opfordrer Det Europæiske Råd samt de politiske beslutningstagere på alle niveauer i EU's medlemsstater til at være mere ambitiøse og vise større mod, når det gælder iværksættelsen af en offentlig debat, idet dette er endnu vigtigere i en tid med økonomiske stramninger; understreger behovet for øget investering og optrapning af samarbejdet på området for sikkerhed og forsvar og for at forklare årsagssammenhængen mellem sikkerhed og forsvar på den ene side og frihed, demokrati, retsstatsforhold og velstand på den anden; |
| --- | --- |

55.

opfordrer Det Europæiske Råd samt de politiske beslutningstagere på alle niveauer i EU's medlemsstater til at være mere ambitiøse og vise større mod, når det gælder iværksættelsen af en offentlig debat, idet dette er endnu vigtigere i en tid med økonomiske stramninger; understreger behovet for øget investering og optrapning af samarbejdet på området for sikkerhed og forsvar og for at forklare årsagssammenhængen mellem sikkerhed og forsvar på den ene side og frihed, demokrati, retsstatsforhold og velstand på den anden;

| 56. | understreger, at der er en ubrydelig sammenhæng mellem intern og ekstern sikkerhed, og at fredelige, sikre og stabile forhold er en forudsætning for at bevare den politiske, økonomiske og sociale model i Europa; |
| --- | --- |

56.

understreger, at der er en ubrydelig sammenhæng mellem intern og ekstern sikkerhed, og at fredelige, sikre og stabile forhold er en forudsætning for at bevare den politiske, økonomiske og sociale model i Europa;

| 57. | giver udtryk for sine store forventninger om, at den kommende samling i Det Europæiske Råd ikke vil være nogen isoleret begivenhed, men begyndelsen til en kontinuerlig proces, inden for hvis rammer sikkerheds- og forsvarsspørgsmål regelmæssigt vil blive taget op af Det Europæiske Råd; går som en opfølgning af Det Europæiske Råd ind for fastlæggelsen af en køreplan med specifikke benchmarks og frister og en indberetningsmekanisme; slår til lyd for, at der på mellemlang frist oprettes et råd af forsvarsministre for at tillægge sikkerheds- og forsvarsspørgsmål den vægt, de fortjener; |
| --- | --- |

57.

giver udtryk for sine store forventninger om, at den kommende samling i Det Europæiske Råd ikke vil være nogen isoleret begivenhed, men begyndelsen til en kontinuerlig proces, inden for hvis rammer sikkerheds- og forsvarsspørgsmål regelmæssigt vil blive taget op af Det Europæiske Råd; går som en opfølgning af Det Europæiske Råd ind for fastlæggelsen af en køreplan med specifikke benchmarks og frister og en indberetningsmekanisme; slår til lyd for, at der på mellemlang frist oprettes et råd af forsvarsministre for at tillægge sikkerheds- og forsvarsspørgsmål den vægt, de fortjener;

| 58. | beslutter at opretholde og styrke de tætte forbindelser med medlemsstaternes nationale parlamenter ved hjælp af regelmæssige møder med henblik på at fremme dialog og udveksling af synspunkter om sikkerheds- og forsvarsanliggender; |
| --- | --- |

58.

beslutter at opretholde og styrke de tætte forbindelser med medlemsstaternes nationale parlamenter ved hjælp af regelmæssige møder med henblik på at fremme dialog og udveksling af synspunkter om sikkerheds- og forsvarsanliggender;

| 59. | mener, at FSFP er en grundlæggende søjle i den europæiske integrationsproces; |
| --- | --- |

59.

mener, at FSFP er en grundlæggende søjle i den europæiske integrationsproces;

o

o o

| 60. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, NATO’s generalsekretær, formanden for NATO’s Parlamentariske Forsamling, De Forenede Nationers generalsekretær, OSCE’s formand, formanden for OSCE’s Parlamentariske Forsamling, formanden for Den Afrikanske Unions Forsamling og ASEAN’s generalsekretær. |
| --- | --- |

60.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, NATO’s generalsekretær, formanden for NATO’s Parlamentariske Forsamling, De Forenede Nationers generalsekretær, OSCE’s formand, formanden for OSCE’s Parlamentariske Forsamling, formanden for Den Afrikanske Unions Forsamling og ASEAN’s generalsekretær.

---

(1)  EUT L 146 af 10.6.2009, s. 1.

(2)  EUT L 216 af 20.8.2009, s. 76.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0380.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0381.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0455.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0456.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0458.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0457.

(9)  EUT C 168 E af 14.6.2013, s. 9.

(10)  EUT C 377 E af 7.12.2012, s. 51.

(11)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 7.

(12)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0278.

(13)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_en.pdf

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/26

---

P7_TA(2013)0514

Det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis (2013/2125(INI))

(2016/C 436/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 21, 42, 45 og 46, og artikel 173, 179-190 og 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) samt protokol nr. 10 hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 21, 42, 45 og 46, og artikel 173, 179-190 og 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) samt protokol nr. 10 hertil,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 13.-14. december 2012 og til processen op til Det Europæiske Råds møde om forsvar, der er fastsat til den 19.-20. december 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 13.-14. december 2012 og til processen op til Det Europæiske Råds møde om forsvar, der er fastsat til den 19.-20. december 2013,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juli 2013»Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor« (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juli 2013»Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor« (COM(2013)0542),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. december 2007»En strategi for en styrket og mere konkurrencedygtig europæisk forsvarsindustri« (COM(2007)0764), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. december 2007»En strategi for en styrket og mere konkurrencedygtig europæisk forsvarsindustri« (COM(2007)0764),

| — | der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, og rapporten om dens gennemførelse, der blev godkendt af Det Europæiske Råd den 11.-12. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, og rapporten om dens gennemførelse, der blev godkendt af Det Europæiske Råd den 11.-12. december 2008,

| — | der henviser til erklæringen om styrkelse af den europæiske forsvars- og sikkerhedspolitik, som Rådet vedtog den 12. december 2008, og til erklæringen om forbedring af de civile og militære kapaciteter, som Rådet vedtog den 11. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen om styrkelse af den europæiske forsvars- og sikkerhedspolitik, som Rådet vedtog den 12. december 2008, og til erklæringen om forbedring af de civile og militære kapaciteter, som Rådet vedtog den 11. december 2008,

| — | der henviser til strategien for det europæiske forsvars teknologiske og industrielle basis, som vedtoges den 14. maj 2007 af Det Europæiske Forsvarsagenturs (EDA) Styringskomité, |
| --- | --- |

—

der henviser til strategien for det europæiske forsvars teknologiske og industrielle basis, som vedtoges den 14. maj 2007 af Det Europæiske Forsvarsagenturs (EDA) Styringskomité,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2011/411/FUSP af 12. juli 2011 om fastlæggelse af statutten, hjemstedet og de nærmere bestemmelser for Det Europæiske Forsvarsagenturs drift og om ophævelse af fælles aktion 2004/551/FUSP (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2011/411/FUSP af 12. juli 2011 om fastlæggelse af statutten, hjemstedet og de nærmere bestemmelser for Det Europæiske Forsvarsagenturs drift og om ophævelse af fælles aktion 2004/551/FUSP (1),

| — | der henviser til direktiv 2009/81/EF om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til direktiv 2009/81/EF om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet (2),

| — | der henviser til sine beslutninger af 22. november 2012 om gennemførelse af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (3), og af 14. december 2011 om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 22. november 2012 om gennemførelse af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (3), og af 14. december 2011 om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0358/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0358/2013),

En operationel fælles sikkerheds- og forsvarspolitik kræver, at det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis er stærk

| 1. | minder om, at en operationel fælles sikkerheds- og forsvarspolitik kræver, at det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis (EDTIB) er stærk, og at den udgør et vigtigt element for Europas muligheder for at garantere sikkerheden for dets borgere, beskytte dets værdier og interesser; minder om, at den europæiske forsvarssektor er en vigtig kilde til beskæftigelse, vækst og innovation samt vigtige elementer for europæisk stabilitet og sikkerhed; mener, at etableringen og udviklingen af en konkurrencedygtig EDTIB bør være en del af EU's strategiske prioriteringer; |
| --- | --- |

1.

minder om, at en operationel fælles sikkerheds- og forsvarspolitik kræver, at det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis (EDTIB) er stærk, og at den udgør et vigtigt element for Europas muligheder for at garantere sikkerheden for dets borgere, beskytte dets værdier og interesser; minder om, at den europæiske forsvarssektor er en vigtig kilde til beskæftigelse, vækst og innovation samt vigtige elementer for europæisk stabilitet og sikkerhed; mener, at etableringen og udviklingen af en konkurrencedygtig EDTIB bør være en del af EU's strategiske prioriteringer;

| 2. | minder om niveauet for operationelle ambitioner, der fremgår af Rådets erklæring om kapacitetsopbygning af 11. december 2008 og de civile og militære opgaver, der er beskrevet i artikel 43, stk. 1, i TEU; minder om medlemsstaternes forpligtelse til at forbedre deres militære kapaciteter; opfordrer Det Europæiske Råd til at iværksætte udviklingen af en europæisk kapacitets-og forsvarsmaterielpolitik (ECAP) med henblik på dette som foreskrevet i artikel 42, stk. 3, i TEU; |
| --- | --- |

2.

minder om niveauet for operationelle ambitioner, der fremgår af Rådets erklæring om kapacitetsopbygning af 11. december 2008 og de civile og militære opgaver, der er beskrevet i artikel 43, stk. 1, i TEU; minder om medlemsstaternes forpligtelse til at forbedre deres militære kapaciteter; opfordrer Det Europæiske Råd til at iværksætte udviklingen af en europæisk kapacitets-og forsvarsmaterielpolitik (ECAP) med henblik på dette som foreskrevet i artikel 42, stk. 3, i TEU;

| 3. | understreger, at mens visse tredjelande, såsom Kina, Indien, Brasilien og Rusland, øger deres udgifter til forsvaret, foretages der nedskæringer i EU-budgettet på dette område; henleder opmærksomheden på de skiftende strategiske globale strukturer, reducerede forsvarsbudgetter, der især skyldes den økonomiske og finansielle krise, den accelererende teknologiske udvikling og det faktum, at de europæiske forsvarsvirksomheder er ved at tilpasse sig denne situation ved at lægge vægt på eksport til tredjelande med negative følger, idet dette bevirker en overførsel af følsomme teknologier og intellektuelle ejendomsrettigheder og produktion til områder uden for EU; |
| --- | --- |

3.

understreger, at mens visse tredjelande, såsom Kina, Indien, Brasilien og Rusland, øger deres udgifter til forsvaret, foretages der nedskæringer i EU-budgettet på dette område; henleder opmærksomheden på de skiftende strategiske globale strukturer, reducerede forsvarsbudgetter, der især skyldes den økonomiske og finansielle krise, den accelererende teknologiske udvikling og det faktum, at de europæiske forsvarsvirksomheder er ved at tilpasse sig denne situation ved at lægge vægt på eksport til tredjelande med negative følger, idet dette bevirker en overførsel af følsomme teknologier og intellektuelle ejendomsrettigheder og produktion til områder uden for EU;

| 4. | er bekymret over nedskæringer i forsvarsinvesteringer og opfordrer medlemsstaterne, EDA og Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at imødegå det faktum, at EDTIB i stigende grad eksponeres for risikoen for at blive kontrolleret og begrænset i sine aktiviteter af tredjelande med andre strategiske interesser; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at styrke det europæiske industrisamarbejde med henblik på så vidt muligt at sikre strategisk selvstændighed ved at udvikle og producere effektive militære og sikkerhedsmæssige kapaciteter gennem anvendelse af de mest avancerede teknologier; |
| --- | --- |

4.

er bekymret over nedskæringer i forsvarsinvesteringer og opfordrer medlemsstaterne, EDA og Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at imødegå det faktum, at EDTIB i stigende grad eksponeres for risikoen for at blive kontrolleret og begrænset i sine aktiviteter af tredjelande med andre strategiske interesser; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at styrke det europæiske industrisamarbejde med henblik på så vidt muligt at sikre strategisk selvstændighed ved at udvikle og producere effektive militære og sikkerhedsmæssige kapaciteter gennem anvendelse af de mest avancerede teknologier;

| 5. | understreger, at EU's industri-, rum- og forskningspolitikker med ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten omfatter forsvarsområdet; påpeger, at EU-programmer på andre områder såsom intern og grænsesikkerhed, katastrofehåndtering og udvikling giver en betydelig mulighed for fælles kapacitetsudvikling, der er relevante for disse politikker og gennemførelse af FSFP-missioner; |
| --- | --- |

5.

understreger, at EU's industri-, rum- og forskningspolitikker med ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten omfatter forsvarsområdet; påpeger, at EU-programmer på andre områder såsom intern og grænsesikkerhed, katastrofehåndtering og udvikling giver en betydelig mulighed for fælles kapacitetsudvikling, der er relevante for disse politikker og gennemførelse af FSFP-missioner;

| 6. | minder om behovet for at gøre fremskridt i konsolideringen af EDTIB og bemærker, at der — i lyset af den stigende videreudvikling og omkostninger til teknologi, voksende international konkurrence og faldende forsvarsbudgetter og produktionsmængder — fortsat er muligheder for multinationale forsvarsprojekter og, at det ikke længere er muligt for forsvarsindustrien i nogen af medlemsstaterne at være rentable på rent national basis; beklager, at sektorerne for landbaseret materiel og materiel til skibe stadig i altovervejende grad er opdelt efter nationale forhold, mens der er opnået en vis grad af samling i de europæiske luftfartsindustrier; |
| --- | --- |

6.

minder om behovet for at gøre fremskridt i konsolideringen af EDTIB og bemærker, at der — i lyset af den stigende videreudvikling og omkostninger til teknologi, voksende international konkurrence og faldende forsvarsbudgetter og produktionsmængder — fortsat er muligheder for multinationale forsvarsprojekter og, at det ikke længere er muligt for forsvarsindustrien i nogen af medlemsstaterne at være rentable på rent national basis; beklager, at sektorerne for landbaseret materiel og materiel til skibe stadig i altovervejende grad er opdelt efter nationale forhold, mens der er opnået en vis grad af samling i de europæiske luftfartsindustrier;

| 7. | understreger, at den europæiske forsvarsindustri bør opbygges på en afbalanceret måde i alle medlemsstater på grundlag af den eksisterende industrielle basis og de fastsatte normer for europæisk industripolitik som omtalt i artikel 173 i TEUF og ikke alene på grundlag af principperne om fri konkurrence; |
| --- | --- |

7.

understreger, at den europæiske forsvarsindustri bør opbygges på en afbalanceret måde i alle medlemsstater på grundlag af den eksisterende industrielle basis og de fastsatte normer for europæisk industripolitik som omtalt i artikel 173 i TEUF og ikke alene på grundlag af principperne om fri konkurrence;

| 8. | minder EU-medlemsstaterne, næstformanden/den højtstående repræsentant, Kommissionen og Det Europæiske Forsvarsagentur om, at EU-medlemslandene mere end to årtier efter den kolde krig og efter at have kunnet drage fordel af relativt store nationale forsvarsbudgetter ikke har været i stand til at opfylde de overordnede mål fra Helsinki og andre mål om udvikling af fælles militær kapacitet; |
| --- | --- |

8.

minder EU-medlemsstaterne, næstformanden/den højtstående repræsentant, Kommissionen og Det Europæiske Forsvarsagentur om, at EU-medlemslandene mere end to årtier efter den kolde krig og efter at have kunnet drage fordel af relativt store nationale forsvarsbudgetter ikke har været i stand til at opfylde de overordnede mål fra Helsinki og andre mål om udvikling af fælles militær kapacitet;

| 9. | minder om, at hvis Europa fortsat ønsker at have en solid sikkerheds- og forsvarsindustri, er det nødvendigt at koordinere medlemsstaternes forsvarsbudgetter for at undgå overlapninger samt at styrke de fælles forskningsprogrammer; |
| --- | --- |

9.

minder om, at hvis Europa fortsat ønsker at have en solid sikkerheds- og forsvarsindustri, er det nødvendigt at koordinere medlemsstaternes forsvarsbudgetter for at undgå overlapninger samt at styrke de fælles forskningsprogrammer;

| 10. | bemærker, at EU's borgere til trods for krisen og budgetnedskæringerne stadig kræver europæisk forsvars- og industrikoordination og -samarbejde, hvilket de betragter som en faktor, der fremmer sikkerhed, effektivitet og besparelser; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at EU's borgere til trods for krisen og budgetnedskæringerne stadig kræver europæisk forsvars- og industrikoordination og -samarbejde, hvilket de betragter som en faktor, der fremmer sikkerhed, effektivitet og besparelser;

| 11. | noterer sig Kommissionens meddelelse af 24. juli 2013 og rapporten fra næstformanden/den højtstående repræsentant af 15. oktober 2013 om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik; mener, at det er beklageligt, at Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten ikke udstedte en fælles erklæring op til Det Europæiske Råds forsvarstopmøde i december i år; ser frem til de specifikke lovgivningsforslag fra Kommissionen om, hvordan EU's strukturfonde, Enterprise Europe-netværket (EEN), Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen kan anvendes til at sikre en afbalanceret udvikling af forsvarsindustrien i alle dele af EU; |
| --- | --- |

11.

noterer sig Kommissionens meddelelse af 24. juli 2013 og rapporten fra næstformanden/den højtstående repræsentant af 15. oktober 2013 om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik; mener, at det er beklageligt, at Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten ikke udstedte en fælles erklæring op til Det Europæiske Råds forsvarstopmøde i december i år; ser frem til de specifikke lovgivningsforslag fra Kommissionen om, hvordan EU's strukturfonde, Enterprise Europe-netværket (EEN), Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen kan anvendes til at sikre en afbalanceret udvikling af forsvarsindustrien i alle dele af EU;

| 12. | minder om, at Kommissionen og EU's forsvarsministre allerede understregede behovet for en hurtig indsats på dette område i 2007 med en særlig meddelelse fra Kommissionen og EDA's EDTIB-strategi; beklager de spildte muligheder med regelmæssigt at indsende gennemførelsesrapporter og ajourførte strategier efter ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten; mener, at det er beklageligt, at den nye meddelelse ikke gør status over tidligere strategier; opfordrer Kommissionen og EDA til at udarbejde en fælles EDTIB-strategi i fremtiden baseret på tidligere erfaringer; |
| --- | --- |

12.

minder om, at Kommissionen og EU's forsvarsministre allerede understregede behovet for en hurtig indsats på dette område i 2007 med en særlig meddelelse fra Kommissionen og EDA's EDTIB-strategi; beklager de spildte muligheder med regelmæssigt at indsende gennemførelsesrapporter og ajourførte strategier efter ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten; mener, at det er beklageligt, at den nye meddelelse ikke gør status over tidligere strategier; opfordrer Kommissionen og EDA til at udarbejde en fælles EDTIB-strategi i fremtiden baseret på tidligere erfaringer;

| 13. | mener efter sin egen generelle vurdering, at begge strategier er blevet utilstrækkeligt gennemført som følge af den manglende fælles forståelse af EDTIB, der skyldes modstridende nationale og industrielle interesser samt vedholdende nationale vaner i sektoren for forsvarsmateriel; bemærker det faktum, at der findes medlemsstater, der ikke har nogen egne nationale forsvarsindustrier og/eller nicheindustrier, som stræber efter at få det meste ud af midlerne globalt, og medlemsstater med mindre konkurrencedygtige forsvarsindustrier, der favoriserer nationale forsyningsleverandører, samt medlemsstater med stærke nationale forsvarsindustrier, der accepterer stærk global konkurrence; |
| --- | --- |

13.

mener efter sin egen generelle vurdering, at begge strategier er blevet utilstrækkeligt gennemført som følge af den manglende fælles forståelse af EDTIB, der skyldes modstridende nationale og industrielle interesser samt vedholdende nationale vaner i sektoren for forsvarsmateriel; bemærker det faktum, at der findes medlemsstater, der ikke har nogen egne nationale forsvarsindustrier og/eller nicheindustrier, som stræber efter at få det meste ud af midlerne globalt, og medlemsstater med mindre konkurrencedygtige forsvarsindustrier, der favoriserer nationale forsyningsleverandører, samt medlemsstater med stærke nationale forsvarsindustrier, der accepterer stærk global konkurrence;

| 14. | glæder sig over Det Europæiske Råds beslutning om at sætte styrken af Europas forsvar på dagsordenen for sit topmøde i december; opfordrer Det Europæiske Råd til at give det nødvendige nye og ambitiøse skub og indføre retningslinjer, overordnede politiske prioriteter og frister for at støtte en ægte industriel og teknologisk basis for det europæiske forsvar, der understøttes af passende foranstaltninger til opbygning af integritet og tillid, og som vil være kapacitetsdrevet og fremme synergier, give mulighed for en effektiv udnyttelse af ressourcer, undgå dobbeltarbejde og være integreret og konkurrencedygtigt på det globale marked; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over Det Europæiske Råds beslutning om at sætte styrken af Europas forsvar på dagsordenen for sit topmøde i december; opfordrer Det Europæiske Råd til at give det nødvendige nye og ambitiøse skub og indføre retningslinjer, overordnede politiske prioriteter og frister for at støtte en ægte industriel og teknologisk basis for det europæiske forsvar, der understøttes af passende foranstaltninger til opbygning af integritet og tillid, og som vil være kapacitetsdrevet og fremme synergier, give mulighed for en effektiv udnyttelse af ressourcer, undgå dobbeltarbejde og være integreret og konkurrencedygtigt på det globale marked;

Harmonisering af krav og konsolidering af efterspørgsel

| 15. | finder det beklageligt, at tidligere forsøg på at konsolidere efterspørgslen ikke har rettet op på fragmenteringen af efterspørgslen i EU med 28 nationale forsvarskunder og et endnu højere antal kunder til produkter til civil og militær brug; beklager de begrænsede resultater af EDA's kapacitetsudviklingsplan; opfordrer derfor Det Europæiske Råd til at iværksætte en revision af det europæiske forsvar og gøre koordineringen af de nationale forsvars planlægningsprocesser på EU-plan til en realitet; opfordrer på baggrund af denne vurdering næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at iværksætte en omfattende proces til at udarbejde en hvidbog om europæisk sikkerhed og forsvar for at strømline EU's strategiske ambitioner og kapacitetsudviklingsprocesser; |
| --- | --- |

15.

finder det beklageligt, at tidligere forsøg på at konsolidere efterspørgslen ikke har rettet op på fragmenteringen af efterspørgslen i EU med 28 nationale forsvarskunder og et endnu højere antal kunder til produkter til civil og militær brug; beklager de begrænsede resultater af EDA's kapacitetsudviklingsplan; opfordrer derfor Det Europæiske Råd til at iværksætte en revision af det europæiske forsvar og gøre koordineringen af de nationale forsvars planlægningsprocesser på EU-plan til en realitet; opfordrer på baggrund af denne vurdering næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at iværksætte en omfattende proces til at udarbejde en hvidbog om europæisk sikkerhed og forsvar for at strømline EU's strategiske ambitioner og kapacitetsudviklingsprocesser;

| 16. | opfordrer medlemsstaterne til at undersøge muligheden for at synkronisere og i fællesskab at planlægge forvaltningen af livscyklussen for deres forsvarskapaciteter i samarbejde med EDA; mener, at en højere grad af synergier, som fører til en fælles europæisk kapacitets-og forsvarsmaterielpolitik, jf. artikel 42 i TEU, ville være en forudsætning for at ændre harmoniseringen af militære krav over i retning af harmoniseret anskaffelse af udstyr mellem medlemsstaterne, således at der skabes betingelser for en vellykket efterspørgselsdreven tværnational omstrukturering af forsvarsindustrien i EU; |
| --- | --- |

16.

opfordrer medlemsstaterne til at undersøge muligheden for at synkronisere og i fællesskab at planlægge forvaltningen af livscyklussen for deres forsvarskapaciteter i samarbejde med EDA; mener, at en højere grad af synergier, som fører til en fælles europæisk kapacitets-og forsvarsmaterielpolitik, jf. artikel 42 i TEU, ville være en forudsætning for at ændre harmoniseringen af militære krav over i retning af harmoniseret anskaffelse af udstyr mellem medlemsstaterne, således at der skabes betingelser for en vellykket efterspørgselsdreven tværnational omstrukturering af forsvarsindustrien i EU;

| 17. | bemærker det arbejde, der gennemføres ved hjælp af NATO's forsvarsplanlægningsproces, hvor medlemmer af NATO, herunder 26 europæiske allierede, hvis det er relevant, koordinerer med henblik på at sikre, at de rette forsvarskapaciteter udvikles og vedligeholdes til håndtering af fremtidige udfordringer; bemærker, at NATO for længst har anerkendt behovet for et tæt samarbejde med industrien, ikke mindst for at bidrage til udviklingen af militære kapacitetskrav, særlig med hensyn til standardisering og interoperabilitet, samtidig med at det transatlantiske samarbejde inden for teknologisk og industrielt forsvar styrkes; |
| --- | --- |

17.

bemærker det arbejde, der gennemføres ved hjælp af NATO's forsvarsplanlægningsproces, hvor medlemmer af NATO, herunder 26 europæiske allierede, hvis det er relevant, koordinerer med henblik på at sikre, at de rette forsvarskapaciteter udvikles og vedligeholdes til håndtering af fremtidige udfordringer; bemærker, at NATO for længst har anerkendt behovet for et tæt samarbejde med industrien, ikke mindst for at bidrage til udviklingen af militære kapacitetskrav, særlig med hensyn til standardisering og interoperabilitet, samtidig med at det transatlantiske samarbejde inden for teknologisk og industrielt forsvar styrkes;

Industripolitik

| 18. | mener, at en europæisk industripolitik på forsvarsområdet bør have til formål at optimere medlemsstaternes kapaciteter ved at koordinere udviklingen, udbredelsen og vedligeholdelsen af et udvalg af kapaciteter, anlæg, materiel og tjenester med henblik på at kunne udføre alle typer af opgaver, herunder de mest krævende missioner, ved at styrke Europas forsvarsindustri, fremme samarbejdet om forskning og teknologi og udvikle samarbejdsprogrammer vedrørende materiel; |
| --- | --- |

18.

mener, at en europæisk industripolitik på forsvarsområdet bør have til formål at optimere medlemsstaternes kapaciteter ved at koordinere udviklingen, udbredelsen og vedligeholdelsen af et udvalg af kapaciteter, anlæg, materiel og tjenester med henblik på at kunne udføre alle typer af opgaver, herunder de mest krævende missioner, ved at styrke Europas forsvarsindustri, fremme samarbejdet om forskning og teknologi og udvikle samarbejdsprogrammer vedrørende materiel;

| 19. | anerkender den europæiske forsvarsindustris betydning for innovation og vækst, idet den direkte og indirekte afføder omkring 400 000 job i Unionen; fremhæver, at der, selv om den europæiske forsvarsøkonomi er alvorligt udfordret, er behov for en ny tilgang, der forhindrer dobbeltarbejde og medfører større stordriftsfordele og øget industriel konkurrence; |
| --- | --- |

19.

anerkender den europæiske forsvarsindustris betydning for innovation og vækst, idet den direkte og indirekte afføder omkring 400 000 job i Unionen; fremhæver, at der, selv om den europæiske forsvarsøkonomi er alvorligt udfordret, er behov for en ny tilgang, der forhindrer dobbeltarbejde og medfører større stordriftsfordele og øget industriel konkurrence;

| 20. | mener, at det er på tide at fremme en frivillig tilgang med hensyn til at reagere på fragmenteringen af det europæiske industrielle forsvarsmarked, fremme dets konsolidering (og påbegynde en harmonisering) hvad angår udbud og efterspørgsel, regler og standarder, og at det ligeledes er på tide at investere i en integreret industripolitik baseret på forskning, innovation, øget ressourceeffektivitet, en råvarestrategi, styrkelse af SMV'er og udviklingen af regionale netværk; støtter fuldt ud Kommissionens indsats for at understøtte det interne forsvars- og sikkerhedsmarked gennem passende støtte til små og mellemstore virksomheder, der spiller en stor rolle for innovation, udvikling af specialiserede kapaciteter og med hensyn til den mest avancerede teknologi og jobskabelse under Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

20.

mener, at det er på tide at fremme en frivillig tilgang med hensyn til at reagere på fragmenteringen af det europæiske industrielle forsvarsmarked, fremme dets konsolidering (og påbegynde en harmonisering) hvad angår udbud og efterspørgsel, regler og standarder, og at det ligeledes er på tide at investere i en integreret industripolitik baseret på forskning, innovation, øget ressourceeffektivitet, en råvarestrategi, styrkelse af SMV'er og udviklingen af regionale netværk; støtter fuldt ud Kommissionens indsats for at understøtte det interne forsvars- og sikkerhedsmarked gennem passende støtte til små og mellemstore virksomheder, der spiller en stor rolle for innovation, udvikling af specialiserede kapaciteter og med hensyn til den mest avancerede teknologi og jobskabelse under Europa 2020-strategien;

| 21. | finder det vigtigt, at medlemsstaterne optrapper samarbejdet for at tackle de industrielle udfordringer, og bemærker, at budgetbegrænsninger og stigende global konkurrence betyder, at EU har brug for interne partnerskaber og andre gruppedannelser såvel som for opgavedeling; støtter EDA's arbejde på at fremme oprettelse af regionale sammenslutninger; |
| --- | --- |

21.

finder det vigtigt, at medlemsstaterne optrapper samarbejdet for at tackle de industrielle udfordringer, og bemærker, at budgetbegrænsninger og stigende global konkurrence betyder, at EU har brug for interne partnerskaber og andre gruppedannelser såvel som for opgavedeling; støtter EDA's arbejde på at fremme oprettelse af regionale sammenslutninger;

| 22. | mener, at forsvarsmarkedernes helt specifikke karakter bør anerkendes i lyset af de eksportkontrol- og ikkespredningsforpligtelser samt de store krav om fortrolighed, der er gældende, og den omstændighed, at det er et begrænset antal virksomheder, der forsyner markedet, og at efterspørgslen næsten udelukkende kommer fra stater; |
| --- | --- |

22.

mener, at forsvarsmarkedernes helt specifikke karakter bør anerkendes i lyset af de eksportkontrol- og ikkespredningsforpligtelser samt de store krav om fortrolighed, der er gældende, og den omstændighed, at det er et begrænset antal virksomheder, der forsyner markedet, og at efterspørgslen næsten udelukkende kommer fra stater;

| 23. | mener, at forsvarsindustrien har en ganske særlig karakter grundet de lange produktudviklingsperioder og behovet for at holde systemerne i drift hen over flere årtier, de betydelige og stigende omkostninger til programmerne og endelig den omstændighed, at markedsføringen af produkterne er stærkt afhængig af medlemsstaternes regeringer; |
| --- | --- |

23.

mener, at forsvarsindustrien har en ganske særlig karakter grundet de lange produktudviklingsperioder og behovet for at holde systemerne i drift hen over flere årtier, de betydelige og stigende omkostninger til programmerne og endelig den omstændighed, at markedsføringen af produkterne er stærkt afhængig af medlemsstaternes regeringer;

| 24. | støtter potentialet i og tilskynder til dobbelt anvendelse af sikkerheds- og forsvarsindustriens produkter, navnlig inden for rumfart, søfart, luftfart og telekommunikation; fremhæver, at forsvarsindustrien er en vigtig drivkraft for avancerede teknologier, som på et senere tidspunkt kan anvendes til kommercielle formål; |
| --- | --- |

24.

støtter potentialet i og tilskynder til dobbelt anvendelse af sikkerheds- og forsvarsindustriens produkter, navnlig inden for rumfart, søfart, luftfart og telekommunikation; fremhæver, at forsvarsindustrien er en vigtig drivkraft for avancerede teknologier, som på et senere tidspunkt kan anvendes til kommercielle formål;

| 25. | opfordrer indtrængende Det Europæiske Råd til at støtte EDTIB med alle midler og til i denne henseende først og fremmest at foretage en nærmere afgrænsning af anvendelsesområdet, navnlig hvad angår de involverede parter, ved at give dem en særlig status som europæiske økonomiske aktører på forsvarsområdet; |
| --- | --- |

25.

opfordrer indtrængende Det Europæiske Råd til at støtte EDTIB med alle midler og til i denne henseende først og fremmest at foretage en nærmere afgrænsning af anvendelsesområdet, navnlig hvad angår de involverede parter, ved at give dem en særlig status som europæiske økonomiske aktører på forsvarsområdet;

| 26. | opfordrer til, at disse europæiske økonomiske aktører på forsvarsområdet tildeles denne særlige status på grundlag af den reelle merværdi, de tilfører Europa i både teknologisk og samfundsøkonomisk henseende; mener således, at kun disse europæiske økonomiske aktører på forsvarsområdet bør kunne opnå støtte fra de europæiske programmer; |
| --- | --- |

26.

opfordrer til, at disse europæiske økonomiske aktører på forsvarsområdet tildeles denne særlige status på grundlag af den reelle merværdi, de tilfører Europa i både teknologisk og samfundsøkonomisk henseende; mener således, at kun disse europæiske økonomiske aktører på forsvarsområdet bør kunne opnå støtte fra de europæiske programmer;

| 27. | mener, at begrebet »europæiske økonomiske aktører på forsvarsområdet« bør anerkendes, og at disse bør opfylde rimelige kriterier om, at deres arbejdspladser, videnskabelige og teknologiske ekspertise, beslutningstagning og produktion skal ligge i EU, så det er muligt at beskytte dem; |
| --- | --- |

27.

mener, at begrebet »europæiske økonomiske aktører på forsvarsområdet« bør anerkendes, og at disse bør opfylde rimelige kriterier om, at deres arbejdspladser, videnskabelige og teknologiske ekspertise, beslutningstagning og produktion skal ligge i EU, så det er muligt at beskytte dem;

| 28. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle deres forsvars industrielle og teknologiske basis og ekspertisecentre inden for nøgleteknologier og udstyre dem med effektive virksomhedsledelsesmekanismer i EU, således at den indbyrdes afhængighed mellem disse faciliteter forstærkes; |
| --- | --- |

28.

opfordrer medlemsstaterne til at udvikle deres forsvars industrielle og teknologiske basis og ekspertisecentre inden for nøgleteknologier og udstyre dem med effektive virksomhedsledelsesmekanismer i EU, således at den indbyrdes afhængighed mellem disse faciliteter forstærkes;

| 29. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at tilskynde til samarbejde mellem større forsvarsvirksomheder og universiteter; understreger, at universiteternes vidensbase kan styrkes gennem et sådant samarbejde; |
| --- | --- |

29.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at tilskynde til samarbejde mellem større forsvarsvirksomheder og universiteter; understreger, at universiteternes vidensbase kan styrkes gennem et sådant samarbejde;

| 30. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til så vidt muligt at undgå unødige lovgivningsmæssige hindringer, at forbedre dialogen mellem virksomheder på forsvarsområdet og fremme rationaliseringen af disse virksomheder, så de kan erhverve det materiel, som bedst opfylder deres krav til ydelse og omkostninger; anmoder om en hurtig omstrukturering af de europæiske virksomheder for at overkomme de nationale forhindringer og fastlægge en global vision; |
| --- | --- |

30.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til så vidt muligt at undgå unødige lovgivningsmæssige hindringer, at forbedre dialogen mellem virksomheder på forsvarsområdet og fremme rationaliseringen af disse virksomheder, så de kan erhverve det materiel, som bedst opfylder deres krav til ydelse og omkostninger; anmoder om en hurtig omstrukturering af de europæiske virksomheder for at overkomme de nationale forhindringer og fastlægge en global vision;

| 31. | anser de små og mellemstore virksomheder, som i vid udstrækning udvikler og fremstiller innovative produkter, som en nøglefaktor for bevaring og styrkelse af EDTIB; bemærker, at fragmenteringen af det europæiske marked for forsvarsmateriel er en hindring for, at SMV'er kan markedsføre deres produkter; opfordrer medlemsstaterne, EDA og Kommissionen til at samarbejde om at finde bæredygtige metoder og måder til at styrke de små og mellemstore virksomheder på og lette deres adgang til markedet for forsvarsmateriel; fremhæver, at europæiske virksomheder, herunder SMV'er, ville drage fordel af et fælles standardiserings- og certificeringssystem, da det ville forbedre deres adgang til de europæiske og globale markeder, skabe beskæftigelse og øge deres adgang til finansiering fra EU; |
| --- | --- |

31.

anser de små og mellemstore virksomheder, som i vid udstrækning udvikler og fremstiller innovative produkter, som en nøglefaktor for bevaring og styrkelse af EDTIB; bemærker, at fragmenteringen af det europæiske marked for forsvarsmateriel er en hindring for, at SMV'er kan markedsføre deres produkter; opfordrer medlemsstaterne, EDA og Kommissionen til at samarbejde om at finde bæredygtige metoder og måder til at styrke de små og mellemstore virksomheder på og lette deres adgang til markedet for forsvarsmateriel; fremhæver, at europæiske virksomheder, herunder SMV'er, ville drage fordel af et fælles standardiserings- og certificeringssystem, da det ville forbedre deres adgang til de europæiske og globale markeder, skabe beskæftigelse og øge deres adgang til finansiering fra EU;

Behov for en fælles tilgang til standardisering og certificering

| 32. | gentager den fundamentale betydning af standardisering af forsvarsmateriel for etableringen af et konkurrencedygtigt indre EU-marked for forsvarsmateriel samt for at sikre interoperabilitet og fremme samarbejde om forsvarsmaterielprogrammer, sammenlægning og deling af projekter og om bæredygtig interoperabilitet mellem medlemsstaternes styrker og derved reducere vedligeholdelses- og driftsomkostningerne og sikre, at medlemsstaternes forsvarskapacitet kan anvendes optimalt i forbindelse med fælles aktioner; |
| --- | --- |

32.

gentager den fundamentale betydning af standardisering af forsvarsmateriel for etableringen af et konkurrencedygtigt indre EU-marked for forsvarsmateriel samt for at sikre interoperabilitet og fremme samarbejde om forsvarsmaterielprogrammer, sammenlægning og deling af projekter og om bæredygtig interoperabilitet mellem medlemsstaternes styrker og derved reducere vedligeholdelses- og driftsomkostningerne og sikre, at medlemsstaternes forsvarskapacitet kan anvendes optimalt i forbindelse med fælles aktioner;

| 33. | minder om, at der er en spredning af konkurrerende industrielle standarder for civile og militære produkter; beklager den begrænsede succes med hensyn til gennemførelsen af NATO's standardiseringsaftaler (STANAG) og anbefalinger (STANREC); opfordrer Kommissionen og EDA til at fremme en sammenhængende ramme af fælles standarder inden for forsvar og udvikle »hybridstandarder« inden for områder med dobbelt anvendelse; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres fremtidige skridt til at fastsætte forsvarsstandarder er baseret på de civile forslag fra Kommissionen og de europæiske standardiseringsorganisationer; |
| --- | --- |

33.

minder om, at der er en spredning af konkurrerende industrielle standarder for civile og militære produkter; beklager den begrænsede succes med hensyn til gennemførelsen af NATO's standardiseringsaftaler (STANAG) og anbefalinger (STANREC); opfordrer Kommissionen og EDA til at fremme en sammenhængende ramme af fælles standarder inden for forsvar og udvikle »hybridstandarder« inden for områder med dobbelt anvendelse; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres fremtidige skridt til at fastsætte forsvarsstandarder er baseret på de civile forslag fra Kommissionen og de europæiske standardiseringsorganisationer;

| 34. | opfordrer medlemsstaterne til at undersøge de muligheder, som Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) tilbyder for udarbejdelse af europæiske standarder for varer og tjenesteydelser til militære formål, f.eks. til konstruktion af hospitalsskibe eller i forbindelse med fjernstyrede flysystemer; |
| --- | --- |

34.

opfordrer medlemsstaterne til at undersøge de muligheder, som Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) tilbyder for udarbejdelse af europæiske standarder for varer og tjenesteydelser til militære formål, f.eks. til konstruktion af hospitalsskibe eller i forbindelse med fjernstyrede flysystemer;

| 35. | glæder sig over Kommissionens forslag om standardisering og opfordrer Det Europæiske Råd til at tage dem til efterretning og fremlægge konkrete forslag på området; |
| --- | --- |

35.

glæder sig over Kommissionens forslag om standardisering og opfordrer Det Europæiske Råd til at tage dem til efterretning og fremlægge konkrete forslag på området;

| 36. | opfordrer medlemsstaterne til at strømline europæiske godkendelsesprocedurer med den gensidige anerkendelse af certifikater og udviklingen af fælles europæiske civile og militære certificeringsprocedurer; |
| --- | --- |

36.

opfordrer medlemsstaterne til at strømline europæiske godkendelsesprocedurer med den gensidige anerkendelse af certifikater og udviklingen af fælles europæiske civile og militære certificeringsprocedurer;

Sikring af forsyningssikkerhed

| 37. | fremhæver i forbindelse med omstrukturering af industrien betydningen af at sikre, at forsyningssikkerheden ikke bringes i fare; opfordrer medlemsstaterne, EDA og Kommissionen til hurtigt at udvikle en omfattende og ambitiøs ordning for forsyningssikkerhed for hele EU, navnlig for strategiske materialer og kritiske teknologier på grundlag af et system med gensidige garantier og en analyse af risici og behov, eventuelt ved at gøre brug af retsgrundlaget for det permanente strukturerede samarbejde; |
| --- | --- |

37.

fremhæver i forbindelse med omstrukturering af industrien betydningen af at sikre, at forsyningssikkerheden ikke bringes i fare; opfordrer medlemsstaterne, EDA og Kommissionen til hurtigt at udvikle en omfattende og ambitiøs ordning for forsyningssikkerhed for hele EU, navnlig for strategiske materialer og kritiske teknologier på grundlag af et system med gensidige garantier og en analyse af risici og behov, eventuelt ved at gøre brug af retsgrundlaget for det permanente strukturerede samarbejde;

| 38. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til som de første skridt hen imod dette mål til fulde at udnytte potentialet af generelle og globale licenser i direktiv 2009/43/EF om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for EU samt at fremskynde arbejdet med at operationalisere rammeordningen om forsyningssikkerhed i operationelle hastetilfælde fra 2006; |
| --- | --- |

38.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til som de første skridt hen imod dette mål til fulde at udnytte potentialet af generelle og globale licenser i direktiv 2009/43/EF om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for EU samt at fremskynde arbejdet med at operationalisere rammeordningen om forsyningssikkerhed i operationelle hastetilfælde fra 2006;

| 39. | opfordrer EDA og Kommissionen til at forelægge en fælles ikke-afhængighedsstrategi for kritiske teknologier, navnlig hvad angår ubegrænset adgang til og tilgængeligheden af civile og militære (dual-use) nye og centrale støtteteknologier, som f.eks. banebrydende mikro-/nanoelektronik, kunstig intelligens og fotonik, som må anses som afgørende for FSFP-missionerne; opfordrer medlemsstaterne til at anvende EDTIB til at øge EU's selvforsyning inden for disse centrale områder; |
| --- | --- |

39.

opfordrer EDA og Kommissionen til at forelægge en fælles ikke-afhængighedsstrategi for kritiske teknologier, navnlig hvad angår ubegrænset adgang til og tilgængeligheden af civile og militære (dual-use) nye og centrale støtteteknologier, som f.eks. banebrydende mikro-/nanoelektronik, kunstig intelligens og fotonik, som må anses som afgørende for FSFP-missionerne; opfordrer medlemsstaterne til at anvende EDTIB til at øge EU's selvforsyning inden for disse centrale områder;

Et nyt afsæt for samarbejde om forsvarsmateriel

| 40. | opfordrer medlemsstaterne til at afhjælpe den industrielle overkapacitet, der er en følge af faldende efterspørgsel ved at lancere nye fælles projekter, som i højere grad er baseret på EDA, som ikke udnyttes i tilstrækkelig grad, og som er underfinansieret og at tage ved lære af de nylige fælles operationer, som har påvist mangler, f.eks. inden for strategisk og taktisk lufttransport samt observation fra luften og rummet; anbefaler navnlig at udvikle nøglekatalysatorer med både civil og militær anvendelse, som der i høj grad er mangel på i størstedelen af EU's medlemsstater, såsom fjernstyrede luftsystemer, fremme af udviklingen af højteknologi og bidrage til at opretholde nøglekompetencer i Europa; opfordrer EU til at deltage i fælles projekter gennem leasing og/eller erhvervelse af kapaciteter med dobbelt anvendelse og det mulige indkøb af prototyper; |
| --- | --- |

40.

opfordrer medlemsstaterne til at afhjælpe den industrielle overkapacitet, der er en følge af faldende efterspørgsel ved at lancere nye fælles projekter, som i højere grad er baseret på EDA, som ikke udnyttes i tilstrækkelig grad, og som er underfinansieret og at tage ved lære af de nylige fælles operationer, som har påvist mangler, f.eks. inden for strategisk og taktisk lufttransport samt observation fra luften og rummet; anbefaler navnlig at udvikle nøglekatalysatorer med både civil og militær anvendelse, som der i høj grad er mangel på i størstedelen af EU's medlemsstater, såsom fjernstyrede luftsystemer, fremme af udviklingen af højteknologi og bidrage til at opretholde nøglekompetencer i Europa; opfordrer EU til at deltage i fælles projekter gennem leasing og/eller erhvervelse af kapaciteter med dobbelt anvendelse og det mulige indkøb af prototyper;

| 41. | mener på grundlag af tidligere erfaringer, at delingen af udviklings- og produktionsaktiviteter inden for de fælles våbenprogrammer skal ske i fuld overensstemmelse med princippet om industriel effektivitet og økonomisk præstation med henblik på at undgå dobbeltarbejde og forhindre, at udgifterne løber løbsk; |
| --- | --- |

41.

mener på grundlag af tidligere erfaringer, at delingen af udviklings- og produktionsaktiviteter inden for de fælles våbenprogrammer skal ske i fuld overensstemmelse med princippet om industriel effektivitet og økonomisk præstation med henblik på at undgå dobbeltarbejde og forhindre, at udgifterne løber løbsk;

| 42. | opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med undersøgelse af mulighederne for erhvervelse af mere omfattende forsvarsteknologi at prioritere projekter inden for EU eller fælles ordninger eller europæisk baserede nye teknologier, der samtidigt kan fremme europæisk handel og øget samarbejde og konkurrence på kvalitet og pris på det globale forsvarsmarked; |
| --- | --- |

42.

opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med undersøgelse af mulighederne for erhvervelse af mere omfattende forsvarsteknologi at prioritere projekter inden for EU eller fælles ordninger eller europæisk baserede nye teknologier, der samtidigt kan fremme europæisk handel og øget samarbejde og konkurrence på kvalitet og pris på det globale forsvarsmarked;

| 43. | opfordrer indtrængende Det Europæiske Råd på grundlag af den eksisterende ordning mellem EDA og Den Fælles Organisation for Forsvarsmaterielsamarbejde (OCCAR) til at sikre en vellykket gennemførelse af fælles projekter og opnå stærkere forbindelser mellem de to organisationer; |
| --- | --- |

43.

opfordrer indtrængende Det Europæiske Råd på grundlag af den eksisterende ordning mellem EDA og Den Fælles Organisation for Forsvarsmaterielsamarbejde (OCCAR) til at sikre en vellykket gennemførelse af fælles projekter og opnå stærkere forbindelser mellem de to organisationer;

| 44. | opfordrer Det Europæiske Råd til at gøre det muligt for EDA fuldt ud at påtage sig sin institutionelle rolle som angivet i artikel 42, stk. 3, samt artikel 45 i TEU ved at tildele det de nødvendige midler; opfordrer medlemsstaterne til at yde tilstrækkelig finansiering til EDA for det fulde spektrum af dets missioner og opgaver; er af den opfattelse, at dette bedst kan gøres ved at finansiere agenturets personaleudgifter og løbende udgifter over Unionens budget begyndende med den kommende flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Det Europæiske Råd til at gøre det muligt for EDA fuldt ud at påtage sig sin institutionelle rolle som angivet i artikel 42, stk. 3, samt artikel 45 i TEU ved at tildele det de nødvendige midler; opfordrer medlemsstaterne til at yde tilstrækkelig finansiering til EDA for det fulde spektrum af dets missioner og opgaver; er af den opfattelse, at dette bedst kan gøres ved at finansiere agenturets personaleudgifter og løbende udgifter over Unionens budget begyndende med den kommende flerårige finansielle ramme;

Støtte til FSFP-missioner via europæisk forskning og udvikling

| 45. | bemærker, at den økonomiske og finansielle krise og nedskæringerne på forsvarsbudgetterne i de fleste medlemsstater risikerer at medføre betydelige reduktioner, tilbageslag eller forsinkelser i næsten alle medlemsstaternes programmer for forskning og teknologisk innovation, hvilket sandsynligvis vil fortsætte med at påvirke den europæiske forsvarsindustri og Unionens videnskabelige fremskridt på dette område; understreger, at denne situation risikerer at medføre tab af arbejdspladser på mellemlang og lang sigt og tab af industriel kapacitet og knowhow; |
| --- | --- |

45.

bemærker, at den økonomiske og finansielle krise og nedskæringerne på forsvarsbudgetterne i de fleste medlemsstater risikerer at medføre betydelige reduktioner, tilbageslag eller forsinkelser i næsten alle medlemsstaternes programmer for forskning og teknologisk innovation, hvilket sandsynligvis vil fortsætte med at påvirke den europæiske forsvarsindustri og Unionens videnskabelige fremskridt på dette område; understreger, at denne situation risikerer at medføre tab af arbejdspladser på mellemlang og lang sigt og tab af industriel kapacitet og knowhow;

| 46. | fremhæver betydningen af forskning og innovation i forsvars- og sikkerhedssektoren og af forskningsprogrammet Horisont 2020, og især den syvende samfundsmæssige udfordring »Secure societies: protecting freedom and security of Europe and its citizens« (sikre samfund: beskyttelse af friheden og sikkerheden for Europa og EU-borgerne); fremhæver betydningen af at skabe multinationalt samarbejde mellem medlemsstaterne og deres respektive organer på dette område; mener — eftersom innovativ forskning inden for forsvarsindustrien i sagens natur er meget fortrolig — at det er afgørende, at denne type forskning finansieres på en behovsbaseret måde; mener i denne sammenhæng, at det bør overvejes at oprette et institut for europæisk forsvar og sikkerhed under Det Fælles Forskningscenter; |
| --- | --- |

46.

fremhæver betydningen af forskning og innovation i forsvars- og sikkerhedssektoren og af forskningsprogrammet Horisont 2020, og især den syvende samfundsmæssige udfordring »Secure societies: protecting freedom and security of Europe and its citizens« (sikre samfund: beskyttelse af friheden og sikkerheden for Europa og EU-borgerne); fremhæver betydningen af at skabe multinationalt samarbejde mellem medlemsstaterne og deres respektive organer på dette område; mener — eftersom innovativ forskning inden for forsvarsindustrien i sagens natur er meget fortrolig — at det er afgørende, at denne type forskning finansieres på en behovsbaseret måde; mener i denne sammenhæng, at det bør overvejes at oprette et institut for europæisk forsvar og sikkerhed under Det Fælles Forskningscenter;

| 47. | glæder sig over Kommissionens planer om at iværksætte en forberedende foranstaltning for den EU-finansierede forskning til støtte for FSFP-missioner og opfordrer Kommissionen til at udarbejde et konkret forslag som en forløber for sådanne programmer tidligt i den kommende flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

47.

glæder sig over Kommissionens planer om at iværksætte en forberedende foranstaltning for den EU-finansierede forskning til støtte for FSFP-missioner og opfordrer Kommissionen til at udarbejde et konkret forslag som en forløber for sådanne programmer tidligt i den kommende flerårige finansielle ramme;

| 48. | mener, at EDTIB-relateret forsvarsforskning og -innovation stadig er et gyldigt etisk grundlag; konstaterer, at et helt kapitel af Lissabontraktaten er afsat til den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, der omfatter forskning i forsvarsteknologi og udformning af et fælles EU-forsvar; opfordrer medlemsstaterne og EDA til at øge kvantiteten og kvaliteten af fælles forsknings- og udviklingsprojekter betydeligt; |
| --- | --- |

48.

mener, at EDTIB-relateret forsvarsforskning og -innovation stadig er et gyldigt etisk grundlag; konstaterer, at et helt kapitel af Lissabontraktaten er afsat til den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, der omfatter forskning i forsvarsteknologi og udformning af et fælles EU-forsvar; opfordrer medlemsstaterne og EDA til at øge kvantiteten og kvaliteten af fælles forsknings- og udviklingsprojekter betydeligt;

| 49. | minder om, at artikel 179 i TEUF kræver, at Unionen fremmer alle de forskningsaktiviteter, der skønnes nødvendige i medfør af traktaterne; |
| --- | --- |

49.

minder om, at artikel 179 i TEUF kræver, at Unionen fremmer alle de forskningsaktiviteter, der skønnes nødvendige i medfør af traktaterne;

| 50. | minder om, at de europæiske forsvarsministre i november 2007 enedes om kollektive benchmarks med henblik på at øge udgifterne til forsvarsforskning og -teknologi til 2 % af de samlede forsvarsudgifter og øge udgifterne til europæisk samarbejde om forsvarsforskning og -teknologi til 20 %; |
| --- | --- |

50.

minder om, at de europæiske forsvarsministre i november 2007 enedes om kollektive benchmarks med henblik på at øge udgifterne til forsvarsforskning og -teknologi til 2 % af de samlede forsvarsudgifter og øge udgifterne til europæisk samarbejde om forsvarsforskning og -teknologi til 20 %;

| 51. | støtter forsvarstaskforcen, som omfatter Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA), i dens bestræbelser på at sikre, at forskningsresultaterne under Horisont 2020 kan bidrage til innovationsrelateret forskning på forsvarsområdet og til at optimere civil-militære anvendelser; opfordrer endvidere til, at man overvejer mulighederne for at anvende offentlig-privat finansiering gennem oprettelse af fællesforetagender i overensstemmelse med artikel 187 i TEUF; |
| --- | --- |

51.

støtter forsvarstaskforcen, som omfatter Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA), i dens bestræbelser på at sikre, at forskningsresultaterne under Horisont 2020 kan bidrage til innovationsrelateret forskning på forsvarsområdet og til at optimere civil-militære anvendelser; opfordrer endvidere til, at man overvejer mulighederne for at anvende offentlig-privat finansiering gennem oprettelse af fællesforetagender i overensstemmelse med artikel 187 i TEUF;

| 52. | opfordrer EDA til at arbejde videre med sin resultatliste af vellykkede fælles investeringsprogrammer og arbejde sammen med Kommissionen med henblik på at iværksætte forsknings- og udviklingsprogrammer, der er baseret på artikel 185 i TEUF; |
| --- | --- |

52.

opfordrer EDA til at arbejde videre med sin resultatliste af vellykkede fælles investeringsprogrammer og arbejde sammen med Kommissionen med henblik på at iværksætte forsknings- og udviklingsprogrammer, der er baseret på artikel 185 i TEUF;

| 53. | fremhæver betydningen af synergier mellem den civile og den militære forskning inden for områder med høj merværdi; understreger, at man — idet det respekteres, at visse projekter er overvejende civile og andre handler om suverænitetsaspekter — eventuelt kan undersøge mulighederne for en mere effektiv udnyttelse af dobbelt anvendelse med henblik på en sammenlægning af omkostningerne, eftersom disse sektorer skaber vækst og beskæftigelse; understreger endvidere, at sådanne synergier også kan have form af en konsolidering af udbuddet fra private europæiske kilder til afsætningsmarkederne; |
| --- | --- |

53.

fremhæver betydningen af synergier mellem den civile og den militære forskning inden for områder med høj merværdi; understreger, at man — idet det respekteres, at visse projekter er overvejende civile og andre handler om suverænitetsaspekter — eventuelt kan undersøge mulighederne for en mere effektiv udnyttelse af dobbelt anvendelse med henblik på en sammenlægning af omkostningerne, eftersom disse sektorer skaber vækst og beskæftigelse; understreger endvidere, at sådanne synergier også kan have form af en konsolidering af udbuddet fra private europæiske kilder til afsætningsmarkederne;

| 54. | opfordrer medlemsstaterne til at skabe en hensigtsmæssig platform for at bringe forskningen på forsvarsområdet ind i den civile sfære, med fokus på avancerede teknologiske anvendelser; opfordrer desuden medlemsstaterne til at koncentrere forskningen på forsvarsområdet om håndtering af naturkatastrofer (i de seneste 40 år er antallet af naturkatastrofer i Europa steget til det firedobbelte); |
| --- | --- |

54.

opfordrer medlemsstaterne til at skabe en hensigtsmæssig platform for at bringe forskningen på forsvarsområdet ind i den civile sfære, med fokus på avancerede teknologiske anvendelser; opfordrer desuden medlemsstaterne til at koncentrere forskningen på forsvarsområdet om håndtering af naturkatastrofer (i de seneste 40 år er antallet af naturkatastrofer i Europa steget til det firedobbelte);

| 55. | mener, at EU's forsvarsindustri bør opretholde et højt innovationsniveau på både militært og civilt plan med henblik på at kunne tackle alle de trusler og udfordringer, medlemsstaterne og EU vil skulle håndtere i de kommende år, ved at gøre brug af de mest lovende teknologiske fremskridt, uanset om de udvikles specifikt til forsvaret eller til civile formål; |
| --- | --- |

55.

mener, at EU's forsvarsindustri bør opretholde et højt innovationsniveau på både militært og civilt plan med henblik på at kunne tackle alle de trusler og udfordringer, medlemsstaterne og EU vil skulle håndtere i de kommende år, ved at gøre brug af de mest lovende teknologiske fremskridt, uanset om de udvikles specifikt til forsvaret eller til civile formål;

| 56. | understreger behovet for at sikre, at forskningsresultater beskyttes tilstrækkeligt inden for en fælles politik for intellektuel ejendomsret, og mener, at EDA's rolle inden for dette område yderligere bør styrkes for på et tidligt tidspunkt at fremme fremtidigt teknologisk og industrielt samarbejde mellem EU-partnere; |
| --- | --- |

56.

understreger behovet for at sikre, at forskningsresultater beskyttes tilstrækkeligt inden for en fælles politik for intellektuel ejendomsret, og mener, at EDA's rolle inden for dette område yderligere bør styrkes for på et tidligt tidspunkt at fremme fremtidigt teknologisk og industrielt samarbejde mellem EU-partnere;

Rumforskning

| 57. | er overbevist om, at rumsektoren bidrager til EU's strategiske selvstændighed, og at medlemsstaternes mulighed for uafhængig adgang hertil spiller en afgørende rolle på forsvars- og sikkerhedsområdet; understreger, at det er vigtigt at bibeholde topkvaliteten i denne teknologisk innovative og effektive industri med henblik på at sikre Den Europæiske Unions teknologiske uafhængighed; |
| --- | --- |

57.

er overbevist om, at rumsektoren bidrager til EU's strategiske selvstændighed, og at medlemsstaternes mulighed for uafhængig adgang hertil spiller en afgørende rolle på forsvars- og sikkerhedsområdet; understreger, at det er vigtigt at bibeholde topkvaliteten i denne teknologisk innovative og effektive industri med henblik på at sikre Den Europæiske Unions teknologiske uafhængighed;

| 58. | glæder sig over indførelsen og udviklingen af et europæisk satellitsystem (Galileo, Copernicus og Egnos); understreger, at udviklingen af et sådant system vil være et stort skub fremad ikke blot for rumindustrien, men også for Europas selvstændighed, og at det udgør en mulighed for at udvikle en afgørende komponent af det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis; |
| --- | --- |

58.

glæder sig over indførelsen og udviklingen af et europæisk satellitsystem (Galileo, Copernicus og Egnos); understreger, at udviklingen af et sådant system vil være et stort skub fremad ikke blot for rumindustrien, men også for Europas selvstændighed, og at det udgør en mulighed for at udvikle en afgørende komponent af det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis;

| 59. | understreger, at det er nødvendigt at beskytte Europas ruminfrastruktur ved at udvikle dens kapacitet til overvågning og sporing i rummet (SST); |
| --- | --- |

59.

understreger, at det er nødvendigt at beskytte Europas ruminfrastruktur ved at udvikle dens kapacitet til overvågning og sporing i rummet (SST);

Ikt og datasikkerhed

| 60. | påpeger, at den digitale tidsalder i stigende grad medfører udfordringer for infrastrukturers og teknologiers sikkerhed, og fremhæver derfor behovet for øget samarbejde og videnudveksling dels mellem medlemsstaterne og dels mellem Den Europæiske Union og dens centrale partnere; |
| --- | --- |

60.

påpeger, at den digitale tidsalder i stigende grad medfører udfordringer for infrastrukturers og teknologiers sikkerhed, og fremhæver derfor behovet for øget samarbejde og videnudveksling dels mellem medlemsstaterne og dels mellem Den Europæiske Union og dens centrale partnere;

| 61. | understreger, at det er vigtigt at udarbejde europæiske standarder inden for ikt og cybersikkerhed og integrere dem i internationale standarder; |
| --- | --- |

61.

understreger, at det er vigtigt at udarbejde europæiske standarder inden for ikt og cybersikkerhed og integrere dem i internationale standarder;

| 62. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde om at sikre, at cybersikkerhed bliver et centralt element, som derfor i særlig grad bør fremmes gennem forskning og innovation i sikkerheds- og forsvarssektoren, og som bør udgøre en del af den kortfristede, mellemfristede og langfristede strategi; |
| --- | --- |

62.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde om at sikre, at cybersikkerhed bliver et centralt element, som derfor i særlig grad bør fremmes gennem forskning og innovation i sikkerheds- og forsvarssektoren, og som bør udgøre en del af den kortfristede, mellemfristede og langfristede strategi;

| 63. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til systematisk at tage højde for de udfordringer, der er forbundet med cybersikkerhed, i både nuværende og kommende europæiske civile og militære programmer (Galileo, Copernicus, det fælles europæiske luftrum/Sesar etc.); |
| --- | --- |

63.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til systematisk at tage højde for de udfordringer, der er forbundet med cybersikkerhed, i både nuværende og kommende europæiske civile og militære programmer (Galileo, Copernicus, det fælles europæiske luftrum/Sesar etc.);

Styrkelse af det indre marked for forsvarsmateriel

| 64. | minder om, at medlemsstaterne har et presserende behov for forbedret gennemsigtighed og øget åbenhed på deres markeder for forsvarsmateriel, samtidigt med at det understreger den særlige karakter af indkøb af forsvarsmateriel og påpeger, at de berører afgørende nationale sikkerhedsinteresser og derfor ikke kan behandles på samme måde som alle andre sektorer; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre, at direktiverne fra 2009 om indkøb og overførsel af forsvarsmateriel anvendes korrekt og konsekvent, navnlig med hensyn til undtagelser for EU-reglerne i artikel 346 i TEUF for at styrke det indre marked ved at forenkle indkøbsreglerne i forsvarssektoren, hvor det er hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

64.

minder om, at medlemsstaterne har et presserende behov for forbedret gennemsigtighed og øget åbenhed på deres markeder for forsvarsmateriel, samtidigt med at det understreger den særlige karakter af indkøb af forsvarsmateriel og påpeger, at de berører afgørende nationale sikkerhedsinteresser og derfor ikke kan behandles på samme måde som alle andre sektorer; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre, at direktiverne fra 2009 om indkøb og overførsel af forsvarsmateriel anvendes korrekt og konsekvent, navnlig med hensyn til undtagelser for EU-reglerne i artikel 346 i TEUF for at styrke det indre marked ved at forenkle indkøbsreglerne i forsvarssektoren, hvor det er hensigtsmæssigt;

| 65. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at øge bestræbelserne på at opnå lige konkurrencevilkår på markedet for forsvarsmateriel, at begrænse brugen af markedsforvridende praksis til det absolutte minimum i forbindelse med behørigt dokumenterede undtagelser; påpeger især behovet for at styrke kontrollen med statsstøtte og opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne til at udvise større gennemsigtighed i forbindelse med statsstøtte og indkøbspraksisser i forsvarssektoren over for de europæiske myndigheder og agenturer såvel som den brede befolkning; |
| --- | --- |

65.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at øge bestræbelserne på at opnå lige konkurrencevilkår på markedet for forsvarsmateriel, at begrænse brugen af markedsforvridende praksis til det absolutte minimum i forbindelse med behørigt dokumenterede undtagelser; påpeger især behovet for at styrke kontrollen med statsstøtte og opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne til at udvise større gennemsigtighed i forbindelse med statsstøtte og indkøbspraksisser i forsvarssektoren over for de europæiske myndigheder og agenturer såvel som den brede befolkning;

| 66. | er bekymret over det faktum, at en række medlemsstater er i færd med at forberede købet af brugte F-16 jagerfly uden at give europæiske virksomheder en fair chance for at konkurrere; mener, at en sådan praksis er i strid med Det Europæiske Råds mål om at styrke det europæiske forsvars industrielle basis; minder disse medlemsstater om, at behovet for at gennemføre principperne om ikkeforskelsbehandling og gennemsigtighed som fastlagt i Lissabontraktaten også gælder i forbindelse med salg mellem regeringer; |
| --- | --- |

66.

er bekymret over det faktum, at en række medlemsstater er i færd med at forberede købet af brugte F-16 jagerfly uden at give europæiske virksomheder en fair chance for at konkurrere; mener, at en sådan praksis er i strid med Det Europæiske Råds mål om at styrke det europæiske forsvars industrielle basis; minder disse medlemsstater om, at behovet for at gennemføre principperne om ikkeforskelsbehandling og gennemsigtighed som fastlagt i Lissabontraktaten også gælder i forbindelse med salg mellem regeringer;

| 67. | opfordrer medlemsstaterne, EDA og Kommissionen til at arbejde sammen hen imod en gradvis udfasning af krav om modydelser og samtidig fremme integrationen af mindre medlemsstaters industrier i det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis ved hjælp af andre midler end modydelser; opfordrer især medlemsstaterne til fuldt ud at anvende direktivets bestemmelser om underentreprise og generelle licenser til at opnå dette; |
| --- | --- |

67.

opfordrer medlemsstaterne, EDA og Kommissionen til at arbejde sammen hen imod en gradvis udfasning af krav om modydelser og samtidig fremme integrationen af mindre medlemsstaters industrier i det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis ved hjælp af andre midler end modydelser; opfordrer især medlemsstaterne til fuldt ud at anvende direktivets bestemmelser om underentreprise og generelle licenser til at opnå dette;

| 68. | understreger, at man bør tilskynde til, at der i højere grad benyttes innovative indkøbsteknikker — herunder navnlig e-indkøb og prækommercielle indkøb såvel som indførelse af incitamenter til FoU — ved indkøb af forsvarsmateriel, da de kan være særligt velegnede på dette område og kan spille en vigtig rolle i bestræbelserne på at reducere administration og omkostninger i forbindelse med indkøbsprocedurer; mener, at man samtidig bør sikre beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og knowhow; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gøre strategisk brug af offentlige indkøb og indføre innovative tildelingsprincipper, der er baseret på begrebet det økonomisk mest fordelagtige bud; |
| --- | --- |

68.

understreger, at man bør tilskynde til, at der i højere grad benyttes innovative indkøbsteknikker — herunder navnlig e-indkøb og prækommercielle indkøb såvel som indførelse af incitamenter til FoU — ved indkøb af forsvarsmateriel, da de kan være særligt velegnede på dette område og kan spille en vigtig rolle i bestræbelserne på at reducere administration og omkostninger i forbindelse med indkøbsprocedurer; mener, at man samtidig bør sikre beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og knowhow; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gøre strategisk brug af offentlige indkøb og indføre innovative tildelingsprincipper, der er baseret på begrebet det økonomisk mest fordelagtige bud;

| 69. | mener, at ordregivende myndigheder og ordregivere på forsvars- og sikkerhedsområdet bør have adgang til en bestemt udbudsprocedure med hensyn til kontrakter, hvor der er behov for udvikling af innovative varer eller tjenesteydelser eller innovative arbejder, og efterfølgende indkøb af de resulterende varer, tjenesteydelser eller arbejder, som de eksisterende løsninger på markedet ikke kan tilgodese; |
| --- | --- |

69.

mener, at ordregivende myndigheder og ordregivere på forsvars- og sikkerhedsområdet bør have adgang til en bestemt udbudsprocedure med hensyn til kontrakter, hvor der er behov for udvikling af innovative varer eller tjenesteydelser eller innovative arbejder, og efterfølgende indkøb af de resulterende varer, tjenesteydelser eller arbejder, som de eksisterende løsninger på markedet ikke kan tilgodese;

| 70. | mener endvidere, at en sådan procedure vil forbedre den måde, hvorpå det indre marked fungerer, og fremme udviklingen af et europæisk marked for forsvarsmateriel og for det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis samt skabe vækst for innovative SMV'er; understreger, at en sådan procedure allerede er blevet vedtaget i de reviderede direktiver om klassiske indkøb og forsyningsvirksomheders indkøb, der giver de ordregivende myndigheder mulighed for at indgå et langsigtet innovationspartnerskab med henblik på at udvikle og efterfølgende skabe nye, innovative varer, tjenesteydelser eller arbejder, således at der skabes det nødvendige »market pull« og incitament til at udvikle innovative løsninger uden at afskærme markedet; |
| --- | --- |

70.

mener endvidere, at en sådan procedure vil forbedre den måde, hvorpå det indre marked fungerer, og fremme udviklingen af et europæisk marked for forsvarsmateriel og for det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis samt skabe vækst for innovative SMV'er; understreger, at en sådan procedure allerede er blevet vedtaget i de reviderede direktiver om klassiske indkøb og forsyningsvirksomheders indkøb, der giver de ordregivende myndigheder mulighed for at indgå et langsigtet innovationspartnerskab med henblik på at udvikle og efterfølgende skabe nye, innovative varer, tjenesteydelser eller arbejder, således at der skabes det nødvendige »market pull« og incitament til at udvikle innovative løsninger uden at afskærme markedet;

| 71. | opfordrer derfor Kommissionen til at tage hensyn til disse udviklinger i sin gennemførelsesrapport til Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til direktivet om offentlige forsvarskontrakter (direktiv 2009/81/EF), som skal forelægges senest den 21. august 2016, og til at lade denne rapport ledsage af et lovgivningsforslag om ændring af direktiv 2009/81/EF, der indfører proceduren for innovationspartnerskaber for de pågældende kontrakter; |
| --- | --- |

71.

opfordrer derfor Kommissionen til at tage hensyn til disse udviklinger i sin gennemførelsesrapport til Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til direktivet om offentlige forsvarskontrakter (direktiv 2009/81/EF), som skal forelægges senest den 21. august 2016, og til at lade denne rapport ledsage af et lovgivningsforslag om ændring af direktiv 2009/81/EF, der indfører proceduren for innovationspartnerskaber for de pågældende kontrakter;

| 72. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til også at tage skridt til at eliminere dobbeltarbejde og overkapacitet i sektoren gennem øget samarbejde i det indre marked; fremhæver de potentielle fordele ved fælles indkøb i form af stordriftsfordele og interoperabilitet; påpeger, at fælles projekter vil reducere omkostningerne og muliggøre langsigtede investeringer; |
| --- | --- |

72.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til også at tage skridt til at eliminere dobbeltarbejde og overkapacitet i sektoren gennem øget samarbejde i det indre marked; fremhæver de potentielle fordele ved fælles indkøb i form af stordriftsfordele og interoperabilitet; påpeger, at fælles projekter vil reducere omkostningerne og muliggøre langsigtede investeringer;

| 73. | minder om, at de kontrakter, der indgås på forsvars- og sikkerhedsområdet, ofte er teknisk komplicerede; understreger, at man for at lette grænseoverskridende udbud må revidere unødvendige, inkompatible eller uforholdsmæssige tekniske krav, hvor det er relevant, for at minimere og om muligt fjerne hindringerne for det indre marked; |
| --- | --- |

73.

minder om, at de kontrakter, der indgås på forsvars- og sikkerhedsområdet, ofte er teknisk komplicerede; understreger, at man for at lette grænseoverskridende udbud må revidere unødvendige, inkompatible eller uforholdsmæssige tekniske krav, hvor det er relevant, for at minimere og om muligt fjerne hindringerne for det indre marked;

EDTIB i en global kontekst

| 74. | bemærker, at udviklingen af en levedygtig EDTIB kun kan opfattes som en del af det globale marked, og opfordrer Kommissionen og Det Europæiske Råd til at tilnærme sig spørgsmålet med et globalt perspektiv; mener, at det vil være i strid med målet om styrkelse af den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne, hvis der træffes protektionistiske foranstaltninger; |
| --- | --- |

74.

bemærker, at udviklingen af en levedygtig EDTIB kun kan opfattes som en del af det globale marked, og opfordrer Kommissionen og Det Europæiske Råd til at tilnærme sig spørgsmålet med et globalt perspektiv; mener, at det vil være i strid med målet om styrkelse af den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne, hvis der træffes protektionistiske foranstaltninger;

| 75. | beklager den nuværende ulighed med hensyn til gensidig markedsadgang mellem USA og Europa, og den deraf følgende ubalance i handlen med forsvarsmateriel; kræver, at der gøres en indsats for at opnå reel gensidighed i adgangen til offentlige indkøb af forsvarsmateriel på begge sider af Atlanten; |
| --- | --- |

75.

beklager den nuværende ulighed med hensyn til gensidig markedsadgang mellem USA og Europa, og den deraf følgende ubalance i handlen med forsvarsmateriel; kræver, at der gøres en indsats for at opnå reel gensidighed i adgangen til offentlige indkøb af forsvarsmateriel på begge sider af Atlanten;

| 76. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til nøje at overholde de betingelser, der er fastsat i Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP, og fastsætte fælles bestemmelser for kontrol af eksport af militær teknologi og militært materiel, samt til at sørge for en omhyggelig vurdering af alle licensansøgninger i forhold til alle otte kriterier i fornødent omfang; opfordrer medlemsstaterne og EU til at handle i de internationale fora med henblik på at øge gennemsigtigheden på de internationale markeder for indkøb af forsvarsmateriel for at gøre det lettere at kontrollere den globale våbenhandel, navnlig ved at fremme våbenhandelstraktaten; opfordrer medlemsstaterne til at ratificere traktaten hurtigt, så det kan træde i kraft, efter at Parlamentets har givet sit samtykke; |
| --- | --- |

76.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til nøje at overholde de betingelser, der er fastsat i Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP, og fastsætte fælles bestemmelser for kontrol af eksport af militær teknologi og militært materiel, samt til at sørge for en omhyggelig vurdering af alle licensansøgninger i forhold til alle otte kriterier i fornødent omfang; opfordrer medlemsstaterne og EU til at handle i de internationale fora med henblik på at øge gennemsigtigheden på de internationale markeder for indkøb af forsvarsmateriel for at gøre det lettere at kontrollere den globale våbenhandel, navnlig ved at fremme våbenhandelstraktaten; opfordrer medlemsstaterne til at ratificere traktaten hurtigt, så det kan træde i kraft, efter at Parlamentets har givet sit samtykke;

o

o o

| 77. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter, NATO's Parlamentariske Forsamling og NATO's generalsekretær. |
| --- | --- |

77.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter, NATO's Parlamentariske Forsamling og NATO's generalsekretær.

---

(1)  EUT L 183 af 13.7.2011, s. 16.

(2)  EUT L 216 af 20.8.2009, s. 76.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0455.

(4)  EUT C 168 E af 14.6.2013, s. 9.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/35

---

P7_TA(2013)0515

ØMU'ens sociale dimension

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om Kommissionens meddelelse om styrkelse af Den Økonomiske og Monetære Unions (ØMU) sociale dimension (2013/2841(RSP))

(2016/C 436/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. oktober 2013 med titlen »Styrkelse af Den Økonomiske og Monetære Unions sociale dimension« (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. oktober 2013 med titlen »Styrkelse af Den Økonomiske og Monetære Unions sociale dimension« (COM(2013)0690),

| — | der henviser til rapporten til Det Europæiske Råd af 26. juni 2012 fra formanden for Det Europæiske Råd, Herman Van Rompuy, med titlen »Hen imod en egentlig Økonomisk og Monetær Union« (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten til Det Europæiske Råd af 26. juni 2012 fra formanden for Det Europæiske Råd, Herman Van Rompuy, med titlen »Hen imod en egentlig Økonomisk og Monetær Union« (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. november 2012 med titlen »En plan for en udbygget og egentlig ØMU: Indledning af en europæisk debat« (COM(2012)0777), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. november 2012 med titlen »En plan for en udbygget og egentlig ØMU: Indledning af en europæisk debat« (COM(2012)0777),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 14. december 2012 om køreplanen for fuldførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 14. december 2012 om køreplanen for fuldførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. marts 2013 med titlen »Hen imod en udbygget og egentlig Økonomisk og Monetær Union: Indførelsen af et instrument for konvergens og konkurrenceevne« (COM(2013)0165), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. marts 2013 med titlen »Hen imod en udbygget og egentlig Økonomisk og Monetær Union: Indførelsen af et instrument for konvergens og konkurrenceevne« (COM(2013)0165),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. marts 2013 med titlen »Hen imod en udbygget og egentlig økonomisk og monetær union: Forudgående samordning af planer for større reformer af den økonomiske politik« (COM(2013)0166), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. marts 2013 med titlen »Hen imod en udbygget og egentlig økonomisk og monetær union: Forudgående samordning af planer for større reformer af den økonomiske politik« (COM(2013)0166),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 14. marts 2013 (3), den 28. juni 2013 (4) og den 25. oktober 2013 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 14. marts 2013 (3), den 28. juni 2013 (4) og den 25. oktober 2013 (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. november 2012 med titlen »Hen imod en egentlig Økonomisk og Monetær Union« (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. november 2012 med titlen »Hen imod en egentlig Økonomisk og Monetær Union« (6),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. februar 2013 med titlen »Sociale investeringer i vækst og samhørighed, herunder gennem anvendelse af Den Europæiske Socialfond 2014-2020« (COM(2013)0083), og til sin beslutning af 12. juni 2013 herom (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. februar 2013 med titlen »Sociale investeringer i vækst og samhørighed, herunder gennem anvendelse af Den Europæiske Socialfond 2014-2020« (COM(2013)0083), og til sin beslutning af 12. juni 2013 herom (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2013 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: gennemførelse af prioriteterne for 2013 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2013 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: gennemførelse af prioriteterne for 2013 (8),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. oktober 2009 med titlen »Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU« (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. oktober 2009 med titlen »Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU« (COM(2009)0567),

| — | der henviser til den offentlige høring, som blev afholdt af Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender den 9. juli 2013 om Den Økonomiske og Monetære Unions (ØMU) sociale dimension — den europæiske arbejdsløshedsforsikringsordning, |
| --- | --- |

—

der henviser til den offentlige høring, som blev afholdt af Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender den 9. juli 2013 om Den Økonomiske og Monetære Unions (ØMU) sociale dimension — den europæiske arbejdsløshedsforsikringsordning,

| — | der henviser til arbejdsdokumentet om automatiske stabilisatorer af 4. oktober 2013 fra arbejdsgruppen under Kommissionens GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet om automatiske stabilisatorer af 4. oktober 2013 fra arbejdsgruppen under Kommissionens GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion,

| — | der henviser til European Policy Centre's (EPC) Policy Brief af 13. september 2013 om udvikling af den sociale dimension i en udbygget og egentlig Økonomisk og Monetær Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til European Policy Centre's (EPC) Policy Brief af 13. september 2013 om udvikling af den sociale dimension i en udbygget og egentlig Økonomisk og Monetær Union,

| — | der henviser til Notre Europe's plan for en »Cyclical Shock Insurance in the euro area« af september 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Notre Europe's plan for en »Cyclical Shock Insurance in the euro area« af september 2013,

| — | der henviser til Den Internationale Valutafonds (IMF) diskussionsoplæg for medarbejdere med titlen »Towards a Fiscal Union for the Euro Area« af september 2013 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Valutafonds (IMF) diskussionsoplæg for medarbejdere med titlen »Towards a Fiscal Union for the Euro Area« af september 2013 (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. juli 2013 med titlen »Krisens konsekvenser for sårbare gruppers adgang til pleje« (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. juli 2013 med titlen »Krisens konsekvenser for sårbare gruppers adgang til pleje« (10),

| — | der henviser til Kommissionens EU's beskæftigelsesmæssige og sociale situation: kvartalsrapport af oktober 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens EU's beskæftigelsesmæssige og sociale situation: kvartalsrapport af oktober 2013,

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om Den Økonomiske og Monetære Unions sociale dimension (O-000122/2013 — B7-0524/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om Den Økonomiske og Monetære Unions sociale dimension (O-000122/2013 — B7-0524/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at arbejdsløsheden i EU har nået et alarmerende niveau på 26,6 mio. personer (11); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at arbejdsløsheden i EU har nået et alarmerende niveau på 26,6 mio. personer (11);

| B. | der henviser til, at arbejdsløshedsfrekvensen blandt unge har nået et rekordhøjt niveau med 23 % i gennemsnit for EU samlet set; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at arbejdsløshedsfrekvensen blandt unge har nået et rekordhøjt niveau med 23 % i gennemsnit for EU samlet set;

| C. | der henviser til, at langtidsarbejdsløsheden er steget i de fleste medlemsstater og har nået sit hidtil største omfang i EU samlet set; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at langtidsarbejdsløsheden er steget i de fleste medlemsstater og har nået sit hidtil største omfang i EU samlet set;

| D. | der henviser til, at strukturarbejdsløshed og ubalancer mellem udbud af og efterspørgsel efter arbejdskraft er steget; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at strukturarbejdsløshed og ubalancer mellem udbud af og efterspørgsel efter arbejdskraft er steget;

| E. | der henviser til, at fattigdomsniveauerne i EU er steget siden 2007, mens husstandsindkomsterne er faldet, hvilket har ført til, at 24,2 % af EU's befolkning for øjeblikket trues af fattigdom eller social udstødelse; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at fattigdomsniveauerne i EU er steget siden 2007, mens husstandsindkomsterne er faldet, hvilket har ført til, at 24,2 % af EU's befolkning for øjeblikket trues af fattigdom eller social udstødelse;

| F. | der henviser til, at fattigdom hos personer i beskæftigelse er steget støt siden krisens begyndelse; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at fattigdom hos personer i beskæftigelse er steget støt siden krisens begyndelse;

| G. | der henviser til, at stigende fattigdom blandt personer i beskæftigelse og det voksende antal husstande uden erhvervsaktive personer har medført stigende børnefattigdomsniveauer; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at stigende fattigdom blandt personer i beskæftigelse og det voksende antal husstande uden erhvervsaktive personer har medført stigende børnefattigdomsniveauer;

| H. | der henviser til, at ulighederne både inden for de enkelte medlemsstater og mellem medlemsstaterne, navnlig i euroområdet, er vokset; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ulighederne både inden for de enkelte medlemsstater og mellem medlemsstaterne, navnlig i euroområdet, er vokset;

| I. | der henviser til, at de vedvarende forskelle mellem medlemsstaterne har bevirket en hurtig polarisering af arbejdsløshedsprocenterne, navnlig inden for euroområdet, og at disse forskelle også er voksende mellem regioner og sociale grupper i nogle lande; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de vedvarende forskelle mellem medlemsstaterne har bevirket en hurtig polarisering af arbejdsløshedsprocenterne, navnlig inden for euroområdet, og at disse forskelle også er voksende mellem regioner og sociale grupper i nogle lande;

| J. | der henviser til, at de sociale ubalancer er steget hurtigere inden for euroområdet end i EU som helhed; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de sociale ubalancer er steget hurtigere inden for euroområdet end i EU som helhed;

| K. | der henviser til, at overvågningen af socialbeskyttelsesresultaterne har udpeget centrale sociale tendenser, som bør følges; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at overvågningen af socialbeskyttelsesresultaterne har udpeget centrale sociale tendenser, som bør følges;

| L. | der henviser til, at arbejdsløshedsfrekvensen i udkanten af euroområdet nåede 17,3 % i gennemsnit i 2012 i sammenligning med 7,1 % i det indre euroområde; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at arbejdsløshedsfrekvensen i udkanten af euroområdet nåede 17,3 % i gennemsnit i 2012 i sammenligning med 7,1 % i det indre euroområde;

| M. | der henviser til, at andelen af unge i udkanten af euroområdet, der hverken er i beskæftigelse, under almen uddannelse eller erhvervsuddannelse, nåede 22,4 % i gennemsnit i 2012 i sammenligning med 11,4 % i det indre euroområde; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at andelen af unge i udkanten af euroområdet, der hverken er i beskæftigelse, under almen uddannelse eller erhvervsuddannelse, nåede 22,4 % i gennemsnit i 2012 i sammenligning med 11,4 % i det indre euroområde;

| N. | der henviser til, at fattigdomsniveauet er steget i to tredjedele af medlemsstaterne, men er stabiliseret i den resterende tredjedel; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at fattigdomsniveauet er steget i to tredjedele af medlemsstaterne, men er stabiliseret i den resterende tredjedel;

| O. | der henviser til, at der er blevet taget store skridt med henblik på at styrke EU's økonomiske styring; der dog henviser til, at udsigten til at nå målene for Europa 2020-strategien, i øjeblikket er truet; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der er blevet taget store skridt med henblik på at styrke EU's økonomiske styring; der dog henviser til, at udsigten til at nå målene for Europa 2020-strategien, i øjeblikket er truet;

| P. | der henviser til, at drøftelserne om sociale ubalancer bør sidestilles med drøftelserne om makroøkonomiske ubalancer; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at drøftelserne om sociale ubalancer bør sidestilles med drøftelserne om makroøkonomiske ubalancer;

| Q. | der henviser til, at Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender afholdt en offentlig høring den 9. juli 2013 om »Den Økonomiske og Monetære Unions sociale dimension — den europæiske arbejdsløshedsforsikringsordning«, hvorunder man drøftede og udforskede tanken om automatiske stabilisatorer i euroområdet og mulige metoder til at indføre dem; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender afholdt en offentlig høring den 9. juli 2013 om »Den Økonomiske og Monetære Unions sociale dimension — den europæiske arbejdsløshedsforsikringsordning«, hvorunder man drøftede og udforskede tanken om automatiske stabilisatorer i euroområdet og mulige metoder til at indføre dem;

| R. | der henviser til, at trojkaen har bekræftet, at arbejdsmarkedets parters værdifulde deltagelse og en stærk arbejdsmarkedsdialog, ligeledes på nationalt niveau, er nødvendig for og kan bidrage til et positivt udfald for enhver reform og i særdeleshed for reformer af ØMU'en; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at trojkaen har bekræftet, at arbejdsmarkedets parters værdifulde deltagelse og en stærk arbejdsmarkedsdialog, ligeledes på nationalt niveau, er nødvendig for og kan bidrage til et positivt udfald for enhver reform og i særdeleshed for reformer af ØMU'en;

| S. | der henviser til, at den økonomiske situation i nogle af medlemsstaterne har skadet beskæftigelseskvaliteten, den sociale beskyttelse og arbejdsmiljøet; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at den økonomiske situation i nogle af medlemsstaterne har skadet beskæftigelseskvaliteten, den sociale beskyttelse og arbejdsmiljøet;

| 1. | bifalder meddelelsen fra Kommissionen om styrkelse af Den Økonomiske og Monetære Unions (ØMU) sociale dimension, og anser den for at være et første skridt i retning mod at udvikle en social dimension inden for ØMU; |
| --- | --- |

1.

bifalder meddelelsen fra Kommissionen om styrkelse af Den Økonomiske og Monetære Unions (ØMU) sociale dimension, og anser den for at være et første skridt i retning mod at udvikle en social dimension inden for ØMU;

| 2. | anerkender udtrykkeligt, at gennemførelsen af ØMU'ens sociale dimension er underlagt nærhedsprincippet og bedst kan opnås gennem anvendelse af bedste praksis og peer reviews på europæisk niveau; |
| --- | --- |

2.

anerkender udtrykkeligt, at gennemførelsen af ØMU'ens sociale dimension er underlagt nærhedsprincippet og bedst kan opnås gennem anvendelse af bedste praksis og peer reviews på europæisk niveau;

| 3. | mener dog, at der er behov for mere specifikke forslag for at sikre, at den økonomiske styring respekterer den sociale dimension; |
| --- | --- |

3.

mener dog, at der er behov for mere specifikke forslag for at sikre, at den økonomiske styring respekterer den sociale dimension;

| 4. | opfordrer indtrængende til, at sociale hensyn får en central plads i den europæiske integration og mainstreames i alle EU's politikker og initiativer; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende til, at sociale hensyn får en central plads i den europæiske integration og mainstreames i alle EU's politikker og initiativer;

| 5. | mener, at den sociale dimension bør afvejes med hensyn til benchlearning; |
| --- | --- |

5.

mener, at den sociale dimension bør afvejes med hensyn til benchlearning;

| 6. | bemærker, at formålet med ØMU'ens sociale dimension er at sikre social tryghed og en tilstrækkelig levestandard for nuværende og kommende generationer; anser det derfor for vigtigt, at borgerne i EU kan se, at Unionen er i stand til at fremme sociale fremskridt; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at formålet med ØMU'ens sociale dimension er at sikre social tryghed og en tilstrækkelig levestandard for nuværende og kommende generationer; anser det derfor for vigtigt, at borgerne i EU kan se, at Unionen er i stand til at fremme sociale fremskridt;

| 7. | mener, at udviklingen af et socialt Europa med en social union som mål er en konsekvens af den europæiske integration; |
| --- | --- |

7.

mener, at udviklingen af et socialt Europa med en social union som mål er en konsekvens af den europæiske integration;

| 8. | bakker op om det fremsatte forslag om oprettelse af en resultattavle over de vigtigste beskæftigelsesmæssige og sociale indikatorer, som skal supplere proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer (PMU) med henblik på at gøre de sociale konsekvenser af økonomiske og andre politikker mere gennemsigtige gennem ex ante- og ex post-konsekvensvurderinger og overvågning, og som kan anvendes ved udarbejdelsen af Kommissionens fælles beskæftigelsesrapport; |
| --- | --- |

8.

bakker op om det fremsatte forslag om oprettelse af en resultattavle over de vigtigste beskæftigelsesmæssige og sociale indikatorer, som skal supplere proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer (PMU) med henblik på at gøre de sociale konsekvenser af økonomiske og andre politikker mere gennemsigtige gennem ex ante- og ex post-konsekvensvurderinger og overvågning, og som kan anvendes ved udarbejdelsen af Kommissionens fælles beskæftigelsesrapport;

| 9. | afviser enhver harmonisering eller tilpasning, der medfører en nedsættelse af de sociale normer i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

9.

afviser enhver harmonisering eller tilpasning, der medfører en nedsættelse af de sociale normer i medlemsstaterne;

| 10. | påpeger, at de foreslåede indikatorer udgør en mulighed for at sikre omfattende dækning af medlemsstaternes beskæftigelsesmæssige og sociale situation; |
| --- | --- |

10.

påpeger, at de foreslåede indikatorer udgør en mulighed for at sikre omfattende dækning af medlemsstaternes beskæftigelsesmæssige og sociale situation;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle relevante indikatorer er kønssensitive; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle relevante indikatorer er kønssensitive;

| 12. | opfordrer til, at den foreslåede indikator for arbejdsløshedsfrekvens blandt unge skal medtage unge op til 30 år på frivillig basis som fastsat i ungdomsgarantien; |
| --- | --- |

12.

opfordrer til, at den foreslåede indikator for arbejdsløshedsfrekvens blandt unge skal medtage unge op til 30 år på frivillig basis som fastsat i ungdomsgarantien;

| 13. | kræver, at resultattavlen skal omfatte indikatorer vedrørende børnefattigdom, adgang til sundhedspleje, hjemløshed og et indeks for anstændigt arbejde, således at der kan foretages en korrekt vurdering af den sociale situation i EU; |
| --- | --- |

13.

kræver, at resultattavlen skal omfatte indikatorer vedrørende børnefattigdom, adgang til sundhedspleje, hjemløshed og et indeks for anstændigt arbejde, således at der kan foretages en korrekt vurdering af den sociale situation i EU;

| 14. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at tage konkrete initiativer for at gøre politikkers og reformers sociale indvirkning mere gennemsigtig gennem såvel ex ante- som ex post-konsekvensvurderinger og -overvågninger af politiske reformer; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at tage konkrete initiativer for at gøre politikkers og reformers sociale indvirkning mere gennemsigtig gennem såvel ex ante- som ex post-konsekvensvurderinger og -overvågninger af politiske reformer;

| 15. | opfordrer Rådet til at fastlægge konkrete referenceværdier for beskæftigelsesmæssige og sociale indikatorer i form af et minimumsniveau for social beskyttelse i EU med henblik på at fremme opadgående social konvergens og sociale fremskridt; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Rådet til at fastlægge konkrete referenceværdier for beskæftigelsesmæssige og sociale indikatorer i form af et minimumsniveau for social beskyttelse i EU med henblik på at fremme opadgående social konvergens og sociale fremskridt;

| 16. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at muliggøre, at Parlamentet og arbejdsmarkedets parter bliver inddraget i fastlæggelsen af de beskæftigelsesmæssige og sociale indikatorer; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at muliggøre, at Parlamentet og arbejdsmarkedets parter bliver inddraget i fastlæggelsen af de beskæftigelsesmæssige og sociale indikatorer;

| 17. | understreger behovet for at støtte det store potentiale for socialt iværksætteri med hensyn til alle aspekter af social innovation på europæisk niveau med henblik på at fremme nationale sociale systemer, sætte gang i væksten og skabe nye job inden for den hvide og grønne sektor, især for unge i alle medlemsstater og regioner; |
| --- | --- |

17.

understreger behovet for at støtte det store potentiale for socialt iværksætteri med hensyn til alle aspekter af social innovation på europæisk niveau med henblik på at fremme nationale sociale systemer, sætte gang i væksten og skabe nye job inden for den hvide og grønne sektor, især for unge i alle medlemsstater og regioner;

| 18. | påpeger betydningen af at sikre, at tilsyn med beskæftigelsesmæssige og sociale udviklinger kan bidrage til en bedre forståelse og sigter mod at nedbringe de sociale forskelle mellem medlemsstaterne og forebygge social dumping; |
| --- | --- |

18.

påpeger betydningen af at sikre, at tilsyn med beskæftigelsesmæssige og sociale udviklinger kan bidrage til en bedre forståelse og sigter mod at nedbringe de sociale forskelle mellem medlemsstaterne og forebygge social dumping;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at overvåge, at alle medlemsstaternes rapporter opfylder Europa 2020-målene, især med hensyn til fattigdomsreduktion og beskæftigelse, og at se nøje på forbindelsen og den gensidige afhængighed mellem politikkerne; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at overvåge, at alle medlemsstaternes rapporter opfylder Europa 2020-målene, især med hensyn til fattigdomsreduktion og beskæftigelse, og at se nøje på forbindelsen og den gensidige afhængighed mellem politikkerne;

| 20. | beklager, at ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 2. oktober 2013 ikke beskæftiger sig med, hvilken rolle stabilisatorer skal spille, og hvilke fremgangsmåder der skal gælde herfor; |
| --- | --- |

20.

beklager, at ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 2. oktober 2013 ikke beskæftiger sig med, hvilken rolle stabilisatorer skal spille, og hvilke fremgangsmåder der skal gælde herfor;

| 21. | bifalder det fremsatte forslag om inddragelse af arbejdsmarkedets parter i processen for det europæiske semester inden for rammerne af blandt andet Udvalget for den Sociale Dialog forud for vedtagelsen af den årlige vækstundersøgelse; |
| --- | --- |

21.

bifalder det fremsatte forslag om inddragelse af arbejdsmarkedets parter i processen for det europæiske semester inden for rammerne af blandt andet Udvalget for den Sociale Dialog forud for vedtagelsen af den årlige vækstundersøgelse;

| 22. | bifalder kravet om, at EU's budget skal anvendes bedst muligt med henblik på at udvikle ØMU'ens sociale dimension og yderligere støtte arbejdstagernes mobilitet på et frivilligt grundlag for at udnytte EU's beskæftigelsespotentiale i så stor udstrækning som muligt; |
| --- | --- |

22.

bifalder kravet om, at EU's budget skal anvendes bedst muligt med henblik på at udvikle ØMU'ens sociale dimension og yderligere støtte arbejdstagernes mobilitet på et frivilligt grundlag for at udnytte EU's beskæftigelsespotentiale i så stor udstrækning som muligt;

| 23. | opfordrer arbejdsmarkedets parter til at spille en endnu mere aktiv rolle i det europæiske semester; beklager den makroøkonomiske dialogs for formelle karakter; |
| --- | --- |

23.

opfordrer arbejdsmarkedets parter til at spille en endnu mere aktiv rolle i det europæiske semester; beklager den makroøkonomiske dialogs for formelle karakter;

| 24. | opfordrer Kommissionen til på en bedre måde at inddrage Parlamentets ovennævnte beslutning af 23. oktober 2013, ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 2. oktober 2013 og denne beslutning herom ved udformningen af den årlige vækstundersøgelse for 2014; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til på en bedre måde at inddrage Parlamentets ovennævnte beslutning af 23. oktober 2013, ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 2. oktober 2013 og denne beslutning herom ved udformningen af den årlige vækstundersøgelse for 2014;

| 25. | minder om, at god forvaltning af ØMU'en og dens indvirkninger kun kan være effektiv, hvis alle berørte parter, herunder arbejdsmarkedets parter, inddrages; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at alle berørte parter, herunder arbejdsmarkedets parter, inddrages i den økonomiske styring og navnlig i processen med det europæiske semester; |
| --- | --- |

25.

minder om, at god forvaltning af ØMU'en og dens indvirkninger kun kan være effektiv, hvis alle berørte parter, herunder arbejdsmarkedets parter, inddrages; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at alle berørte parter, herunder arbejdsmarkedets parter, inddrages i den økonomiske styring og navnlig i processen med det europæiske semester;

| 26. | opfordrer Det Europæiske Råd, der træder sammen i december 2013, til at fastlægge fremskridtene med hensyn til at styrke det sociale aspekt af ØMU'en; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Det Europæiske Råd, der træder sammen i december 2013, til at fastlægge fremskridtene med hensyn til at styrke det sociale aspekt af ØMU'en;

| 27. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet og Det Europæiske Råd. |
| --- | --- |

27.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet og Det Europæiske Råd.

---

(1)  EUCO 00120/2012.

(2)  EUCO 00205/2012.

(3)  EUCO 00023/2013.

(4)  EUCO 00104/2/2013.

(5)  EUCO 00169/2013.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0430.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0266.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0447.

(9)  SDN/13/09.

(10)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0328.

(11)  EU's beskæftigelsesmæssige og sociale situation: kvartalsrapport, oktober 2013.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/39

---

P7_TA(2013)0516

Bangladesh: menneskerettigheder og det kommende valg

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om Bangladesh: menneskerettigheder og det kommende valg (2013/2951(RSP))

(2016/C 436/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Bangladesh, navnlig beslutningerne af 23. maj 2013 (1), 14. marts 2013 (2), 17. januar 2013 (3), 10. juli 2008 (4) og 6. september 2007 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Bangladesh, navnlig beslutningerne af 23. maj 2013 (1), 14. marts 2013 (2), 17. januar 2013 (3), 10. juli 2008 (4) og 6. september 2007 (5),

| — | der henviser til den skrivelse, som Den Europæiske Unions missionschefer sendte for at markere den europæiske dag mod dødsstraf den 10. oktober 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til den skrivelse, som Den Europæiske Unions missionschefer sendte for at markere den europæiske dag mod dødsstraf den 10. oktober 2013,

| — | der henviser til den erklæring, som EU’s delegation til Bangladesh den 12. august 2013 udsendte om tilbageholdelsen af Adilur Rahman Khan, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, som EU’s delegation til Bangladesh den 12. august 2013 udsendte om tilbageholdelsen af Adilur Rahman Khan,

| — | der henviser til erklæring af 6. november 2013 fra De Forenede Nationers menneskerettighedskommissær, Navi Pillay, om Bangladeshs afsigelse af dødsdom mod 152 soldater for det blodige mytteri i 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 6. november 2013 fra De Forenede Nationers menneskerettighedskommissær, Navi Pillay, om Bangladeshs afsigelse af dødsdom mod 152 soldater for det blodige mytteri i 2009,

| — | der henviser til FN's erklæring om menneskerettighedsforkæmpere, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 9. december 1998, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's erklæring om menneskerettighedsforkæmpere, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 9. december 1998,

| — | der henviser til den universelle regelmæssige gennemgang vedrørende Bangladesh (2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den universelle regelmæssige gennemgang vedrørende Bangladesh (2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at EU har gode og langvarige forbindelser med Bangladesh, bl.a. i kraft af samarbejdsaftalen om partnerskab og udvikling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU har gode og langvarige forbindelser med Bangladesh, bl.a. i kraft af samarbejdsaftalen om partnerskab og udvikling;

| B. | der henviser til, at der skal afholdes parlamentsvalg i Bangladesh inden den 25. januar 2014 efter fem år med en valgt, civil regering ved magten; der henviser til, at frie, retfærdige og gennemsigtige valg har afgørende betydning for en styrkelse af den forholdsvis stabile demokratiske styreform, som landet har udviklet gennem de seneste fem år; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der skal afholdes parlamentsvalg i Bangladesh inden den 25. januar 2014 efter fem år med en valgt, civil regering ved magten; der henviser til, at frie, retfærdige og gennemsigtige valg har afgørende betydning for en styrkelse af den forholdsvis stabile demokratiske styreform, som landet har udviklet gennem de seneste fem år;

| C. | der henviser til, at omkring 30 bangladeshere hidtil er blevet dræbt og flere hundrede såret som følge af politisk vold under generalstrejker (»hartals«) indkaldt af Bangladeshs BNP-parti under ledelse af tidligere premierminister Begum Khaleda Zia sammen med BNP-partiets allierede, Jamaat-e-Islami-partiet, for at kræve, at et »upartisk« forretningsministerium fører tilsyn med det kommende valg, og at premierminister Sheikh Hasina træder tilbage; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at omkring 30 bangladeshere hidtil er blevet dræbt og flere hundrede såret som følge af politisk vold under generalstrejker (»hartals«) indkaldt af Bangladeshs BNP-parti under ledelse af tidligere premierminister Begum Khaleda Zia sammen med BNP-partiets allierede, Jamaat-e-Islami-partiet, for at kræve, at et »upartisk« forretningsministerium fører tilsyn med det kommende valg, og at premierminister Sheikh Hasina træder tilbage;

| D. | der henviser til, at disse arbejdsstandsninger siden fredag den 8. november 2013 har ført til, at fem højtstående oppositionsledere er blevet arresteret af regeringen, samt — ifølge BNP-kilder — til, at der i landdistrikterne er blevet arresteret omkring 1 000 BNP-tilhængere; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at disse arbejdsstandsninger siden fredag den 8. november 2013 har ført til, at fem højtstående oppositionsledere er blevet arresteret af regeringen, samt — ifølge BNP-kilder — til, at der i landdistrikterne er blevet arresteret omkring 1 000 BNP-tilhængere;

| E. | der henviser til, at de siddende ministre er trådt tilbage, og at premierminister Hasina fra Awami League har tilbudt at danne en tværpolitisk regering, men at det største oppositionsparti ikke hidtil har taget mod dette tilbud; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de siddende ministre er trådt tilbage, og at premierminister Hasina fra Awami League har tilbudt at danne en tværpolitisk regering, men at det største oppositionsparti ikke hidtil har taget mod dette tilbud;

| F. | der henviser til, at både BNP og Awami League gennem årene har indtaget kontradiktoriske og skiftende synspunkter vedrørende fordelene ved et forretningsministerium, mens Bangladeshs øverste domstol i maj 2011 erklærede den 15 år gamle forfatningsbestemmelse, der giver en valgt regering mandat til ved udløbet af sin valgperiode at overdrage magten til et udnævnt tværpolitisk forretningsministerium, som så vil føre tilsyn med et nyt parlamentsvalg, for ulovlig; der dog henviser til, at den øverste domstol udtalte, at det ugyldiggjorte system kunne anvendes i endnu to valgperioder af hensyn til statens og folkets sikkerhed; der henviser til, at systemet miskrediteredes af det sidste militærstøttede forretningsministerium i 2007-2008, hvor dette nægtede at afholde valg i næsten to år og sendte lederne af de to største partier, Sheikh Hasina og Begum Khaleda Zia (sammen med hendes søn Tarique Rahman), i fængsel; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at både BNP og Awami League gennem årene har indtaget kontradiktoriske og skiftende synspunkter vedrørende fordelene ved et forretningsministerium, mens Bangladeshs øverste domstol i maj 2011 erklærede den 15 år gamle forfatningsbestemmelse, der giver en valgt regering mandat til ved udløbet af sin valgperiode at overdrage magten til et udnævnt tværpolitisk forretningsministerium, som så vil føre tilsyn med et nyt parlamentsvalg, for ulovlig; der dog henviser til, at den øverste domstol udtalte, at det ugyldiggjorte system kunne anvendes i endnu to valgperioder af hensyn til statens og folkets sikkerhed; der henviser til, at systemet miskrediteredes af det sidste militærstøttede forretningsministerium i 2007-2008, hvor dette nægtede at afholde valg i næsten to år og sendte lederne af de to største partier, Sheikh Hasina og Begum Khaleda Zia (sammen med hendes søn Tarique Rahman), i fængsel;

| G. | der henviser til, at Awami League efter afsigelsen af ovennævnte dom indførte loven om den 15. forfatningstilføjelse og afskaffede systemet med forretningsministerier til trods for BNP-oppositionens afvisning af at samarbejde om reformen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Awami League efter afsigelsen af ovennævnte dom indførte loven om den 15. forfatningstilføjelse og afskaffede systemet med forretningsministerier til trods for BNP-oppositionens afvisning af at samarbejde om reformen;

| H. | der henviser til, at der, efter at Sheikh Hasina kom til magten, har været afholdt fem regionale valg i Bangladesh, som Awami League har tabt, og som ikke har givet anledning til påstande om uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der, efter at Sheikh Hasina kom til magten, har været afholdt fem regionale valg i Bangladesh, som Awami League har tabt, og som ikke har givet anledning til påstande om uregelmæssigheder;

| I. | der henviser til, at den forarmede del af Bangladeshs befolkning, som er afhængig af dagløn for at overleve, er stærkt berørt af strejkerne, og at Bangladeshs skrøbelige økonomi, som allerede har skullet klare udfordringerne i forbindelse med den senere tids traumatiske ulykker i beklædningsindustrien, sandsynligvis vil lide yderligere; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den forarmede del af Bangladeshs befolkning, som er afhængig af dagløn for at overleve, er stærkt berørt af strejkerne, og at Bangladeshs skrøbelige økonomi, som allerede har skullet klare udfordringerne i forbindelse med den senere tids traumatiske ulykker i beklædningsindustrien, sandsynligvis vil lide yderligere;

| J. | der henviser til, at der er påstande fremme om, at Jammat-e-Islami befordrer strejkernes gennemførelse for at obstruere de retssager, der er indledt mod dets ledere for krigsforbrydelser; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der er påstande fremme om, at Jammat-e-Islami befordrer strejkernes gennemførelse for at obstruere de retssager, der er indledt mod dets ledere for krigsforbrydelser;

| K. | der henviser til, at den særlige domstol, der oprettedes til retsforfølgning af forbrydelser begået under mytteriet i 2009, hvor 79 mennesker, herunder 57 hærofficerer, blev brutalt myrdet, den 5. november 2013 afsagde dødsdomme mod 152 soldater i en af historiens største retssager; der henviser til, at FN’s højkommissær for menneskerettigheder, Navi Pillay, udtrykte forfærdelse over disse dødsdomme efter forlydender om, at de anklagede var blevet tortureret, og at menneskerettighedsstandarderne ikke var blevet overholdt under masseretssagerne; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den særlige domstol, der oprettedes til retsforfølgning af forbrydelser begået under mytteriet i 2009, hvor 79 mennesker, herunder 57 hærofficerer, blev brutalt myrdet, den 5. november 2013 afsagde dødsdomme mod 152 soldater i en af historiens største retssager; der henviser til, at FN’s højkommissær for menneskerettigheder, Navi Pillay, udtrykte forfærdelse over disse dødsdomme efter forlydender om, at de anklagede var blevet tortureret, og at menneskerettighedsstandarderne ikke var blevet overholdt under masseretssagerne;

| L. | der henviser til, at ngo-aktivister, advokater, journalister og fagforeningsfolk, som kæmper for civile rettigheder, fortsat udsættes for pres, og at myndighederne ikke har iværksat effektive efterforskninger af udenretslige drab, torturhandlinger og forsvindinger som f.eks. i sagen vedrørende fagforeningsleder og menneskerettighedsforkæmper Aminul Islam; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at ngo-aktivister, advokater, journalister og fagforeningsfolk, som kæmper for civile rettigheder, fortsat udsættes for pres, og at myndighederne ikke har iværksat effektive efterforskninger af udenretslige drab, torturhandlinger og forsvindinger som f.eks. i sagen vedrørende fagforeningsleder og menneskerettighedsforkæmper Aminul Islam;

| 1. | giver udtryk for sin alvorlige bekymring over den fortsatte lammelse af hverdagen i Bangladesh som følge af generalstrejker organiseret af BNP- og Jamaat-e-Islami-oppositionen og konfrontationen mellem de to politiske lejre — partiet Awami League og oppositionen — forud for parlamentsvalget; |
| --- | --- |

1.

giver udtryk for sin alvorlige bekymring over den fortsatte lammelse af hverdagen i Bangladesh som følge af generalstrejker organiseret af BNP- og Jamaat-e-Islami-oppositionen og konfrontationen mellem de to politiske lejre — partiet Awami League og oppositionen — forud for parlamentsvalget;

| 2. | beklager, at det ikke lykkedes det bangladeshiske parlament at opnå enighed mellem alle partierne vedrørende regeringens udøvelse af magt i tiden op til valget, ihukommende at de fleste demokratier klarer denne fase uden et forretningsministerium, og opfordrer indtrængende den bangladeshiske regering og oppositionen til først og fremmest at handle i Bangladeshs bedste interesser og finde et kompromis, der vil give det bangladeshiske folk en chance for at give udtryk for dets demokratiske vilje; |
| --- | --- |

2.

beklager, at det ikke lykkedes det bangladeshiske parlament at opnå enighed mellem alle partierne vedrørende regeringens udøvelse af magt i tiden op til valget, ihukommende at de fleste demokratier klarer denne fase uden et forretningsministerium, og opfordrer indtrængende den bangladeshiske regering og oppositionen til først og fremmest at handle i Bangladeshs bedste interesser og finde et kompromis, der vil give det bangladeshiske folk en chance for at give udtryk for dets demokratiske vilje;

| 3. | påskønner Bangladeshs ry som et tolerant og flerkonfessionelt samfund og fordømmer grupper og faktioner, der forsøger at skabe spændinger mellem de forskellige samfundsgrupper for egen vindings skyld; opfordrer alle grupper og enkeltpersoner til at udvise tolerance og tilbageholdenhed, navnlig forud for, under og efter valget; |
| --- | --- |

3.

påskønner Bangladeshs ry som et tolerant og flerkonfessionelt samfund og fordømmer grupper og faktioner, der forsøger at skabe spændinger mellem de forskellige samfundsgrupper for egen vindings skyld; opfordrer alle grupper og enkeltpersoner til at udvise tolerance og tilbageholdenhed, navnlig forud for, under og efter valget;

| 4. | opfordrer alle partier til ikke at boykotte valget, da dette ville fratage borgerne et politisk valg og undergrave Bangladeshs sociale og økonomiske stabilitet og de imponerende fremskridt, det har gjort i udviklingsmæssig henseende, navnlig med hensyn til årtusindudviklingsmålene, katastrofehåndtering, arbejdstagerrettigheder og større indflydelse til kvinder; |
| --- | --- |

4.

opfordrer alle partier til ikke at boykotte valget, da dette ville fratage borgerne et politisk valg og undergrave Bangladeshs sociale og økonomiske stabilitet og de imponerende fremskridt, det har gjort i udviklingsmæssig henseende, navnlig med hensyn til årtusindudviklingsmålene, katastrofehåndtering, arbejdstagerrettigheder og større indflydelse til kvinder;

| 5. | opfordrer den bangladeshiske valgkommission til at organisere og føre tilsyn med det næste almindelige valg på fuldt gennemsigtig vis; støtter anerkendelsen af nye politiske partier, der har til hensigt at deltage i det næste almindelige valg og opfylder rimelige kriterier for politisk deltagelse og repræsentation; |
| --- | --- |

5.

opfordrer den bangladeshiske valgkommission til at organisere og føre tilsyn med det næste almindelige valg på fuldt gennemsigtig vis; støtter anerkendelsen af nye politiske partier, der har til hensigt at deltage i det næste almindelige valg og opfylder rimelige kriterier for politisk deltagelse og repræsentation;

| 6. | opfordrer alle politiske partier til at afholde sig fra enhver form for vold eller tilskyndelse til vold under valgprocessen og til at forhindre en gentagelse af de politisk motiverede voldelige sammenstød, der forekom i første halvdel af 2013; giver i denne forbindelse udtryk for sine alvorlige bekymringer over den nylige opblussen af politisk motiveret vold, som efterlod i snesevis af døde i slutningen af oktober 2013; |
| --- | --- |

6.

opfordrer alle politiske partier til at afholde sig fra enhver form for vold eller tilskyndelse til vold under valgprocessen og til at forhindre en gentagelse af de politisk motiverede voldelige sammenstød, der forekom i første halvdel af 2013; giver i denne forbindelse udtryk for sine alvorlige bekymringer over den nylige opblussen af politisk motiveret vold, som efterlod i snesevis af døde i slutningen af oktober 2013;

| 7. | anerkender behovet for forsoning, retfærdighed og ansvarlighed for de forbrydelser, som blev begået under uafhængighedskrigen i 1971; fremhæver og støtter den vigtige rolle, som Den Internationale Straffedomstol spiller med hensyn hertil; |
| --- | --- |

7.

anerkender behovet for forsoning, retfærdighed og ansvarlighed for de forbrydelser, som blev begået under uafhængighedskrigen i 1971; fremhæver og støtter den vigtige rolle, som Den Internationale Straffedomstol spiller med hensyn hertil;

| 8. | beklager imidlertid det stadig større antal indsatte på dødsgangene i Bangladesh og de massedødsdomme, der er blevet afsagt i retssagerne mod dem, der var indblandet i mytteriet blandt grænsevagter i 2009; kræver, at der anvendes nationale og internationale standarder for retfærdig rettergang og retfærdig procedure; |
| --- | --- |

8.

beklager imidlertid det stadig større antal indsatte på dødsgangene i Bangladesh og de massedødsdomme, der er blevet afsagt i retssagerne mod dem, der var indblandet i mytteriet blandt grænsevagter i 2009; kræver, at der anvendes nationale og internationale standarder for retfærdig rettergang og retfærdig procedure;

| 9. | gentager, at det er stærkt imod anvendelsen af dødsstraf i alle tilfælde og under alle omstændigheder, og opfordrer de kompetente myndigheder i Bangladesh til at indføre et officielt moratorium for henrettelser som et første skridt hen imod afskaffelse af dødsstraf; |
| --- | --- |

9.

gentager, at det er stærkt imod anvendelsen af dødsstraf i alle tilfælde og under alle omstændigheder, og opfordrer de kompetente myndigheder i Bangladesh til at indføre et officielt moratorium for henrettelser som et første skridt hen imod afskaffelse af dødsstraf;

| 10. | opfordrer den bangladeshiske regering til at genskabe et befordrende miljø for civilsamfundsorganisationer, herunder menneskerettighedsforkæmpere, som har bidraget meget til Bangladeshs udvikling, således at de frit kan udøve deres virksomhed; |
| --- | --- |

10.

opfordrer den bangladeshiske regering til at genskabe et befordrende miljø for civilsamfundsorganisationer, herunder menneskerettighedsforkæmpere, som har bidraget meget til Bangladeshs udvikling, således at de frit kan udøve deres virksomhed;

| 11. | opfordrer indtrængende de bangladeshiske myndigheder til at gennemføre øjeblikkelige, uafhængige og gennemsigtige efterforskninger i sager vedrørende krænkelser af menneskerettighedsforkæmperes rettigheder, herunder trusler, overfald, drab, tortur og mishandling, for at identificere alle de ansvarlige og bringe dem for en domstol; fremhæver navnlig sagen vedrørende fagforeningsleder Aminul Islam samt sagerne vedrørende journalisterne Sagar Sarowar og Meherun Runi; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende de bangladeshiske myndigheder til at gennemføre øjeblikkelige, uafhængige og gennemsigtige efterforskninger i sager vedrørende krænkelser af menneskerettighedsforkæmperes rettigheder, herunder trusler, overfald, drab, tortur og mishandling, for at identificere alle de ansvarlige og bringe dem for en domstol; fremhæver navnlig sagen vedrørende fagforeningsleder Aminul Islam samt sagerne vedrørende journalisterne Sagar Sarowar og Meherun Runi;

| 12. | glæder sig over det fælles initiativ, som den bangladeshiske regering og Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), i samarbejde med repræsentanter for regeringer, arbejdsgivere og arbejdstagere, har taget til at forbedre arbejdsvilkårene i konfektionsbranchen; opfordrer indtrængende europæiske og andre internationale tøjmærker til at opfylde de løfter og tilsagn, de afgav efter sammenstyrtningen af Rana Plaza-fabrikken, herunder i aftalen om brand- og bygningssikkerhed i Bangladesh; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over det fælles initiativ, som den bangladeshiske regering og Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), i samarbejde med repræsentanter for regeringer, arbejdsgivere og arbejdstagere, har taget til at forbedre arbejdsvilkårene i konfektionsbranchen; opfordrer indtrængende europæiske og andre internationale tøjmærker til at opfylde de løfter og tilsagn, de afgav efter sammenstyrtningen af Rana Plaza-fabrikken, herunder i aftalen om brand- og bygningssikkerhed i Bangladesh;

| 13. | opfordrer den bangladeshiske regering til at afskaffe kravet om, at fagforeninger for at kunne registreres skal have en repræsentativitet på 30 %, til at udvide arbejdsmarkedslovens anvendelsesområde til også at omfatte arbejdstagerkategorier, der i øjeblikket ikke er omfattede, til at indføre forbud mod arbejdsgiveres indblanding i fagforeningsanliggender, til at udvide arbejdsmarkedslovens anvendelsesområde til også at omfatte eksportforarbejdningszoner og til at give Workers’ Welfare Associations (WWA) kollektive forhandlingsrettigheder og samtidig gøre det lettere at registrere WWA’er; |
| --- | --- |

13.

opfordrer den bangladeshiske regering til at afskaffe kravet om, at fagforeninger for at kunne registreres skal have en repræsentativitet på 30 %, til at udvide arbejdsmarkedslovens anvendelsesområde til også at omfatte arbejdstagerkategorier, der i øjeblikket ikke er omfattede, til at indføre forbud mod arbejdsgiveres indblanding i fagforeningsanliggender, til at udvide arbejdsmarkedslovens anvendelsesområde til også at omfatte eksportforarbejdningszoner og til at give Workers’ Welfare Associations (WWA) kollektive forhandlingsrettigheder og samtidig gøre det lettere at registrere WWA’er;

| 14. | glæder sig til at se Bangladesh samarbejde fuldt ud med FN’s traktatorganer og udsende en stående indbydelse til FN’s Menneskerettighedsråds særlige procedurer; |
| --- | --- |

14.

glæder sig til at se Bangladesh samarbejde fuldt ud med FN’s traktatorganer og udsende en stående indbydelse til FN’s Menneskerettighedsråds særlige procedurer;

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær, FN's Menneskerettighedsråd samt Bangladeshs regering og parlament. |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær, FN's Menneskerettighedsråd samt Bangladeshs regering og parlament.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0230.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0100.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0027.

(4)  EUT C 294 E af 3.12.2009, s. 77.

(5)  EUT C 187 E af 24.7.2008, s. 240.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/42

---

P7_TA(2013)0517

Qatar: Situationen for vandrende arbejdstagere

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om Qatar: Situationen for migrantarbejdere (2013/2952(RSP))

(2016/C 436/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 24. marts 2011 om EU's forbindelser med Golfstaternes Samarbejdsråd (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. marts 2011 om EU's forbindelser med Golfstaternes Samarbejdsråd (1),

| — | der henviser til EU-Golfstaternes Samarbejdsråds fælles råds- og ministermøde afholdt i Manama, Bahrain, den 30. juni 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Golfstaternes Samarbejdsråds fælles råds- og ministermøde afholdt i Manama, Bahrain, den 30. juni 2013,

| — | der henviser til FN's konvention om sikring af alle vandrende arbejdstageres og deres familiers rettigheder af 18. december 1990, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om sikring af alle vandrende arbejdstageres og deres familiers rettigheder af 18. december 1990,

| — | der henviser til Det Internationale Fodboldforbund FIFA's meddelelse af 2. december 2010 om valget af Qatar til værtsskabet for VM i fodbold 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Internationale Fodboldforbund FIFA's meddelelse af 2. december 2010 om valget af Qatar til værtsskabet for VM i fodbold 2022,

| — | der henviser til, at Qatar ratificerede Den Internationale Arbejdsorganisation ILO's konvention vedrørende tvungent eller pligtmæssigt arbejde (C029) den 12. marts 1998, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Qatar ratificerede Den Internationale Arbejdsorganisation ILO's konvention vedrørende tvungent eller pligtmæssigt arbejde (C029) den 12. marts 1998,

| — | der henviser til beslutningerne truffet af den qatarske minister for embedsvæsen og bolig om implementering af arbejdslov nr. 14/2004 om regulering af vilkår og procedurer for udstedelse af tilladelser til qatarske statsborgere, der ønsker at ansætte udenlandske arbejdstagere af 22. august 2005, og til Qatars lov nr. 4 af 2009 om visumgaranter, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutningerne truffet af den qatarske minister for embedsvæsen og bolig om implementering af arbejdslov nr. 14/2004 om regulering af vilkår og procedurer for udstedelse af tilladelser til qatarske statsborgere, der ønsker at ansætte udenlandske arbejdstagere af 22. august 2005, og til Qatars lov nr. 4 af 2009 om visumgaranter,

| — | der henviser til opgavebeskrivelsen fra FN's særlige rapportør om migranters menneskerettigheder, François Crépeau, af 10. november 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til opgavebeskrivelsen fra FN's særlige rapportør om migranters menneskerettigheder, François Crépeau, af 10. november 2013,

| — | der henviser til rapporterne fra Human Rights Watch og Amnesty International om situationen for bygningsarbejdere i Qatar forud for VM-slutrunden og Amnesty Internationals generalsekretærs nylige besøg i landet, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra Human Rights Watch og Amnesty International om situationen for bygningsarbejdere i Qatar forud for VM-slutrunden og Amnesty Internationals generalsekretærs nylige besøg i landet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at der anslås at opholde sig 1,35 millioner udenlandske statsborgere i Qatar, og at de udgør nærved 90 % af landets arbejdsstyrke; der henviser til, at migrantarbejderne fortrinsvist er beskæftiget inden for byggeri, servicefag og hushjælp; der henviser til, at Qatar med dette tal har verdens højeste rate af migrantarbejdere i forhold til egen befolkning; der henviser til, at yderligere mindst 500 000 migrantarbejdere forventes at komme til Qatar med henblik på at fremskynde byggeriet i forbindelse med VM-slutrunden i 2022; der henviser til, at flertallet af migrantarbejderne kommer fra Indien og Nepal, men også fra Bangladesh, Pakistan, Filippinerne og Sri Lanka; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der anslås at opholde sig 1,35 millioner udenlandske statsborgere i Qatar, og at de udgør nærved 90 % af landets arbejdsstyrke; der henviser til, at migrantarbejderne fortrinsvist er beskæftiget inden for byggeri, servicefag og hushjælp; der henviser til, at Qatar med dette tal har verdens højeste rate af migrantarbejdere i forhold til egen befolkning; der henviser til, at yderligere mindst 500 000 migrantarbejdere forventes at komme til Qatar med henblik på at fremskynde byggeriet i forbindelse med VM-slutrunden i 2022; der henviser til, at flertallet af migrantarbejderne kommer fra Indien og Nepal, men også fra Bangladesh, Pakistan, Filippinerne og Sri Lanka;

| B. | der henviser til, at tal fra den Internationale Faglige Sammenslutning (IFS), indhentet fra den indiske og nepalesiske ambassader i landet, viser, at der årligt i gennemsnit omkommer 200 arbejdstagere fra hvert land i Qatar, en situation der vil kunne forværres i forløbet op til VM i 2022; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at tal fra den Internationale Faglige Sammenslutning (IFS), indhentet fra den indiske og nepalesiske ambassader i landet, viser, at der årligt i gennemsnit omkommer 200 arbejdstagere fra hvert land i Qatar, en situation der vil kunne forværres i forløbet op til VM i 2022;

| C. | der henviser til, at ILO har advaret om, at Qatar ikke i fuldt omfang har implementeret den internationale konvention om forbud mod tvangs- eller pligtarbejde, som landet ratificerede i 1998; der henviser til, at ILO har nedsat et trepartsudvalg til at gennemgå beviserne og fremsætte anbefalinger til den qatarske regering om, hvordan den skal efterleve sine internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ILO har advaret om, at Qatar ikke i fuldt omfang har implementeret den internationale konvention om forbud mod tvangs- eller pligtarbejde, som landet ratificerede i 1998; der henviser til, at ILO har nedsat et trepartsudvalg til at gennemgå beviserne og fremsætte anbefalinger til den qatarske regering om, hvordan den skal efterleve sine internationale forpligtelser;

| D. | der henviser til, at formanden for Qatars nationale menneskerettighedskomite har indrømmet, at »der har været nogle problemer« og lovet, at han og regeringen har gjort deres yderste for at afhjælpe disse forhold; der henviser til, at de qatarske myndigheder har bekendtgjort, at arbejdstagerlovene vil blive ændret og at der nu bygges boliger til arbejdstagerne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at formanden for Qatars nationale menneskerettighedskomite har indrømmet, at »der har været nogle problemer« og lovet, at han og regeringen har gjort deres yderste for at afhjælpe disse forhold; der henviser til, at de qatarske myndigheder har bekendtgjort, at arbejdstagerlovene vil blive ændret og at der nu bygges boliger til arbejdstagerne;

| E. | der henviser til, at reglerne om visumgaranter, kaldet »kafala-systemet«, indebærer, at arbejdstagerne ikke kan skifte job uden deres arbejdsgivers tilladelse og ikke kan forlade landet, medmindre deres arbejdsgiver underskriver en udrejsetilladelse; der henviser til, at kafala-systemet ofte misbruges, idet arbejdsgiverne tilbageholder arbejdstagernes pas og lønninger og idet arbejdstagerne opkræves gebyrer på op mod 3 500 USD for at få et visum fra »kafeel«/garanten, således at migrantarbejderen i urimelig grad gældsættes; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at reglerne om visumgaranter, kaldet »kafala-systemet«, indebærer, at arbejdstagerne ikke kan skifte job uden deres arbejdsgivers tilladelse og ikke kan forlade landet, medmindre deres arbejdsgiver underskriver en udrejsetilladelse; der henviser til, at kafala-systemet ofte misbruges, idet arbejdsgiverne tilbageholder arbejdstagernes pas og lønninger og idet arbejdstagerne opkræves gebyrer på op mod 3 500 USD for at få et visum fra »kafeel«/garanten, således at migrantarbejderen i urimelig grad gældsættes;

| F. | der henviser til, at IFS indgav en klage til det qatarske arbejdsministerium mod en række qatarske selskaber i marts 2013; der henviser til, at det qatarske arbejdsministeriums afdeling for arbejdsrelationer modtog 6 000 klager fra arbejdstagere i 2012; der henviser til, at IFS og den Internationale Bygnings-og Træarbejderunion har fordømt situationen og i fællesskab har indgivet en klage til ILO over arbejdsforholdene og vilkårene for foreningsfriheden i Qatar; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at IFS indgav en klage til det qatarske arbejdsministerium mod en række qatarske selskaber i marts 2013; der henviser til, at det qatarske arbejdsministeriums afdeling for arbejdsrelationer modtog 6 000 klager fra arbejdstagere i 2012; der henviser til, at IFS og den Internationale Bygnings-og Træarbejderunion har fordømt situationen og i fællesskab har indgivet en klage til ILO over arbejdsforholdene og vilkårene for foreningsfriheden i Qatar;

| 1. | finder dødsfaldene blandt migrantarbejdere i Qatar såre beklagelige og udtrykker sin medfølelse med de pårørende; |
| --- | --- |

1.

finder dødsfaldene blandt migrantarbejdere i Qatar såre beklagelige og udtrykker sin medfølelse med de pårørende;

| 2. | er bekymret over situationen for migrantarbejdere i Qatar, herunder de lange arbejdstider, de farlige arbejdsforhold, at lønninger ikke udbetales i månedsvis, at pas konfiskeres, at arbejdstagerne tvinges til at leve i overbefolkede lejre, nægtes retten til at danne fagforeninger og ikke har adgang til gratis drikkevand i den ekstreme varme; |
| --- | --- |

2.

er bekymret over situationen for migrantarbejdere i Qatar, herunder de lange arbejdstider, de farlige arbejdsforhold, at lønninger ikke udbetales i månedsvis, at pas konfiskeres, at arbejdstagerne tvinges til at leve i overbefolkede lejre, nægtes retten til at danne fagforeninger og ikke har adgang til gratis drikkevand i den ekstreme varme;

| 3. | erkender, at de qatarske myndigheder står over for store udfordringer i forsøget på at forvalte en national arbejdsstyrke, hvoraf næsten 90 % er migrantarbejdere, såvel som de praktiske udfordringer vedrørende håndhævelsen af loven i denne henseende; |
| --- | --- |

3.

erkender, at de qatarske myndigheder står over for store udfordringer i forsøget på at forvalte en national arbejdsstyrke, hvoraf næsten 90 % er migrantarbejdere, såvel som de praktiske udfordringer vedrørende håndhævelsen af loven i denne henseende;

| 4. | glæder sig over de qatarske myndigheders meddelelse om, at virksomheder, der misbruger migrantarbejdere, vil blive opført på en sort liste; glæder sig over de bestræbelser, der er blevet gjort af den qatarske regering og især af Qatars nationale menneskerettighedsråd, for at højne migrantarbejdernes kendskab til deres rettigheder og pligter i henhold til folkeretten; finder det i denne henseende prisværdigt, at menneskerettighedsrådet har oprettet et nyt center til at behandle og afhjælpe migrantarbejdernes klager; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over de qatarske myndigheders meddelelse om, at virksomheder, der misbruger migrantarbejdere, vil blive opført på en sort liste; glæder sig over de bestræbelser, der er blevet gjort af den qatarske regering og især af Qatars nationale menneskerettighedsråd, for at højne migrantarbejdernes kendskab til deres rettigheder og pligter i henhold til folkeretten; finder det i denne henseende prisværdigt, at menneskerettighedsrådet har oprettet et nyt center til at behandle og afhjælpe migrantarbejdernes klager;

| 5. | opfordrer de qatarske myndigheder til at sørge for konkret implementering af allerede vedtagen lovgivning på dette område, herunder ved at håndhæve forbuddet mod konfiskation af pas, tage retslige skridt mod overtrædelser og indføre vægtige sanktioner mod virksomheder eller individer, der overtræder de love, der er udformet med henblik på at beskytte migranternes rettigheder; glæder sig over de qatarske myndigheders tilsagn om at indføre lovgivning om hushjælp-beskæftigede, der vil omfatte konkret beskyttelse af arbejdstagerrettigheder og virkningsfulde overholdelsesmekanismer; opfordrer i denne forbindelse til hurtig vedtagelse af udkastet til lov om hushjælp-beskæftigede, der i øjeblikket drøftes i det Qatars øverste råd for familiemæssige anliggender; bemærker, at flertallet af de beskæftigede inden for hushjælp er kvinder; |
| --- | --- |

5.

opfordrer de qatarske myndigheder til at sørge for konkret implementering af allerede vedtagen lovgivning på dette område, herunder ved at håndhæve forbuddet mod konfiskation af pas, tage retslige skridt mod overtrædelser og indføre vægtige sanktioner mod virksomheder eller individer, der overtræder de love, der er udformet med henblik på at beskytte migranternes rettigheder; glæder sig over de qatarske myndigheders tilsagn om at indføre lovgivning om hushjælp-beskæftigede, der vil omfatte konkret beskyttelse af arbejdstagerrettigheder og virkningsfulde overholdelsesmekanismer; opfordrer i denne forbindelse til hurtig vedtagelse af udkastet til lov om hushjælp-beskæftigede, der i øjeblikket drøftes i det Qatars øverste råd for familiemæssige anliggender; bemærker, at flertallet af de beskæftigede inden for hushjælp er kvinder;

| 6. | glæder sig over forslaget fra de relevante statslige myndigheder om at foretage undersøgelser af alle anklager og de qatarske myndigheders løfte om at øge antallet af arbejdsinspektører, der har til opgave at føre tilsyn med håndhævelsen af arbejdstagerlove; forventer, at arbejdsinspektørerne modtager oplæring i menneskerettighedsstandarder og håber, at de vil blive assisteret i deres arbejde af tolke; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over forslaget fra de relevante statslige myndigheder om at foretage undersøgelser af alle anklager og de qatarske myndigheders løfte om at øge antallet af arbejdsinspektører, der har til opgave at føre tilsyn med håndhævelsen af arbejdstagerlove; forventer, at arbejdsinspektørerne modtager oplæring i menneskerettighedsstandarder og håber, at de vil blive assisteret i deres arbejde af tolke;

| 7. | er bekymret over tilbageholdelsen af personer, alene fordi de er »flygtet« fra deres arbejdsgivere, og opfordrer de qatarske myndigheder til at indstille denne praksis; opfordrer endvidere indtrængende til, at alle migranter, der er frarøvet deres frihed, skal have adgang til at kontakte deres familie, deres konsulære tjeneste, adgang til en advokat og en tolk, og til øjeblikkeligt at få deres tilbageholdelse prøvet ved en domstol; |
| --- | --- |

7.

er bekymret over tilbageholdelsen af personer, alene fordi de er »flygtet« fra deres arbejdsgivere, og opfordrer de qatarske myndigheder til at indstille denne praksis; opfordrer endvidere indtrængende til, at alle migranter, der er frarøvet deres frihed, skal have adgang til at kontakte deres familie, deres konsulære tjeneste, adgang til en advokat og en tolk, og til øjeblikkeligt at få deres tilbageholdelse prøvet ved en domstol;

| 8. | glæder sig over forlydenderne om, at der er en løsning på vej på problemerne for de franske fodboldspillere Zahir Belounis og Stéphane Morello, der er kommet på kant med garantsystemet og derfor er blevet forhindret i at forlade landet, og opfordrer de qatarske myndigheder såvel som FIFA til at drage omsorg for, at sådanne sager ikke gentager sig; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over forlydenderne om, at der er en løsning på vej på problemerne for de franske fodboldspillere Zahir Belounis og Stéphane Morello, der er kommet på kant med garantsystemet og derfor er blevet forhindret i at forlade landet, og opfordrer de qatarske myndigheder såvel som FIFA til at drage omsorg for, at sådanne sager ikke gentager sig;

| 9. | opfordrer Qatar til at ratificere den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Qatar til at ratificere den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder;

| 10. | opfordrer Qatar til at ratificere ILO-konventionerne, inklusive om migrantarbejdere, foreningsfrihed, retten til faglig organisation og kollektive overenskomster, hushjælp-arbejdstagere og private ansættelsesbureauer og til at overveje at indhente teknisk bistand fra ILO til at sikre, at qatarsk national ret og praksis er i overensstemmelse med disse konventioner; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Qatar til at ratificere ILO-konventionerne, inklusive om migrantarbejdere, foreningsfrihed, retten til faglig organisation og kollektive overenskomster, hushjælp-arbejdstagere og private ansættelsesbureauer og til at overveje at indhente teknisk bistand fra ILO til at sikre, at qatarsk national ret og praksis er i overensstemmelse med disse konventioner;

| 11. | opfordrer til, at der bygges flere boliger til migrantarbejdere med særligt fokus på boliger for kvinder og børn, der svarer til deres behov; glæder sig over meddelelsen den 9. november 2013 om opførelsen af boliger for 60 000 arbejdstagere, der skal stå klar i december 2013; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til, at der bygges flere boliger til migrantarbejdere med særligt fokus på boliger for kvinder og børn, der svarer til deres behov; glæder sig over meddelelsen den 9. november 2013 om opførelsen af boliger for 60 000 arbejdstagere, der skal stå klar i december 2013;

| 12. | gentager, at ratificering og fuld gennemførelse i landene i Golfstaternes Samarbejdsråd, herunder Qatar, af den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder bør indgå som et centralt element i forbindelserne mellem EU og Samarbejdsrådet; |
| --- | --- |

12.

gentager, at ratificering og fuld gennemførelse i landene i Golfstaternes Samarbejdsråd, herunder Qatar, af den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder bør indgå som et centralt element i forbindelserne mellem EU og Samarbejdsrådet;

| 13. | appellerer til ansvarsfølelsen hos de europæiske selskaber, der står for opførelsen af sportsstadier eller anden infrastruktur i Qatar, således at de drager omsorg for, at arbejdsforholdene stemmer overens med de internationale menneskerettighedsstandarder og tilskynder EU-medlemsstaterne til at tage skridt til at sikre, at deres ingeniør-, entreprenør- og konsulentfirmaer efterlever OECD-retningslinjerne og Ruggie-principperne; |
| --- | --- |

13.

appellerer til ansvarsfølelsen hos de europæiske selskaber, der står for opførelsen af sportsstadier eller anden infrastruktur i Qatar, således at de drager omsorg for, at arbejdsforholdene stemmer overens med de internationale menneskerettighedsstandarder og tilskynder EU-medlemsstaterne til at tage skridt til at sikre, at deres ingeniør-, entreprenør- og konsulentfirmaer efterlever OECD-retningslinjerne og Ruggie-principperne;

| 14. | opfordrer de qatarske myndigheder til at arbejde tæt sammen med de relevante myndigheder i migrantarbejdernes hjemlande, der bør føre tilsyn med den rolle, som de ansættelsesbureauer, der skaffer migrantarbejdere til Qatar, spiller; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at støtte hjemlandenes statslige myndigheder, især i Asien, i at tilstræbe bedre behandling af deres migrantarbejdsstyrke; |
| --- | --- |

14.

opfordrer de qatarske myndigheder til at arbejde tæt sammen med de relevante myndigheder i migrantarbejdernes hjemlande, der bør føre tilsyn med den rolle, som de ansættelsesbureauer, der skaffer migrantarbejdere til Qatar, spiller; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at støtte hjemlandenes statslige myndigheder, især i Asien, i at tilstræbe bedre behandling af deres migrantarbejdsstyrke;

| 15. | glæder sig over opfordringen fra den internationale fodboldspillerunion FIFPro om, at FIFA og ILO udpeger uafhængige arbejdspladseksperter, der skal have adgang til alle byggepladser og beføjelse til at fremsætte bindende henstillinger til sikring af, at de internationale arbejdstagerstandarder overholdes i Qatar; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over opfordringen fra den internationale fodboldspillerunion FIFPro om, at FIFA og ILO udpeger uafhængige arbejdspladseksperter, der skal have adgang til alle byggepladser og beføjelse til at fremsætte bindende henstillinger til sikring af, at de internationale arbejdstagerstandarder overholdes i Qatar;

| 16. | minder FIFA om, at organisationens ansvar rækker ud over udvikling af fodboldspillet og arrangering af turneringer, og opfordrer FIFA til med aktiv støtte fra sine europæiske medlemsstater at sende en utvetydig og fast besked til Qatar om at undgå, at forberedelserne på VM-slutrunden i 2022 overskygges af anklagerne om tvangsarbejde; |
| --- | --- |

16.

minder FIFA om, at organisationens ansvar rækker ud over udvikling af fodboldspillet og arrangering af turneringer, og opfordrer FIFA til med aktiv støtte fra sine europæiske medlemsstater at sende en utvetydig og fast besked til Qatar om at undgå, at forberedelserne på VM-slutrunden i 2022 overskygges af anklagerne om tvangsarbejde;

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Staten Qatars regering og parlament, regeringerne og parlamenterne i landene i Golfstaternes Samarbejdsråd, Det Internationale Fodboldforbund (FIFA), Det Europæiske Fodboldforbund (UEFA), Den Internationale Arbejdsorganisation ILO og FN's højkommissær for menneskerettigheder. |
| --- | --- |

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Staten Qatars regering og parlament, regeringerne og parlamenterne i landene i Golfstaternes Samarbejdsråd, Det Internationale Fodboldforbund (FIFA), Det Europæiske Fodboldforbund (UEFA), Den Internationale Arbejdsorganisation ILO og FN's højkommissær for menneskerettigheder.

---

(1)  EUT C 247 E af 17.8.2012, s. 1.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/45

---

P7_TA(2013)0518

Et retfærdigt retsvæsen i Bolivia, navnlig i sagerne om Előd Tóásó og Mario Tadic

Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2013 om et retfærdigt retsvæsen i Bolivia, navnlig i de sager, som vedrører Előd Tóásó og Mario Tadić (2013/2953(RSP))

(2016/C 436/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, særlig artikel 9 og 10, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, særlig artikel 9 og 10,

| — | der henviser til De Forenede Nationers internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som er undertegnet og ratificeret af Bolivia, særlig artikel 9, 10, 14, 15 og 16, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som er undertegnet og ratificeret af Bolivia, særlig artikel 9, 10, 14, 15 og 16,

| — | der henviser til FN’s konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, som er undertegnet og ratificeret af Bolivia, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, som er undertegnet og ratificeret af Bolivia,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention, særlig artikel 1, 2, 3, 5, 6 og 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention, særlig artikel 1, 2, 3, 5, 6 og 7,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 47 og 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 47 og 48,

| — | der henviser til den amerikanske menneskerettighedskonvention, som er undertegnet og ratificeret af Bolivia, |
| --- | --- |

—

der henviser til den amerikanske menneskerettighedskonvention, som er undertegnet og ratificeret af Bolivia,

| — | der henviser til den inter-amerikanske konvention om forbud mod og forebyggelse af tortur, som er undertegnet og ratificeret af Bolivia, |
| --- | --- |

—

der henviser til den inter-amerikanske konvention om forbud mod og forebyggelse af tortur, som er undertegnet og ratificeret af Bolivia,

| — | der henviser til den bolivianske forfatning og strafferetsplejelov, |
| --- | --- |

—

der henviser til den bolivianske forfatning og strafferetsplejelov,

| — | der henviser til erklæringen fra den ungarske nationalforsamlings udvalg om menneskerettigheder, mindretal og borgerretlige og religiøse anliggender samt dets udenrigsudvalg af 23. maj 2012; der henviser til den erklæring, som blev vedtaget af det bolivianske parlaments andetkammer den 12. juni 2012 som reaktion på den ungarske erklæring, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra den ungarske nationalforsamlings udvalg om menneskerettigheder, mindretal og borgerretlige og religiøse anliggender samt dets udenrigsudvalg af 23. maj 2012; der henviser til den erklæring, som blev vedtaget af det bolivianske parlaments andetkammer den 12. juni 2012 som reaktion på den ungarske erklæring,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Bolivia, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Bolivia,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Előd Tóásó, som er ungarsk statsborger, og Mario Tadić, som er kroatisk statsborger, den 16. april 2009 blev arresteret af de bolivianske specialstyrker i den bolivianske by Santa Cruz de la Sierra; der henviser til, at tre andre personer, nemlig Árpád Magyarósi, rumænsk statsborger, Michael Martin Dwyer, irsk statsborger, og Rózsa Flores Eduardo, ungarsk statsborger, døde under skudvekslingen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Előd Tóásó, som er ungarsk statsborger, og Mario Tadić, som er kroatisk statsborger, den 16. april 2009 blev arresteret af de bolivianske specialstyrker i den bolivianske by Santa Cruz de la Sierra; der henviser til, at tre andre personer, nemlig Árpád Magyarósi, rumænsk statsborger, Michael Martin Dwyer, irsk statsborger, og Rózsa Flores Eduardo, ungarsk statsborger, døde under skudvekslingen;

| B. | der henviser til, at Előd Tóásó og Mario Tadić lige siden har været varetægtsfængslet uden anklage i strid med den bolivianske lovgivning, som foreskriver en maksimal varetægtsfængslingsperiode på 36 måneder — en periode, som burde være udløbet den 16. april 2012; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Előd Tóásó og Mario Tadić lige siden har været varetægtsfængslet uden anklage i strid med den bolivianske lovgivning, som foreskriver en maksimal varetægtsfængslingsperiode på 36 måneder — en periode, som burde være udløbet den 16. april 2012;

| C. | der henviser til, at Előd Tóásós og Mario Tadićs grundlæggende menneskerettigheder angiveligt skulle være blevet tilsidesat både i forbindelse med deres anholdelse og under den strafferetlige forfølgning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Előd Tóásós og Mario Tadićs grundlæggende menneskerettigheder angiveligt skulle være blevet tilsidesat både i forbindelse med deres anholdelse og under den strafferetlige forfølgning;

| D. | der henviser til, at artikel 239 i den bolivianske strafferetsplejelov, som omhandler varigheden af en varetægtsfængsling, blev ændret den 18. maj 2010, hvor Előd Tóásó og Mario Tadić allerede sad varetægtsfængslet, med henblik på at forlænge den maksimale varighed fra 12 til 36 måneder med tilbagevirkende kraft; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at artikel 239 i den bolivianske strafferetsplejelov, som omhandler varigheden af en varetægtsfængsling, blev ændret den 18. maj 2010, hvor Előd Tóásó og Mario Tadić allerede sad varetægtsfængslet, med henblik på at forlænge den maksimale varighed fra 12 til 36 måneder med tilbagevirkende kraft;

| E. | der henviser til at den offentlige anklage for terrorvirksomhed blev fremsat den 17. december 2010; |
| --- | --- |

E.

der henviser til at den offentlige anklage for terrorvirksomhed blev fremsat den 17. december 2010;

| F. | der henviser til, at udtalelse nr. 63/2011 (Den Flernationale Stat Bolivia) fra FN’s arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse fastslog, at Bolivia tilsidesatte verdenserklæringen om menneskerettigheder på adskillige områder og endnu engang bekræftede, at Előd Tóásó var blevet arresteret uden en arrestordre og sad ulovligt fængslet; der henviser til, at FN’s arbejdsgruppe i overensstemmelse hermed opfordrede den bolivianske regering til at løslade Előd Tóásó omgående; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at udtalelse nr. 63/2011 (Den Flernationale Stat Bolivia) fra FN’s arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse fastslog, at Bolivia tilsidesatte verdenserklæringen om menneskerettigheder på adskillige områder og endnu engang bekræftede, at Előd Tóásó var blevet arresteret uden en arrestordre og sad ulovligt fængslet; der henviser til, at FN’s arbejdsgruppe i overensstemmelse hermed opfordrede den bolivianske regering til at løslade Előd Tóásó omgående;

| 1. | opfordrer de bolivianske myndigheder til at sikre en retfærdig og uafhængig rettergang i Előd Tóásó-sagen og Mario Tadić-sagen; |
| --- | --- |

1.

opfordrer de bolivianske myndigheder til at sikre en retfærdig og uafhængig rettergang i Előd Tóásó-sagen og Mario Tadić-sagen;

| 2. | noterer sig den vedtagne rapport, som efterfølgende blev spredt til vide kredse af det bolivianske parlament, baseret på dets egen politiske efterforskning af sagen; |
| --- | --- |

2.

noterer sig den vedtagne rapport, som efterfølgende blev spredt til vide kredse af det bolivianske parlament, baseret på dets egen politiske efterforskning af sagen;

| 3. | opfordrer til at gennemføre en uafhængig efterforskning af Árpád Magyarósis, Michael Martin Dwyers og Rózsa Flores Eduardos dødsfald under inddragelse af nationale eksperter; |
| --- | --- |

3.

opfordrer til at gennemføre en uafhængig efterforskning af Árpád Magyarósis, Michael Martin Dwyers og Rózsa Flores Eduardos dødsfald under inddragelse af nationale eksperter;

| 4. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at prioritere sagen højt i sine forbindelser med den bolivianske regering og til at gøre en konkret indsats i denne sag; |
| --- | --- |

4.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at prioritere sagen højt i sine forbindelser med den bolivianske regering og til at gøre en konkret indsats i denne sag;

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU 's særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Republikken Bolivias regering og Kongres, generalsekretæren for Organisationen af Amerikanske Stater, De Forenede Nationers generalsekretær og De Forenede Nationers Menneskerettighedsråd. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU 's særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Republikken Bolivias regering og Kongres, generalsekretæren for Organisationen af Amerikanske Stater, De Forenede Nationers generalsekretær og De Forenede Nationers Menneskerettighedsråd.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 19. november 2013

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/47

---

P7_TA(2013)0456

Interinstitutionel aftale om budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning

Europa-Parlamentets afgørelse af 19. november 2013 om indgåelse af en interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning (2011/2152(ACI))

(2016/C 436/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning,

| — | der henviser til artikel 310, 311, 312 og 323 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 310, 311, 312 og 323 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2012 med henblik på at opnå et positivt resultat af proceduren for godkendelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2012 med henblik på at opnå et positivt resultat af proceduren for godkendelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (1),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 8. februar 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 8. februar 2013,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2013 om Det Europæiske Råds konklusioner af 7.-8. februar 2013 om den flerårige finansielle ramme (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2013 om Det Europæiske Råds konklusioner af 7.-8. februar 2013 om den flerårige finansielle ramme (2),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 28. juni 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 28. juni 2013,

| — | der henviser til sin beslutning af 3. juli 2013 om den politiske aftale om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. juli 2013 om den politiske aftale om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 127, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 127, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0337/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0337/2013),

| A. | der henviser til, at man på højeste politiske plan den 27. juni 2013 nåede til enighed om en politisk aftale mellem Europa-Parlamentet, det irske formandskab for Rådet og Kommissionen om den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020 og en ny interinstitutionel aftale; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at man på højeste politiske plan den 27. juni 2013 nåede til enighed om en politisk aftale mellem Europa-Parlamentet, det irske formandskab for Rådet og Kommissionen om den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020 og en ny interinstitutionel aftale;

| B. | der henviser til, at de nye bestemmelser vedrørende den flerårige finansielle ramme, der blev indført ved Lissabontraktaten, og ifølge hvilke Europa-Parlamentet navnlig tillægges en større rolle og flere beføjelser, blev anvendt for første gang; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de nye bestemmelser vedrørende den flerårige finansielle ramme, der blev indført ved Lissabontraktaten, og ifølge hvilke Europa-Parlamentet navnlig tillægges en større rolle og flere beføjelser, blev anvendt for første gang;

| C. | der henviser til, at det i forbindelse med den flerårige finansielle ramme er hensigtsmæssigt at vedtage en interinstitutionel aftale med sigte på at gennemføre budgetdisciplin og forbedre den årlige budgetprocedures forløb og det interinstitutionelle budgetsamarbejde; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det i forbindelse med den flerårige finansielle ramme er hensigtsmæssigt at vedtage en interinstitutionel aftale med sigte på at gennemføre budgetdisciplin og forbedre den årlige budgetprocedures forløb og det interinstitutionelle budgetsamarbejde;

| 1. | godkender den politiske aftale, der blev indgået om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 og en ny interinstitutionel aftale; er fast besluttet på i løbet af de kommende budgetprocedurer i fuldt omfang at gøre brug af de nyoprettede instrumenter, navnlig hvad fleksibiliteten angår; |
| --- | --- |

1.

godkender den politiske aftale, der blev indgået om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 og en ny interinstitutionel aftale; er fast besluttet på i løbet af de kommende budgetprocedurer i fuldt omfang at gøre brug af de nyoprettede instrumenter, navnlig hvad fleksibiliteten angår;

| 2. | understreger, at den lange og møjsommelige forhandlingsproces — både i Rådet og på interinstitutionelt plan — og resultatet heraf udgør en utilfredsstillende gennemførelse af de nye bestemmelser vedrørende den flerårige finansielle ramme, der blev indført ved Lissabontraktaten, navnlig med hensyn til den større rolle og de udvidede beføjelser, der i kraft af disse bestemmelser tillægges Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

understreger, at den lange og møjsommelige forhandlingsproces — både i Rådet og på interinstitutionelt plan — og resultatet heraf udgør en utilfredsstillende gennemførelse af de nye bestemmelser vedrørende den flerårige finansielle ramme, der blev indført ved Lissabontraktaten, navnlig med hensyn til den større rolle og de udvidede beføjelser, der i kraft af disse bestemmelser tillægges Europa-Parlamentet;

| 3. | fordømmer Rådets forhandlingsstrategi, ifølge hvilken dets forhandlere var bundet af Det Europæiske Råds konklusioner af 8. februar 2013 i anliggender underlagt den almindelige lovgivningsprocedure såsom detaljerede tildelingskriterier, finansieringsrammer for programmer eller modtagere samt skønsmæssige finansielle tildelinger til justering af niveauet for udbetalinger fra EU-budgettet til medlemsstaterne, og som dermed forhindrede begge lovgivningsparter i at føre reelle forhandlinger; |
| --- | --- |

3.

fordømmer Rådets forhandlingsstrategi, ifølge hvilken dets forhandlere var bundet af Det Europæiske Råds konklusioner af 8. februar 2013 i anliggender underlagt den almindelige lovgivningsprocedure såsom detaljerede tildelingskriterier, finansieringsrammer for programmer eller modtagere samt skønsmæssige finansielle tildelinger til justering af niveauet for udbetalinger fra EU-budgettet til medlemsstaterne, og som dermed forhindrede begge lovgivningsparter i at føre reelle forhandlinger;

| 4. | beklager desuden, at de mange møder, som er blevet afholdt, og de mange kontakter, som er blevet skabt i løbet af de seneste år mellem dets delegationer og Rådets skiftende formandskaber, ikke har haft nogen indvirkning på hverken ånden og indholdet i eller tidsplanen for forhandlingerne eller på Rådets holdning, herunder behovet for at sondre mellem de lovgivningsmæssige og de budgetmæssige aspekter af aftalen om den flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

4.

beklager desuden, at de mange møder, som er blevet afholdt, og de mange kontakter, som er blevet skabt i løbet af de seneste år mellem dets delegationer og Rådets skiftende formandskaber, ikke har haft nogen indvirkning på hverken ånden og indholdet i eller tidsplanen for forhandlingerne eller på Rådets holdning, herunder behovet for at sondre mellem de lovgivningsmæssige og de budgetmæssige aspekter af aftalen om den flerårige finansielle ramme;

| 5. | konkluderer, at der i overensstemmelse med artikel 312, stk. 5, i TEUF, i fremtiden bør defineres alternative arbejdsordninger med henblik på at lette vedtagelsen af FFR og for at sikre, at de lovgivningsmæssige og budgetmæssige beføjelser, som Parlamentet er tillagt ved TEUF, respekteres fuldt ud, at Rådet også fører realitetsforhandlinger om alle såkaldte FFR-relaterede dele af retsgrundlagene for programmerne, og at Det Europæiske Råd afholder sig fra at agere som lovgiver i strid med TEUF; |
| --- | --- |

5.

konkluderer, at der i overensstemmelse med artikel 312, stk. 5, i TEUF, i fremtiden bør defineres alternative arbejdsordninger med henblik på at lette vedtagelsen af FFR og for at sikre, at de lovgivningsmæssige og budgetmæssige beføjelser, som Parlamentet er tillagt ved TEUF, respekteres fuldt ud, at Rådet også fører realitetsforhandlinger om alle såkaldte FFR-relaterede dele af retsgrundlagene for programmerne, og at Det Europæiske Råd afholder sig fra at agere som lovgiver i strid med TEUF;

| 6. | opfordrer Budgetudvalget til i samarbejde med Udvalget om Konstitutionelle Anliggender at drage de nødvendige konklusioner og i god tid forud for 2016-revisionen efter valget at fremsætte nye forslag om de nærmere regler for forhandlinger om flerårige finansielle rammer for at sikre hele budgetprocedurens demokratiske og gennemsigtige karakter; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Budgetudvalget til i samarbejde med Udvalget om Konstitutionelle Anliggender at drage de nødvendige konklusioner og i god tid forud for 2016-revisionen efter valget at fremsætte nye forslag om de nærmere regler for forhandlinger om flerårige finansielle rammer for at sikre hele budgetprocedurens demokratiske og gennemsigtige karakter;

| 7. | godkender indgåelsen af aftalen, der er vedføjet som bilag; |
| --- | --- |

7.

godkender indgåelsen af aftalen, der er vedføjet som bilag;

| 8. | pålægger sin formand at undertegne aftalen sammen med formanden for Rådet og formanden for Kommissionen og at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at undertegne aftalen sammen med formanden for Rådet og formanden for Kommissionen og at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse med bilag til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse med bilag til Rådet og Kommissionen til orientering.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0360.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0078.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0304.

---

BILAG

INTERINSTITUTIONEL AFTALE MELLEM EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG KOMMISSIONEN OM BUDGETDISCIPLIN, OM SAMARBEJDE PÅ BUDGETOMRÅDET OG OM FORSVARLIG ØKONOMISK FORVALTNING

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den interinstitutionelle aftale, som blev offentliggjort i EUT C 373 af 20. december 2013, s. 1).

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 19. november 2013

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/49

---

P7_TA(2013)0455

Flerårig finansiel ramme for perioden 2014-2020 ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om udkast til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (11791/2013 — C7-0238/2013 — 2011/0177(APP))

(Særlig lovgivningsprocedure — godkendelse)

(2016/C 436/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets forordning (COM(2011)0398 som ændret ved COM(2012)0388), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets forordning (COM(2011)0398 som ændret ved COM(2012)0388),

| — | der henviser til udkast til Rådets forordning (11791/2013) og Rådets berigtigelse af 14. november 2013 hertil (11791/2013 COR 1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets forordning (11791/2013) og Rådets berigtigelse af 14. november 2013 hertil (11791/2013 COR 1),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 312 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106a i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (C7-0238/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 312 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106a i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (C7-0238/2013),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2012 med henblik på at opnå et positivt resultat af proceduren for godkendelse af den flerårige finansielle ramme (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2012 med henblik på at opnå et positivt resultat af proceduren for godkendelse af den flerårige finansielle ramme (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2013 om Det Europæiske Råds konklusioner af 7.-8. februar 2013 om den flerårige finansielle ramme (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2013 om Det Europæiske Råds konklusioner af 7.-8. februar 2013 om den flerårige finansielle ramme (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. juli 2013 om den politiske aftale om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. juli 2013 om den politiske aftale om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75 og artikel 81, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75 og artikel 81, stk. 1,

| — | der henviser til henstilling fra Budgetudvalget, udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget og skrivelse fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0389/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Budgetudvalget, udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget og skrivelse fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0389/2013),

| 1. | godkender udkastet til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020; |
| --- | --- |

1.

godkender udkastet til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020;

| 2. | godkender Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæringer som vedlagt denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæringer som vedlagt denne beslutning;

| 3. | noterer sig Kommissionens erklæringer, der er knyttet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

3.

noterer sig Kommissionens erklæringer, der er knyttet som bilag til denne beslutning;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0360.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0078.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0304.

---

BILAG 1

UDKAST TIL RÅDETS FORORDNING OM FASTLÆGGELSE AF DEN FLERÅRIGE FINANSIELLE RAMME FOR ÅRENE 2014-2020

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013).

---

BILAG 2

ERKLÆRINGER

Fælles erklæring om egne indtægter

| 1. | Ifølge artikel 311 i TEUF skal Unionen tilvejebringe de nødvendige midler med henblik på at nå sine mål og gennemføre sin politik. Ifølge denne artikel skal budgettet, med forbehold af andre indtægter, finansieres fuldt ud af egne indtægter. Ifølge artikel 311, stk. 3, vedtager Rådet, efter en særlig lovgivningsprocedure med enstemmighed og efter høring af Europa-Parlamentet, en afgørelse vedrørende ordningen for egne indtægter, og at Rådet inden for denne ramme også kan indføre nye kategorier af egne indtægter eller ophæve en eksisterende kategori. |
| --- | --- |

1.

Ifølge artikel 311 i TEUF skal Unionen tilvejebringe de nødvendige midler med henblik på at nå sine mål og gennemføre sin politik. Ifølge denne artikel skal budgettet, med forbehold af andre indtægter, finansieres fuldt ud af egne indtægter. Ifølge artikel 311, stk. 3, vedtager Rådet, efter en særlig lovgivningsprocedure med enstemmighed og efter høring af Europa-Parlamentet, en afgørelse vedrørende ordningen for egne indtægter, og at Rådet inden for denne ramme også kan indføre nye kategorier af egne indtægter eller ophæve en eksisterende kategori.

| 2. | På denne baggrund forelagde Kommissionen i juni 2011 en pakke af forslag om reform af ordningen for Unionens egne indtægter. Det Europæiske Råd besluttede på mødet den 7.-8. februar, at ordningen for egne indtægter bør styres af de overordnede mål om forenkling, gennemsigtighed og lighed. Det Europæiske Råd opfordrede endvidere Rådet til at fortsætte arbejdet med Kommissionens forslag til en ny egen indtægt fra moms. Det opfordrede også de medlemsstater, der deltager i det forstærkede samarbejde om afgiften på finansielle transaktioner (AFT) til at undersøge, om det kan blive grundlaget for en ny egen indtægt på EU's budget. |
| --- | --- |

2.

På denne baggrund forelagde Kommissionen i juni 2011 en pakke af forslag om reform af ordningen for Unionens egne indtægter. Det Europæiske Råd besluttede på mødet den 7.-8. februar, at ordningen for egne indtægter bør styres af de overordnede mål om forenkling, gennemsigtighed og lighed. Det Europæiske Råd opfordrede endvidere Rådet til at fortsætte arbejdet med Kommissionens forslag til en ny egen indtægt fra moms. Det opfordrede også de medlemsstater, der deltager i det forstærkede samarbejde om afgiften på finansielle transaktioner (AFT) til at undersøge, om det kan blive grundlaget for en ny egen indtægt på EU's budget.

| 3. | Spørgsmålet om egne indtægter vil kræve yderligere drøftelser. Med henblik på dette vil der blive nedsat en gruppe på højt niveau, bestående af medlemmer udpeget af de tre institutioner. Den vil tage hensyn til alt eksisterende og kommende input fra de tre institutioner og fra de nationale parlamenter. Den bør trække på den relevante ekspertise, herunder fra de nationale budget- og skattemyndigheder og fra uafhængige eksperter. |
| --- | --- |

3.

Spørgsmålet om egne indtægter vil kræve yderligere drøftelser. Med henblik på dette vil der blive nedsat en gruppe på højt niveau, bestående af medlemmer udpeget af de tre institutioner. Den vil tage hensyn til alt eksisterende og kommende input fra de tre institutioner og fra de nationale parlamenter. Den bør trække på den relevante ekspertise, herunder fra de nationale budget- og skattemyndigheder og fra uafhængige eksperter.

| 4. | Gruppen foretager en generel gennemgang af ordningen for egne indtægter styret af de overordnede mål om forenkling, gennemsigtighed, lighed og demokratisk ansvarlighed. En første evaluering vil foreligge inden udgangen af 2014. Fremskridtet i arbejdet vurderes på politisk plan på regelmæssige møder mindst én gang hvert halve år. |
| --- | --- |

4.

Gruppen foretager en generel gennemgang af ordningen for egne indtægter styret af de overordnede mål om forenkling, gennemsigtighed, lighed og demokratisk ansvarlighed. En første evaluering vil foreligge inden udgangen af 2014. Fremskridtet i arbejdet vurderes på politisk plan på regelmæssige møder mindst én gang hvert halve år.

| 5. | De nationale parlamenter vil blive indbudt til en interinstitutionel konference i løbet af 2016 for at vurdere resultatet af dette arbejde. |
| --- | --- |

5.

De nationale parlamenter vil blive indbudt til en interinstitutionel konference i løbet af 2016 for at vurdere resultatet af dette arbejde.

| 6. | Kommissionen vil på grundlag af resultaterne af dette arbejde vurdere, hvorvidt det er relevant med initiativer vedrørende nye egne indtægter. Denne vurdering vil ske parallelt med den revision, der er omhandlet i artikel 1a i FFR-forordningen med henblik på mulige reformer, der kunne overvejes for den periode, der dækkes af den næste flerårige finansielle ramme. |
| --- | --- |

6.

Kommissionen vil på grundlag af resultaterne af dette arbejde vurdere, hvorvidt det er relevant med initiativer vedrørende nye egne indtægter. Denne vurdering vil ske parallelt med den revision, der er omhandlet i artikel 1a i FFR-forordningen med henblik på mulige reformer, der kunne overvejes for den periode, der dækkes af den næste flerårige finansielle ramme.

Fælles erklæring om effektivisering af de offentlige udgifter i spørgsmål, der er omfattet af EU's aktion

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen er enige om at arbejde sammen om en reduktion af omkostningerne og bedre synergier på nationalt og europæisk plan for at effektivisere de offentlige udgifter i spørgsmål, der er omfattet af EU's aktion. Med henblik på dette vil institutionerne, som de finder det mest hensigtsmæssigt, bl.a. trække på viden om bedste praksis, udveksling af oplysninger og tilgængelige uafhængige vurderinger. Resultaterne forventes at foreligge og kunne indgå i grundlaget for Kommissionens forslag til den næste flerårige finansielle ramme.

Fælles erklæring

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen er enige om, at de årlige budgetprocedurer, der anvendes for FFR 2014-2020, vil integrere kønsaspektet efter behov, idet der tages højde for, hvordan Unionens overordnede finansielle ramme bidrager til øget ligestilling mellem mænd og kvinder (og sikrer integrering af kønsaspektet).

Fælles erklæring om artikel 15 i Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020<BR>(tidligere note til artikel 9f i dok. 11655/13)

Institutionerne er enige om at anvende beløbet i artikel 15 i Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 således: 2 143 mio. EUR til ungdomsbeskæftigelse, 200 mio. EUR til Horisont 2020, 150 mio. EUR til Erasmus og 50 mio. EUR til Cosme.

Erklæring fra Europa-Kommissionen om de nationale forvaltningserklæringer

Europa-Parlamentet anmodede i sin beslutning af 17. april 2013 om decharge om, at der på passende politisk niveau udarbejdes en model for de nationale forvaltningserklæringer, som medlemsstaterne skal fremlægge. Kommissionen er parat til at se nærmere på denne anmodning og er villig til at opfordre Europa-Parlamentet og Rådet til at deltage i en arbejdsgruppe med henblik på inden årets udgang at udsende anbefalinger herom.

Erklæring fra Europa-Kommissionen om revision

For så vidt angår bestemmelserne i artikel 1a i FFR-forordningen bekræfter Kommissionen, at den under hensyn til resultatet af revisionen har til hensigt at forelægge lovgivningsforslag om en revision af FFR-forordningen. Den vil i denne forbindelse være særlig opmærksom på, hvordan den samlede margen for betalinger fungerer, for at sikre, at det samlede betalingsloft er til rådighed i hele perioden. Den vil også undersøge udviklingen i den samlede margen for forpligtelser. Kommissionen vil desuden tage hensyn til de særlige krav i Horisont 2020-programmet. Kommissionen vil også undersøge, hvordan dens forslag til næste FFR kan tilpasses til institutionernes politiske cyklusser.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/52

---

P7_TA(2013)0457

Forslag til ændringsbudget nr. 7/2013: Styrkelse af Den Europæiske Socialfond (ESF) for at afhjælpe ungdomsarbejdsløshed, fattigdom og social udstødelse i Frankrig, Italien og Spanien

Europa-Parlamentets beslutning af 19. november 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 7/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (14180/2013 — C7-0350/2013 — 2013/2160(BUD))

(2016/C 436/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (4),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 7/2013, vedtaget af Kommissionen den 25. juli 2013 (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 7/2013, vedtaget af Kommissionen den 25. juli 2013 (COM(2013)0557),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 7/2013, vedtaget af Rådet den 7. oktober 2013 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 14. oktober 2013 (14180/2013 — C7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 7/2013, vedtaget af Rådet den 7. oktober 2013 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 14. oktober 2013 (14180/2013 — C7-0350/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0367/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0367/2013),

| A. | der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 7 for 2013 (FÆB 7/2013) omfatter en forhøjelse af forpligtelsesbevillingerne med 150 mio. under udgiftsområde 1b i den flerårige finansielle ramme med det formål at rette op på en række problemer, som følger af det endelige resultat af forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020, og som vedrører Frankrig, Italien og Spanien; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 7 for 2013 (FÆB 7/2013) omfatter en forhøjelse af forpligtelsesbevillingerne med 150 mio. under udgiftsområde 1b i den flerårige finansielle ramme med det formål at rette op på en række problemer, som følger af det endelige resultat af forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020, og som vedrører Frankrig, Italien og Spanien;

| B. | der henviser til, at disse yderligere bevillinger bør bidrage til at håndtere specifikke problemer med arbejdsløshed, herunder navnlig ungdomsarbejdsløshed, fattigdom og social udstødelse i de pågældende medlemsstater; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at disse yderligere bevillinger bør bidrage til at håndtere specifikke problemer med arbejdsløshed, herunder navnlig ungdomsarbejdsløshed, fattigdom og social udstødelse i de pågældende medlemsstater;

| C. | der henviser til, at Kommissionen mener, at den mest passende måde at støtte disse medlemsstater på er ved at styrke Den Europæiske Socialfond (ESF); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen mener, at den mest passende måde at støtte disse medlemsstater på er ved at styrke Den Europæiske Socialfond (ESF);

| D. | der henviser til, at forhøjelsen med 150 mio. EUR i betalingsbevillinger vil blive dækket af margenen under udgiftsloftet for udgiftsområde 1b (16 mio. EUR) og ved at anvende fleksibilitetsinstrumentet (134 mio. EUR), der er rettet mod denne specifikke foranstaltning; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forhøjelsen med 150 mio. EUR i betalingsbevillinger vil blive dækket af margenen under udgiftsloftet for udgiftsområde 1b (16 mio. EUR) og ved at anvende fleksibilitetsinstrumentet (134 mio. EUR), der er rettet mod denne specifikke foranstaltning;

| 1. | noterer sig FÆB 7/2013, som blev fremlagt af Kommissionen den 25. juli 2013, og som omfatter en forhøjelse af forpligtelsesbevillingerne med 150 mio. EUR under udgiftsområde 1b i den flerårige finansielle ramme med det formål at rette op på en række problemer, som følger af det endelige resultat af forhandlingerne i Det Europæiske Råd om den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020, og som vedrører Frankrig, Italien og Spanien; |
| --- | --- |

1.

noterer sig FÆB 7/2013, som blev fremlagt af Kommissionen den 25. juli 2013, og som omfatter en forhøjelse af forpligtelsesbevillingerne med 150 mio. EUR under udgiftsområde 1b i den flerårige finansielle ramme med det formål at rette op på en række problemer, som følger af det endelige resultat af forhandlingerne i Det Europæiske Råd om den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020, og som vedrører Frankrig, Italien og Spanien;

| 2. | støtter Kommissionens forslag om at afsætte denne ekstra bevilling til eksisterende ESF-programmer med henblik på at takle de specifikke problemer med arbejdsløshed, herunder navnlig ungdomsarbejdsløshed, samt fattigdom og social udstødelse i de berørte medlemsstater; forventer, at Kommissionen rapporterer rettidigt til Parlamentet om, hvilke konkrete foranstaltninger og aktiviteter der finansieres med denne bevilling; |
| --- | --- |

2.

støtter Kommissionens forslag om at afsætte denne ekstra bevilling til eksisterende ESF-programmer med henblik på at takle de specifikke problemer med arbejdsløshed, herunder navnlig ungdomsarbejdsløshed, samt fattigdom og social udstødelse i de berørte medlemsstater; forventer, at Kommissionen rapporterer rettidigt til Parlamentet om, hvilke konkrete foranstaltninger og aktiviteter der finansieres med denne bevilling;

| 3. | konstaterer endvidere, at den ekstra bevilling på 150 mio. EUR hovedsagelig finansieres ved anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet; |
| --- | --- |

3.

konstaterer endvidere, at den ekstra bevilling på 150 mio. EUR hovedsagelig finansieres ved anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet;

| 4. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 7/2013; |
| --- | --- |

4.

godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 7/2013;

| 5. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 7/2013 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 7/2013 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(2)  EFT L 66 af 8.3.2013.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(4)  EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/54

---

P7_TA(2013)0458

Forslag til ændringsbudget nr. 8/2013 (fæb2 bis) — Forhøjelse af betalingsbevillinger inden for de enkelte FFR-udgiftsområder og utilstrækkelige betalingsbevillinger på 2013-budgettet

Europa-Parlamentets beslutning af 19. november 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 8/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (14871/2013 — C7-0387/2013 — 2013/2227(BUD))

(2016/C 436/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (4),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 8/2013, vedtaget af Kommissionen den 25. september 2013 (COM(2013)0669), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 8/2013, vedtaget af Kommissionen den 25. september 2013 (COM(2013)0669),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 8/2013, vedtaget af Rådet den 30. oktober 2013 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 31. oktober 2013 (14871/2013 — C7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 8/2013, vedtaget af Rådet den 30. oktober 2013 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 31. oktober 2013 (14871/2013 — C7-0387/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0371/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0371/2013),

| A. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 8 for 2013 (FÆB 8/2013) tager sigte på at forhøje betalingsbevillingerne under udgiftsområde 1a, 1b, 2, 3a, 3b og 4 i den flerårige finansielle ramme (FFR) med 3,9 mia. EUR med det formål at kunne dække udestående behov ved årets udgang, så det bliver muligt at indfri løbende og tidligere indgåede forpligtelser, så morarenter dermed kan undgås, og så der kan ske udbetaling til modtagere af de midler, der skal udbetales inden for rammerne af vedtagne EU-politikker, hvortil Parlamentet og Rådet har godkendt forpligtelsesbevillingerne på de foregående årlige budgetter; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 8 for 2013 (FÆB 8/2013) tager sigte på at forhøje betalingsbevillingerne under udgiftsområde 1a, 1b, 2, 3a, 3b og 4 i den flerårige finansielle ramme (FFR) med 3,9 mia. EUR med det formål at kunne dække udestående behov ved årets udgang, så det bliver muligt at indfri løbende og tidligere indgåede forpligtelser, så morarenter dermed kan undgås, og så der kan ske udbetaling til modtagere af de midler, der skal udbetales inden for rammerne af vedtagne EU-politikker, hvortil Parlamentet og Rådet har godkendt forpligtelsesbevillingerne på de foregående årlige budgetter;

| B. | der henviser til, at de yderligere betalingsbevillinger, der anmodes om, vil reducere de udestående forpligtelser (»reste à liquider«, RAL) og samtidig mindske risikoen for, at et alt for stort antal ubetalte regninger bliver overført til 2014; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de yderligere betalingsbevillinger, der anmodes om, vil reducere de udestående forpligtelser (»reste à liquider«, RAL) og samtidig mindske risikoen for, at et alt for stort antal ubetalte regninger bliver overført til 2014;

| C. | der henviser til, at FÆB 8/2013, som er en opdatering af FÆB 2/2013, blev fremlagt af Kommissionen i marts 2013, og indeholdt en forhøjelse på 11,2 mia. EUR, hvoraf budgetmyndigheden i september 2013 godkendte de 7,3 mia. EUR; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at FÆB 8/2013, som er en opdatering af FÆB 2/2013, blev fremlagt af Kommissionen i marts 2013, og indeholdt en forhøjelse på 11,2 mia. EUR, hvoraf budgetmyndigheden i september 2013 godkendte de 7,3 mia. EUR;

| D. | der henviser til, at det samlede beløb for betalingsanmodninger på 16,2 mia. EUR, der står tilbage fra 2012 for samhørighedspolitikken (2007-2013), måtte overføres til regnskabsåret 2013 og tilsvarende forringer det disponible betalingsniveau i budgettet for 2013 til dækning af betalingsbehovene for indeværende år; der henviser til, at dette beløb sandsynligvis vil nå op på 20 mia. EUR ved udgangen af 2013 under forudsætning af, at FÆB 8/2013 vedtages i sin helhed; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det samlede beløb for betalingsanmodninger på 16,2 mia. EUR, der står tilbage fra 2012 for samhørighedspolitikken (2007-2013), måtte overføres til regnskabsåret 2013 og tilsvarende forringer det disponible betalingsniveau i budgettet for 2013 til dækning af betalingsbehovene for indeværende år; der henviser til, at dette beløb sandsynligvis vil nå op på 20 mia. EUR ved udgangen af 2013 under forudsætning af, at FÆB 8/2013 vedtages i sin helhed;

| E. | der henviser til, at den politiske aftale, der blev indgået den 27. juni 2013 på højeste politiske plan mellem Parlamentet, Rådets formandskab og Kommissionen om den flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020, omfattede Rådets politiske forpligtelse til at tage alle nødvendige yderligere skridt for at sikre en fuld indfrielse af Unionens forpligtelser for 2013, til formelt at vedtage FÆB 2/2013 på 7,3 mia. EUR og til hurtigst muligt at vedtage et yderligere forslag til ændringsbudget fra Kommissionen i det tidlige efterår for at undgå enhver mangel på berettigede betalingsbevillinger; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den politiske aftale, der blev indgået den 27. juni 2013 på højeste politiske plan mellem Parlamentet, Rådets formandskab og Kommissionen om den flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020, omfattede Rådets politiske forpligtelse til at tage alle nødvendige yderligere skridt for at sikre en fuld indfrielse af Unionens forpligtelser for 2013, til formelt at vedtage FÆB 2/2013 på 7,3 mia. EUR og til hurtigst muligt at vedtage et yderligere forslag til ændringsbudget fra Kommissionen i det tidlige efterår for at undgå enhver mangel på berettigede betalingsbevillinger;

| F. | der henviser til, at Kommissionen i overensstemmelse med finansforordningens artikel 41, stk. 2, inden for rammerne af en samlet gennemgang af betalingsbehovene ved årets udgang har undersøgt mulighederne for interne omfordelinger af bevillinger og foreslået en omfordeling på 509,8 mio. EUR i den såkaldte »samlede overførsel«; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kommissionen i overensstemmelse med finansforordningens artikel 41, stk. 2, inden for rammerne af en samlet gennemgang af betalingsbehovene ved årets udgang har undersøgt mulighederne for interne omfordelinger af bevillinger og foreslået en omfordeling på 509,8 mio. EUR i den såkaldte »samlede overførsel«;

| G. | der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 3. juli 2013 knytter Rådets vedtagelse af det yderligere forslag til ændringsbudget i det tidlige efterår til vedtagelsen af FFR-forordningen eller budgettet for 2014; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 3. juli 2013 knytter Rådets vedtagelse af det yderligere forslag til ændringsbudget i det tidlige efterår til vedtagelsen af FFR-forordningen eller budgettet for 2014;

| 1. | glæder sig over Kommissionens fremlæggelse af FÆB 8/2013 den 25. september 2013, som tager sigte på at forhøje betalingsbevillingerne under udgiftsområde 1a, 1b, 2, 3a, 3b og 4 i FFR med 3,9 mia. EUR, så de kommer op på det samlede niveau, der allerede blev foreslået i FÆB 2/2013; understreger, at loftet for betalinger for 2013 vil blive nået, hvis FÆB 8/2013 vedtages i sin helhed; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens fremlæggelse af FÆB 8/2013 den 25. september 2013, som tager sigte på at forhøje betalingsbevillingerne under udgiftsområde 1a, 1b, 2, 3a, 3b og 4 i FFR med 3,9 mia. EUR, så de kommer op på det samlede niveau, der allerede blev foreslået i FÆB 2/2013; understreger, at loftet for betalinger for 2013 vil blive nået, hvis FÆB 8/2013 vedtages i sin helhed;

| 2. | minder om, at FÆB 8/2013, i overensstemmelse med alle tre institutioners tidligere forpligtelser, udgør den anden del af FÆB 2/2013, som er det minimumsbeløb, som kræves for indfrielse af Unionens juridiske forpligtelser og tidligere tilsagn ved udgangen af 2013 med henblik på at undgå morarenter og reducere de udestående forpligtelser (»reste à liquider«, RAL); |
| --- | --- |

2.

minder om, at FÆB 8/2013, i overensstemmelse med alle tre institutioners tidligere forpligtelser, udgør den anden del af FÆB 2/2013, som er det minimumsbeløb, som kræves for indfrielse af Unionens juridiske forpligtelser og tidligere tilsagn ved udgangen af 2013 med henblik på at undgå morarenter og reducere de udestående forpligtelser (»reste à liquider«, RAL);

| 3. | mener, som Kommissionen gentagne gange har erklæret det, at den fuldstændige vedtagelse af FÆB 8/2013 vil sætte Unionen i stand til at dække alle sine juridiske forpligtelser frem til udgangen af 2013; er imidlertid bekymret over, at det på trods af en samlet forhøjelse af betalingsbevillingerne på 11,2 mia. EUR (FÆB 1 og FÆB 8/2013) stadig anslås, at det er nødvendigt at gennemføre en stor overførsel til næste år på omkring 20 mia. EUR i betalingsanmodninger i forbindelse med samhørighedsprogrammerne for 2007-2013, som godkendt af Kommissionen på det sidste interinstitutionelle møde om betalinger den 26. september 2013; betoner, at situationen ligeledes er kritisk for andre programmer uden for udgiftsområde 1b; |
| --- | --- |

3.

mener, som Kommissionen gentagne gange har erklæret det, at den fuldstændige vedtagelse af FÆB 8/2013 vil sætte Unionen i stand til at dække alle sine juridiske forpligtelser frem til udgangen af 2013; er imidlertid bekymret over, at det på trods af en samlet forhøjelse af betalingsbevillingerne på 11,2 mia. EUR (FÆB 1 og FÆB 8/2013) stadig anslås, at det er nødvendigt at gennemføre en stor overførsel til næste år på omkring 20 mia. EUR i betalingsanmodninger i forbindelse med samhørighedsprogrammerne for 2007-2013, som godkendt af Kommissionen på det sidste interinstitutionelle møde om betalinger den 26. september 2013; betoner, at situationen ligeledes er kritisk for andre programmer uden for udgiftsområde 1b;

| 4. | minder om, at Rådets vedtagelse af FÆB 8/2013 var en del af den politiske aftale om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 og derfor kun opfylder en af de tre betingelser for Parlamentets godkendelse af FFR-forordningen, som fastsat i dets beslutning af 3. juli 2013; |
| --- | --- |

4.

minder om, at Rådets vedtagelse af FÆB 8/2013 var en del af den politiske aftale om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 og derfor kun opfylder en af de tre betingelser for Parlamentets godkendelse af FFR-forordningen, som fastsat i dets beslutning af 3. juli 2013;

| 5. | accepterer den reducering på 14,8 mio. EUR, som Rådet har fastsat, udelukkende fordi dette beløb vil blive lagt til det oprindelige beløb på 11,2 mia. i FÆB 2/2013; understreger i den forbindelse, at det fastholder sin principielle holdning om, at finansiering af særlige instrumenter som EU's Solidaritetsfond bør finansieres over nye bevillinger, både hvad angår forpligtelser og betalinger, over og under lofterne i FFR; |
| --- | --- |

5.

accepterer den reducering på 14,8 mio. EUR, som Rådet har fastsat, udelukkende fordi dette beløb vil blive lagt til det oprindelige beløb på 11,2 mia. i FÆB 2/2013; understreger i den forbindelse, at det fastholder sin principielle holdning om, at finansiering af særlige instrumenter som EU's Solidaritetsfond bør finansieres over nye bevillinger, både hvad angår forpligtelser og betalinger, over og under lofterne i FFR;

| 6. | minder om, at Rådets holdning i henhold til artikel 314, stk. 3, i TEUF er en forberedende retsakt og gyldig fra sin vedtagelsesdato; tilkendegiver, at det er af den opfattelse, at Rådets holdning til FÆB 8/2013, der blev forelagt for Parlamentet af formanden for Rådet den 31. oktober 2013, ifølge artikel 314, stk. 3, og 314, stk. 4, i TEUF er gyldig fra vedtagelsesdatoen den 30. oktober 2013; afviser og tilsidesætter klausulen i den ledsagende »afgørelse«, med hvilken Rådet søger at gøre godkendelsen af dettes holdning til FÆB 8/2013 betinget af Parlamentets godkendelse af aftalen om FFR for 2014-2020 og Rådets holdning til forslag til FÆB nr. 9/2013; |
| --- | --- |

6.

minder om, at Rådets holdning i henhold til artikel 314, stk. 3, i TEUF er en forberedende retsakt og gyldig fra sin vedtagelsesdato; tilkendegiver, at det er af den opfattelse, at Rådets holdning til FÆB 8/2013, der blev forelagt for Parlamentet af formanden for Rådet den 31. oktober 2013, ifølge artikel 314, stk. 3, og 314, stk. 4, i TEUF er gyldig fra vedtagelsesdatoen den 30. oktober 2013; afviser og tilsidesætter klausulen i den ledsagende »afgørelse«, med hvilken Rådet søger at gøre godkendelsen af dettes holdning til FÆB 8/2013 betinget af Parlamentets godkendelse af aftalen om FFR for 2014-2020 og Rådets holdning til forslag til FÆB nr. 9/2013;

| 7. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 8/2013; |
| --- | --- |

7.

godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 8/2013;

| 8. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 8/2013 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 8/2013 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(2)  EFT L 66 af 8.3.2013.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(4)  EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/56

---

P7_TA(2013)0459

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana — Byggematerialer — Spanien)

Europa-Parlamentets beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana — byggematerialer, Spanien) (COM(2013)0635 — C7-0269/2013 — 2013/2192(BUD))

(2016/C 436/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0635 — C7-0269/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0635 — C7-0269/2013),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (IIA af 17. maj 2006) (1), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (IIA af 17. maj 2006) (1), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0341/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0341/2013),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har indført lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelen, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har indført lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelen, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet;

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for Den Europæiske Globaliseringsfond (EGF) midlertidigt blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009 til den 31. december 2011, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for Den Europæiske Globaliseringsfond (EGF) midlertidigt blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009 til den 31. december 2011, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise;

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF;

| D. | der henviser til, at Spanien indsendte ansøgning EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana om økonomisk støtte fra EGF efter 630 afskedigelser i 140 virksomheder, der er aktive i NUTS II-regionen Comunidad Valenciana, idet 300 arbejdstagere er tiltænkt støtte gennem EGF-samfinansierede foranstaltninger, i referenceperioden fra den 14. juni 2012 til den 14. marts 2013; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Spanien indsendte ansøgning EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana om økonomisk støtte fra EGF efter 630 afskedigelser i 140 virksomheder, der er aktive i NUTS II-regionen Comunidad Valenciana, idet 300 arbejdstagere er tiltænkt støtte gennem EGF-samfinansierede foranstaltninger, i referenceperioden fra den 14. juni 2012 til den 14. marts 2013;

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen;

| 1. | er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 2, litra b), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Spanien derfor er berettiget til finansiel støtte i henhold til nævnte forordning; |
| --- | --- |

1.

er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 2, litra b), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Spanien derfor er berettiget til finansiel støtte i henhold til nævnte forordning;

| 2. | bemærker, at de spanske myndigheder indsendte ansøgningen om finansiel støtte fra EGF den 22. maj 2013, og at Kommissionens vurdering forelå den 16. september 2013; glæder sig over den hurtige evalueringsperiode på fire måneder; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at de spanske myndigheder indsendte ansøgningen om finansiel støtte fra EGF den 22. maj 2013, og at Kommissionens vurdering forelå den 16. september 2013; glæder sig over den hurtige evalueringsperiode på fire måneder;

| 3. | noterer sig, at Comunidad Valenciana er hårdt ramt af krisen med en arbejdsløshedsprocent, som nåede op på 29,19 % i første kvartal af 2013; glæder sig over, at regionen atter benytter sig af EGF-støtte med henblik på at imødegå den høje arbejdsløshed; |
| --- | --- |

3.

noterer sig, at Comunidad Valenciana er hårdt ramt af krisen med en arbejdsløshedsprocent, som nåede op på 29,19 % i første kvartal af 2013; glæder sig over, at regionen atter benytter sig af EGF-støtte med henblik på at imødegå den høje arbejdsløshed;

| 4. | lykønsker i denne sammenhæng Comunidad Valenciana med dens evne til at gøre brug af EGF med henblik på at imødegå sine arbejdsmarkedsproblemer, som er kendetegnet ved en høj procentdel af små og mellemstore virksomheder; minder i denne forbindelse om, at Comunidad Valenciana-regionen allerede har ansøgt om EGF-støtte ved fire tidligere lejligheder for at opnå støtte til tekstil-, keramik-, natursten- og byggerisektorerne (3); |
| --- | --- |

4.

lykønsker i denne sammenhæng Comunidad Valenciana med dens evne til at gøre brug af EGF med henblik på at imødegå sine arbejdsmarkedsproblemer, som er kendetegnet ved en høj procentdel af små og mellemstore virksomheder; minder i denne forbindelse om, at Comunidad Valenciana-regionen allerede har ansøgt om EGF-støtte ved fire tidligere lejligheder for at opnå støtte til tekstil-, keramik-, natursten- og byggerisektorerne (3);

| 5. | mener, at afskedigelserne i de 140 virksomheder, der er aktive inden for fremstilling i NUTS II-regionen Comunidad Valenciana (ES52), skyldes gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, som har ført til en stigning i Unionens import af andre ikke-metalholdige mineralske produkter og til et fald i Unionens andel af produktionen af andre ikke-metalholdige produkter på verdensplan; |
| --- | --- |

5.

mener, at afskedigelserne i de 140 virksomheder, der er aktive inden for fremstilling i NUTS II-regionen Comunidad Valenciana (ES52), skyldes gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, som har ført til en stigning i Unionens import af andre ikke-metalholdige mineralske produkter og til et fald i Unionens andel af produktionen af andre ikke-metalholdige produkter på verdensplan;

| 6. | glæder sig over, at de spanske myndigheder for at sikre arbejdstagerne en hurtig hjælp besluttede at sætte de individualiserede tilbud til de berørte arbejdstagere i værk den 22. august 2013 længe før den endelige afgørelse om bevilling af EGF-støtte til den foreslåede samordnede pakke; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over, at de spanske myndigheder for at sikre arbejdstagerne en hurtig hjælp besluttede at sætte de individualiserede tilbud til de berørte arbejdstagere i værk den 22. august 2013 længe før den endelige afgørelse om bevilling af EGF-støtte til den foreslåede samordnede pakke;

| 7. | noterer sig, at de spanske myndigheder har anført, at de på grundlag af de hidtidige erfaringer fra tidligere EGF-ansøgninger skønner, at kun 300 af de arbejdstagere, som EGF-støtten er tiltænkt, vil vælge at deltage i foranstaltningen; opfordrer de spanske myndigheder til at udnytte EGF-støttens fulde potentiale, navnlig til at sikre, at arbejdstagerne, som udgør 74,4 % af de arbejdstagere, som støtten er beregnet til, får en grunduddannelse; |
| --- | --- |

7.

noterer sig, at de spanske myndigheder har anført, at de på grundlag af de hidtidige erfaringer fra tidligere EGF-ansøgninger skønner, at kun 300 af de arbejdstagere, som EGF-støtten er tiltænkt, vil vælge at deltage i foranstaltningen; opfordrer de spanske myndigheder til at udnytte EGF-støttens fulde potentiale, navnlig til at sikre, at arbejdstagerne, som udgør 74,4 % af de arbejdstagere, som støtten er beregnet til, får en grunduddannelse;

| 8. | bemærker, at den samordnede pakke af individualiserede tjenesteydelser, som skal samfinansieres, omfatter foranstaltninger, der har til formål at hjælpe de 300 afskedigede arbejdstagere tilbage til arbejdsmarkedet, bl.a. ved hjælp af profilering, erhvervsvejledning, rådgivning, uddannelse, intensiv bistand til jobsøgning, fremme af iværksætterånd, incitamenter, såsom jobsøgningsincitamenter, bidrag til udgifter ved pendling, genplaceringsincitamenter og tilskud til virksomhedsstart; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at den samordnede pakke af individualiserede tjenesteydelser, som skal samfinansieres, omfatter foranstaltninger, der har til formål at hjælpe de 300 afskedigede arbejdstagere tilbage til arbejdsmarkedet, bl.a. ved hjælp af profilering, erhvervsvejledning, rådgivning, uddannelse, intensiv bistand til jobsøgning, fremme af iværksætterånd, incitamenter, såsom jobsøgningsincitamenter, bidrag til udgifter ved pendling, genplaceringsincitamenter og tilskud til virksomhedsstart;

| 9. | bemærker, at den koordinerede pakke omfatter finansielle incitamenter til jobsøgning (et fast beløb på 300 EUR), et mobilitetstillæg (på op til 400 EUR) og et genplaceringsincitament (på op til 700 EUR); glæder sig over, at det samlede beløb af finansielle incitamenter er begrænset og efterlader størstedelen af bidraget til at blive anvendt til uddannelse, rådgivning, jobsøgningsbistand og støtte til iværksætteri; |
| --- | --- |

9.

bemærker, at den koordinerede pakke omfatter finansielle incitamenter til jobsøgning (et fast beløb på 300 EUR), et mobilitetstillæg (på op til 400 EUR) og et genplaceringsincitament (på op til 700 EUR); glæder sig over, at det samlede beløb af finansielle incitamenter er begrænset og efterlader størstedelen af bidraget til at blive anvendt til uddannelse, rådgivning, jobsøgningsbistand og støtte til iværksætteri;

| 10. | glæder sig over, at arbejdsmarkedets parter blev hørt, især fagforeningerne på lokalt niveau (UGT-PV, CCOO-PV) og non-profit-organisationen FESMAC, om udformningen af foranstaltningerne i den samordnede EGF-pakke, og at en politik for lighed mellem mænd og kvinder såvel som princippet om ikke-forskelsbehandling vil blive holdt i hævd på de forskellige stadier af gennemførelsen af og ved adgangen til EGF; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over, at arbejdsmarkedets parter blev hørt, især fagforeningerne på lokalt niveau (UGT-PV, CCOO-PV) og non-profit-organisationen FESMAC, om udformningen af foranstaltningerne i den samordnede EGF-pakke, og at en politik for lighed mellem mænd og kvinder såvel som princippet om ikke-forskelsbehandling vil blive holdt i hævd på de forskellige stadier af gennemførelsen af og ved adgangen til EGF;

| 11. | minder om vigtigheden af at forbedre alle arbejdstageres beskæftigelsesegnethed ved hjælp af tilpassede uddannelsestilbud og anerkendelse af færdigheder og kompetencer opnået gennem hele arbejdstagerens arbejdsliv; forventer, at uddannelsestilbuddene i den samordnede pakke ikke blot skræddersyes til de afskedigede arbejdstageres behov, men også til det faktiske erhvervsklima; |
| --- | --- |

11.

minder om vigtigheden af at forbedre alle arbejdstageres beskæftigelsesegnethed ved hjælp af tilpassede uddannelsestilbud og anerkendelse af færdigheder og kompetencer opnået gennem hele arbejdstagerens arbejdsliv; forventer, at uddannelsestilbuddene i den samordnede pakke ikke blot skræddersyes til de afskedigede arbejdstageres behov, men også til det faktiske erhvervsklima;

| 12. | glæder sig over, at den koordinerede pakke omfatter erhvervsuddannelse med fokus på sektorer, hvor der er eller forventes at opstå beskæftigelsesmuligheder, og indeholder opkvalificeringsmuligheder, som er tilpasset producenternes fremtidig behov inden for den sektor, som er berørt af afskedigelser; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over, at den koordinerede pakke omfatter erhvervsuddannelse med fokus på sektorer, hvor der er eller forventes at opstå beskæftigelsesmuligheder, og indeholder opkvalificeringsmuligheder, som er tilpasset producenternes fremtidig behov inden for den sektor, som er berørt af afskedigelser;

| 13. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tjenester, der skal finansieres gennem EGF, omfatter oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; understreger, at de spanske myndigheder bekræfter, at de støtteberettigede foranstaltninger ikke modtager støtte fra andre EU-finansieringsinstrumenter; gentager sin opfordring til Kommissionen om at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger for at sikre fuld overholdelse af de eksisterende forordninger og sikre, at der ikke kan finde nogen overlapning sted mellem EU-finansierede tjenester; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tjenester, der skal finansieres gennem EGF, omfatter oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; understreger, at de spanske myndigheder bekræfter, at de støtteberettigede foranstaltninger ikke modtager støtte fra andre EU-finansieringsinstrumenter; gentager sin opfordring til Kommissionen om at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger for at sikre fuld overholdelse af de eksisterende forordninger og sikre, at der ikke kan finde nogen overlapning sted mellem EU-finansierede tjenester;

| 14. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de proceduremæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil blive foretaget yderligere procedureforbedringer i den nye forordning om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020), og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig; |
| --- | --- |

14.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de proceduremæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil blive foretaget yderligere procedureforbedringer i den nye forordning om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020), og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig;

| 15. | understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til stabil beskæftigelse; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til varig, langsigtet beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke må erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; |
| --- | --- |

15.

understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til stabil beskæftigelse; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til varig, langsigtet beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke må erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer;

| 16. | glæder sig over den aftale, der er indgået i Rådet om i EGF-forordningen for perioden 2014-2020 at genindføre kriseanvendelseskriteriet, der gør det muligt også at yde økonomisk støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse som følge af den nuværende finansielle og økonomiske krise, ud over dem, som har mistet deres arbejde som følge af ændringer i verdenshandelsmønstrene; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over den aftale, der er indgået i Rådet om i EGF-forordningen for perioden 2014-2020 at genindføre kriseanvendelseskriteriet, der gør det muligt også at yde økonomisk støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse som følge af den nuværende finansielle og økonomiske krise, ud over dem, som har mistet deres arbejde som følge af ændringer i verdenshandelsmønstrene;

| 17. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

17.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 18. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

18.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 19. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

19.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

(3)  Ansøgning EGF/2009/0014/Comunidad Valenciana, EGF/2010/005 ES/Comunidad Valenciana, EGF/2010/009 ES/Comunidad Valenciana og EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana — byggematerialer).

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana — byggematerialer, Spanien)

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse 2013/708/EU).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/59

---

P7_TA(2013)0460

»ERASMUS FOR ALLE« — EU-programmet for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af »ERASMUS FOR ALLE« — EU-programmet for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt (COM(2011)0788 — C7-0436/2011 — 2011/0371(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0788), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0788),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 165, stk. 4, og 166, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0436/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 165, stk. 4, og 166, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0436/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 29. marts 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 29. marts 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 4. maj 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 4. maj 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 24. oktober 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 24. oktober 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Industri, Forskning og Energi(A7-0405/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Industri, Forskning og Energi(A7-0405/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 154.

(2)  EUT C 225 af 27.7.2012, s. 200.

---

P7_TC1-COD(2011)0371

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om oprettelse af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af afgørelse nr. 1719/2006/EF, nr. 1720/2006/EF og nr. 1298/2008/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1288/2013).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/60 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/60

---

P7_TA(2013)0461

Programmet Et Kreativt Europa ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (COM(2011)0785 — C7-0435/2011 — 2011/0370(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: Førstebehandling)

(2016/C 436/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0785), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0785),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 166, stk. 4, artikel 167, stk. 5 og artikel 173, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0435/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 166, stk. 4, artikel 167, stk. 5 og artikel 173, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0435/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. marts 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. marts 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 18. juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 18. juli 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 16. oktober 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 16. oktober 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0011/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling, |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling,

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag væsentligt eller erstatte det med en anden tekst, |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag væsentligt eller erstatte det med en anden tekst,

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 35.

(2)  EUT C 277 af 13.9.2012, s. 156.

---

P7_TC1-COD(2011)0370

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1295/2013).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/61

---

P7_TA(2013)0462

Fastlæggelse af programmet »Europa for Borgerne« for perioden 2014-2020 ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om udkast til Rådets forordning om oprettelse af programmet »Europa for Borgerne« for perioden 2014-2020 (12557/2013 — C7-0307/2013 — 2011/0436(APP))

(Særlig lovgivningsprocedure: godkendelse)

(2016/C 436/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets forordning (12557/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets forordning (12557/2013),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0307/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0307/2013),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81, stk. 1 og 37, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81, stk. 1 og 37,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0424/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0424/2012),

| 1. | godkender udkastet til Rådets forordning; |
| --- | --- |

1.

godkender udkastet til Rådets forordning;

| 2. | godkender den erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender den erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

BILAG

Erklæring fra Europa-Parlamentet

Europa-Parlamentet bekræfter på ny sin overbevisning om, at denne forordning også forfølger mål knyttet til kultur og historie som stadfæstet i artikel 167 i TEUF. Derfor burde der i denne sag havde været anvendt et dobbelt retsgrundlag og efterfølgende almindelig lovgivningsprocedure. Den eneste grund til, at Europa-Parlamentet gav efter med hensyn til anvendelse af et dobbelt retsgrundlag og krav på medlovgivning og accepterede høringsproceduren — i overensstemmelse med Kommissionens forslag baseret på artikel 352 i TEUF — var, at det ønskede at undgå en fuldstændig proceduremæssig blokering med efterfølgende forsinkelse af programmets ikrafttræden. Europa-Parlamentet er fast besluttet på ikke at tillade, at en sådan situation gentager sig.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/62

---

P7_TA(2013)0463

Connecting Europe-faciliteten ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten (COM(2011)0665/3 — C7-0374/2011 — 2011/0302(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0665/3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0665/3),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 172 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0374/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 172 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0374/2011),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg af 22. februar 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg af 22. februar 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 19. juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 19. juli 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 10. juli 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 10. juli 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 37, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 37,

| — | der henviser til de fælles drøftelser mellem Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Transport- og Turismeudvalget, jf. forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser mellem Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Transport- og Turismeudvalget, jf. forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Transport- og Turismeudvalget samt udtalelser fra Budgetudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A7-0021/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Transport- og Turismeudvalget samt udtalelser fra Budgetudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A7-0021/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 143 af 22.5.2012, s. 116.

(2)  EUT C 277 af 13.9.2012, s. 125.

---

P7_TC1-COD(2011)0302

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1316/2013).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/63 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/63

---

P7_TA(2013)0464

Det transeuropæiske transportnet ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (COM(2011)0650/3 — C7-0375/2012 — 2011/0294(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0650/3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0650/3),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 172 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0375/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 172 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0375/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det franske Senat, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det franske Senat, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 22. februar 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 22. februar 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 3. maj 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 3. maj 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkningen fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelserne fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Regionaludviklingsudvalget (A7-0012/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelserne fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Regionaludviklingsudvalget (A7-0012/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag væsentligt eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag væsentligt eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 143 af 22.5.2012, s. 130.

(2)  EUT C 225 af 27.7.2012, s. 150.

---

P7_TC1-COD(2011)0294

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1315/2013).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/64 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/64

---

P7_TA(2013)0465

Landbrugs- og fiskeristatistik ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af visse retsakter inden for landbrugs- og fiskeristatistik (COM(2012)0724 — C7-0397/2012 — 2012/0343(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0724), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0724),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0397/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det spanske deputeretkammer og det spanske Senat, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det spanske deputeretkammer og det spanske Senat, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 6. september 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 6. september 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0148/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0148/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

P7_TC1-COD(2012)0343

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af visse lovgivningsmæssige retsakter inden for landbrugs- og fiskeristatistik

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1350/2013).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/65

---

P7_TA(2013)0466

Ændring af aftalen om offentlige indkøb ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen om ændring af aftalen om offentlige indkøb (07917/2013 — C7-0180/2013 — 2013/0086(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 436/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07917/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07917/2013),

| — | der henviser til udkast til protokol om ændring af aftalen om offentlige udbud (07918/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til protokol om ændring af aftalen om offentlige udbud (07918/2013),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0180/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A7-0339/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A7-0339/2013),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/66

---

P7_TA(2013)0467

Beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om udkast til Rådets afgørelse om godkendelse på vegne af Den Europæiske Union af ændring af artikel 25 og 26 i konventionen om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer (12713/2013 — C7-0304/2013 — 2013/0127(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 436/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12713/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12713/2013),

| — | der henviser til ændring af artikel 25 og 26 i konventionen om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer (12713/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til ændring af artikel 25 og 26 i konventionen om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer (12713/2013),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 192, stk. 1, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0304/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 192, stk. 1, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0304/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0356/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0356/2013),

| 1. | godkender på Den Europæiske Unions vegne ændring af artikel 25 og 26 i UNECE-konventionen om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer; |
| --- | --- |

1.

godkender på Den Europæiske Unions vegne ændring af artikel 25 og 26 i UNECE-konventionen om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/67

---

P7_TA(2013)0468

Supplerende forskningsprogram for ITER-projektet (2014-2018) *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Rådets afgørelse om et supplerende forskningsprogram for ITER-projektet (2014-2018) (COM(2011)0931 — C7-0032/2012 — 2011/0460(NLE))

(Høring)

(2016/C 436/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2011)0931), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2011)0931),

| — | der henviser til artikel 7 i Euratom-traktaten, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 7 i Euratom-traktaten,

| — | der henviser til anmodningen om en udtalelse modtaget fra Rådet (C7-0032/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til anmodningen om en udtalelse modtaget fra Rådet (C7-0032/2012),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0211/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0211/2013),

| A. | der henviser til, at traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab stadig ikke giver Europa-Parlamentet ret til at være medlovgiver; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab stadig ikke giver Europa-Parlamentet ret til at være medlovgiver;

| 1. | afgiver en positiv udtalelse om Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

afgiver en positiv udtalelse om Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i Euratomtraktaten; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i Euratomtraktaten;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

Ændring 1

Forslag til afgørelse

Betragtning - 1 (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (-1) | Unions forpligtelse til at overholde aftalen om oprettelse af Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles gennemførelse af ITER-projektet (1) (»ITER-aftalen«), bekræftes på ny. |

Kommissionens forslag

Ændring

(-1)

Unions forpligtelse til at overholde aftalen om oprettelse af Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles gennemførelse af ITER-projektet (1) (»ITER-aftalen«), bekræftes på ny.

Ændring 2

Forslag til afgørelse

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Aftalen om oprettelse af Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles gennemførelse af ITER-projektet (i det følgende benævnt (
  ITER-aftalen") blev underskrevet den 21. november 2006 af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom), Folkerepublikken Kina, Republikken Indien, Japan, Republikken Korea, Den Russiske Føderation og Amerikas Forenede Stater. Ved ITER-aftalen oprettes Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER (i det følgende benævnt »ITER-organisationen«), der har det fulde ansvar for opførsel, drift, udnyttelse og deaktivering af ITER-anlæggene. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Aftalen om oprettelse af Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles gennemførelse af ITER-projektet (i det følgende benævnt (
  ITER-aftalen") blev underskrevet den 21. november 2006 af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom), Folkerepublikken Kina, Republikken Indien, Japan, Republikken Korea, Den Russiske Føderation og Amerikas Forenede Stater. Ved ITER-aftalen oprettes Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER (i det følgende benævnt »ITER-organisationen«), der har det fulde ansvar for opførsel, drift, udnyttelse og deaktivering af ITER-anlæggene.

| (1) | ITER-aftalen blev underskrevet den 21. november 2006 af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom), Folkerepublikken Kina, Republikken Indien, Japan, Republikken Korea, Den Russiske Føderation og Amerikas Forenede Stater. Ved ITER-aftalen oprettes Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER (i det følgende benævnt »ITER-organisationen«), der har det fulde ansvar for opførsel, drift, udnyttelse og deaktivering af ITER-anlæggene. |
| --- | --- |

(1)

ITER-aftalen blev underskrevet den 21. november 2006 af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom), Folkerepublikken Kina, Republikken Indien, Japan, Republikken Korea, Den Russiske Føderation og Amerikas Forenede Stater. Ved ITER-aftalen oprettes Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER (i det følgende benævnt »ITER-organisationen«), der har det fulde ansvar for opførsel, drift, udnyttelse og deaktivering af ITER-anlæggene.

Ændring 3

Forslag til afgørelse

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Som led i forhandlingerne med henblik på at opnå de øvrige ITER-parters støtte til fastlæggelsen af placeringen af ITER i Europa blev der i 2007 indgået en aftale mellem Japans regering og Det Europæiske Atomenergifællesskab om den fælles gennemførelse af aktiviteterne under den bredere strategi inden for fusionsenergiforskning, der fastlægger supplerende fælles fusionsforskningsaktiviteter på japansk territorium for at sikre en hurtig start af højeffektiv drift af ITER. Aktiviteterne under den bredere strategi og andre ITER-relaterede aktiviteter kanaliseres gennem Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling. Finansieringen af aktiviteterne under den bredere strategi sker hovedsagelig gennem naturaliebidrag fra nogle af medlemmerne af Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling, mens den resterende del af Euratoms bidrag afholdes af Euratombudgettet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Som led i forhandlingerne med henblik på at opnå de øvrige ITER-parters støtte til fastlæggelsen af placeringen af ITER i Europa blev der i 2007 indgået en aftale mellem Japans regering og Det Europæiske Atomenergifællesskab om den fælles gennemførelse af aktiviteterne under den bredere strategi inden for fusionsenergiforskning, der fastlægger supplerende fælles fusionsforskningsaktiviteter på japansk territorium for at sikre en hurtig start af højeffektiv drift af ITER. Aktiviteterne under den bredere strategi og andre ITER-relaterede aktiviteter kanaliseres gennem Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling. Finansieringen af aktiviteterne under den bredere strategi sker hovedsagelig gennem naturaliebidrag fra nogle af medlemmerne af Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling, mens den resterende del af Euratoms bidrag afholdes af Euratombudgettet.

| (3) | Som led i forhandlingerne med henblik på at opnå de øvrige ITER-parters støtte til fastlæggelsen af placeringen af ITER i Europa blev der i 2007 indgået en aftale mellem Japans regering og Det Europæiske Atomenergifællesskab om den fælles gennemførelse af aktiviteterne under den bredere strategi inden for fusionsenergiforskning, der fastlægger supplerende fælles fusionsforskningsaktiviteter på japansk territorium for at sikre en hurtig start af højeffektiv drift af ITER. Aktiviteterne under den bredere strategi og andre ITER-relaterede aktiviteter kanaliseres gennem Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling. Finansieringen af aktiviteterne under den bredere strategi sker hovedsagelig gennem naturaliebidrag fra nogle af medlemmerne af Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling, mens den resterende del af Euratoms bidrag afholdes af Euratombudgettet.
  Den europæiske aftale om udvikling af fusionsenergi (EFDA) offentliggjorde i 2012 dokumentet »Fusion Electricity — Roadmap to the Realisation of Fusion Energy« (»2012 EFDA fusionskøreplanen«), der fremhæver, at det er nødvendigt med løbende finansiel støtte til centrale projekter og til forsknings- og udviklingsaktiviteter på centrale områder indtil den dato, hvor ITER er funktionsdygtig, for at kunne imødegå de videnskabelige og teknologiske udfordringer og nå frem til at skabe fusionsenergi. |
| --- | --- |

(3)

Som led i forhandlingerne med henblik på at opnå de øvrige ITER-parters støtte til fastlæggelsen af placeringen af ITER i Europa blev der i 2007 indgået en aftale mellem Japans regering og Det Europæiske Atomenergifællesskab om den fælles gennemførelse af aktiviteterne under den bredere strategi inden for fusionsenergiforskning, der fastlægger supplerende fælles fusionsforskningsaktiviteter på japansk territorium for at sikre en hurtig start af højeffektiv drift af ITER. Aktiviteterne under den bredere strategi og andre ITER-relaterede aktiviteter kanaliseres gennem Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling. Finansieringen af aktiviteterne under den bredere strategi sker hovedsagelig gennem naturaliebidrag fra nogle af medlemmerne af Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling, mens den resterende del af Euratoms bidrag afholdes af Euratombudgettet.
  Den europæiske aftale om udvikling af fusionsenergi (EFDA) offentliggjorde i 2012 dokumentet »Fusion Electricity — Roadmap to the Realisation of Fusion Energy« (»2012 EFDA fusionskøreplanen«), der fremhæver, at det er nødvendigt med løbende finansiel støtte til centrale projekter og til forsknings- og udviklingsaktiviteter på centrale områder indtil den dato, hvor ITER er funktionsdygtig, for at kunne imødegå de videnskabelige og teknologiske udfordringer og nå frem til at skabe fusionsenergi.

Ændring 4

Forslag til afgørelse

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | For perioden efter 2013 har Kommissionen i sin meddelelse »Et budget for Europa 2020« foreslået, at ITER-projektet finansieres uden for den flerårige finansielle ramme. Derfor bør det supplerende forskningsprogram for ITER-projektet fastlægges for perioden 2014 — 2018. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

For perioden efter 2013 har Kommissionen i sin meddelelse »Et budget for Europa 2020« foreslået, at ITER-projektet finansieres uden for den flerårige finansielle ramme. Derfor bør det supplerende forskningsprogram for ITER-projektet fastlægges for perioden 2014 — 2018.

| (5) | ITER-projektet bør konsolidere Unionens lederskab inden for fusion gennem en rettidig fuldførelse af den aftalte opførelse og virkeliggørelse af udnyttelsesmålene. |
| --- | --- |

(5)

ITER-projektet bør konsolidere Unionens lederskab inden for fusion gennem en rettidig fuldførelse af den aftalte opførelse og virkeliggørelse af udnyttelsesmålene.

Ændring 5

Forslag til afgørelse

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Det supplerende forskningsprogram for
  ITER-projektet
  bør finansieres gennem bidrag fra medlemsstaterne, som baseres på den sats, der anvendes for de enkelte medlemsstaters bruttonationalindkomst (BNI) til beregning af deres andel af de egne indtægter hidrørende fra BNI, som indbetales til Den Europæiske Unions almindelige budget. Disse bidrag opføres i Den Europæiske Unions almindelige budget og tildeles dette program
  . Tredjelande, der har indgået en samarbejdsaftale med Euratom på området kontrolleret termonuklear fusion, hvori deres respektive forskningsprogrammer associeres med Euratoms programmer (i det følgende benævnt »associerede lande«), bør også kunne bidrage til det supplerende forskningsprogram. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Det supplerende forskningsprogram for
  ITER-projektet
  bør finansieres gennem bidrag fra medlemsstaterne, som baseres på den sats, der anvendes for de enkelte medlemsstaters bruttonationalindkomst (BNI) til beregning af deres andel af de egne indtægter hidrørende fra BNI, som indbetales til Den Europæiske Unions almindelige budget. Disse bidrag opføres i Den Europæiske Unions almindelige budget og tildeles dette program
  . Tredjelande, der har indgået en samarbejdsaftale med Euratom på området kontrolleret termonuklear fusion, hvori deres respektive forskningsprogrammer associeres med Euratoms programmer (i det følgende benævnt »associerede lande«), bør også kunne bidrage til det supplerende forskningsprogram.

| (6) | Uanset de omkostningsbegrænsende foranstaltninger, som fortsat bør anvendes, vil
  ITER-projektet
  fortsat kunne medføre omkostningsoverskridelser på grund af dets videnskabelige karakter, meget store størrelsesorden og teknologiske risici. Eventuelle omkostningsoverskridelser ud over det i artikel 2 fastsatte maksimumbeløb bør ikke kunne få nogen indvirkning på andre projekter, der finansieres over EU-budgettet, navnlig projekter finansieret over forskningsbudgettet under udgiftsområde 1A (Horisont 2020), og bør finansieres via supplerende midler ud over lofterne, hvis det er relevant
  . Tredjelande, der har indgået en samarbejdsaftale med Euratom på området kontrolleret termonuklear fusion, hvori deres respektive forskningsprogrammer associeres med Euratoms programmer (i det følgende benævnt »associerede lande«), bør også kunne bidrage til det supplerende forskningsprogram. |
| --- | --- |

(6)

Uanset de omkostningsbegrænsende foranstaltninger, som fortsat bør anvendes, vil
  ITER-projektet
  fortsat kunne medføre omkostningsoverskridelser på grund af dets videnskabelige karakter, meget store størrelsesorden og teknologiske risici. Eventuelle omkostningsoverskridelser ud over det i artikel 2 fastsatte maksimumbeløb bør ikke kunne få nogen indvirkning på andre projekter, der finansieres over EU-budgettet, navnlig projekter finansieret over forskningsbudgettet under udgiftsområde 1A (Horisont 2020), og bør finansieres via supplerende midler ud over lofterne, hvis det er relevant
  . Tredjelande, der har indgået en samarbejdsaftale med Euratom på området kontrolleret termonuklear fusion, hvori deres respektive forskningsprogrammer associeres med Euratoms programmer (i det følgende benævnt »associerede lande«), bør også kunne bidrage til det supplerende forskningsprogram.

Ændring 6

Forslag til afgørelse

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7a) | Europa-Parlamentet og Rådet bør enes om, at enhver udsættelse eller fornyelse af uudnyttede betalingsbevillinger med relation til ITER-projektet bør undgås, og de bør forpligte sig til at samarbejde for at undgå en sådan situation. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7a)

Europa-Parlamentet og Rådet bør enes om, at enhver udsættelse eller fornyelse af uudnyttede betalingsbevillinger med relation til ITER-projektet bør undgås, og de bør forpligte sig til at samarbejde for at undgå en sådan situation.

Ændring 7

Forslag til afgørelse

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8a) | I overensstemmelse med prioriteterne i EFDA-fusionskøreplanen fra 2012 bør projektet Joint European Torus (JET) spille en central rolle i energiomstillingen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8a)

I overensstemmelse med prioriteterne i EFDA-fusionskøreplanen fra 2012 bør projektet Joint European Torus (JET) spille en central rolle i energiomstillingen.

Ændring 8

Forslag til afgørelse

Artikel 2 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programmet finansieres via et bidrag på maksimalt 2 573  mio. EUR (løbende priser)
  i henhold til artikel 3
  . | Programmet finansieres via et bidrag på maksimalt 2 573  mio. EUR (løbende priser)
  ud over lofterne i FFR, navnlig uden for udgiftsområde 1a, og som supplement til budgettet for Horisont 2020-rammeprogrammet, Euratomrammeprogrammet og andre EU-programmer, samtidig med at Europa-Parlamentet og Rådet bevarer deres fulde beføjelser
  .
  Derfor bor midlerne til programmet være tilstrækkelige til, at Unionen kan gennemføre programmet, og der bør samtidig i FFR fastsættes et øremærket maksimalt beløb for bidragene fra EU-budgettet for årene 2014-2018. Eventuelle omkostningsoverskridelser ud over dette maksimumbeløb får ikke nogen indvirkning på andre projekter og finansieres gennem supplerende midler ud over lofterne, hvis det er relevant
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Programmet finansieres via et bidrag på maksimalt 2 573  mio. EUR (løbende priser)
  i henhold til artikel 3
  .

Programmet finansieres via et bidrag på maksimalt 2 573  mio. EUR (løbende priser)
  ud over lofterne i FFR, navnlig uden for udgiftsområde 1a, og som supplement til budgettet for Horisont 2020-rammeprogrammet, Euratomrammeprogrammet og andre EU-programmer, samtidig med at Europa-Parlamentet og Rådet bevarer deres fulde beføjelser
  .
  Derfor bor midlerne til programmet være tilstrækkelige til, at Unionen kan gennemføre programmet, og der bør samtidig i FFR fastsættes et øremærket maksimalt beløb for bidragene fra EU-budgettet for årene 2014-2018. Eventuelle omkostningsoverskridelser ud over dette maksimumbeløb får ikke nogen indvirkning på andre projekter og finansieres gennem supplerende midler ud over lofterne, hvis det er relevant
  .

Ændring 9

Forslag til afgørelse

Artikel 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programmet finansieres gennem
  bidrag fra medlemsstaterne, som baseres på den sats, der anvendes for de enkelte medlemsstaters bruttonationalindkomst (BNI) til beregning af deres andel af de egne indtægter hidrørende fra BNI, som indbetales til Den Europæiske Unions almindelige budget. Disse bidrag anses som eksterne formålsbestemte indtægter til programmet i overensstemmelse med artikel XX i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. XX/2012 [ny finansforordning] . | Programmet finansieres gennem
  Unionens egne indtægter
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Programmet finansieres gennem
  bidrag fra medlemsstaterne, som baseres på den sats, der anvendes for de enkelte medlemsstaters bruttonationalindkomst (BNI) til beregning af deres andel af de egne indtægter hidrørende fra BNI, som indbetales til Den Europæiske Unions almindelige budget. Disse bidrag anses som eksterne formålsbestemte indtægter til programmet i overensstemmelse med artikel XX i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. XX/2012 [ny finansforordning] .

Programmet finansieres gennem
  Unionens egne indtægter
  .

Ændring 10

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Tredjelande, der har indgået en samarbejdsaftale med Euratom på området kontrolleret termonuklear fusion, hvori deres respektive forskningsprogrammer associeres med Euratoms programmer (i det følgende benævnt »associerede lande«), kan
  også
  bidrage til programmet. | Tredjelande, der har indgået en samarbejdsaftale med Euratom på området kontrolleret termonuklear fusion, hvori deres respektive forskningsprogrammer associeres med Euratoms programmer (i det følgende benævnt »associerede lande«), kan bidrage til programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

Tredjelande, der har indgået en samarbejdsaftale med Euratom på området kontrolleret termonuklear fusion, hvori deres respektive forskningsprogrammer associeres med Euratoms programmer (i det følgende benævnt »associerede lande«), kan
  også
  bidrage til programmet.

Tredjelande, der har indgået en samarbejdsaftale med Euratom på området kontrolleret termonuklear fusion, hvori deres respektive forskningsprogrammer associeres med Euratoms programmer (i det følgende benævnt »associerede lande«), kan bidrage til programmet.

Ændring 11

Forslag til afgørelse

Artikel 5 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kommissionen forelægger inden den 30. juni 2016 Europa-Parlamentet og Rådet en midtvejsevaluering af gennemførelsen af programmet til udtalelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

Kommissionen forelægger inden den 30. juni 2016 Europa-Parlamentet og Rådet en midtvejsevaluering af gennemførelsen af programmet til udtalelse.

Ændring 12

Forslag til afgørelse

Artikel 6 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at
  EU’s
  finansielle interesser bliver beskyttet, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne afgørelse; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning. | 1.   Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at
  Unionens
  finansielle interesser bliver beskyttet, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne afgørelse; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder
  eller fejl
  , ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning.
  Kommissionen træffer også passende foranstaltninger til at sikre tilstrækkelig risikostyring og undgå omkostningsoverskridelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at
  EU’s
  finansielle interesser bliver beskyttet, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne afgørelse; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning.

1.   Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at
  Unionens
  finansielle interesser bliver beskyttet, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne afgørelse; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder
  eller fejl
  , ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning.
  Kommissionen træffer også passende foranstaltninger til at sikre tilstrækkelig risikostyring og undgå omkostningsoverskridelser.

Ændring 13

Forslag til afgørelse

Artikel 6 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen eller dennes befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter samt andre tredjeparter, som har EU-midler i henhold til denne afgørelse. | 2.   
  Europa-Parlamentet,
  Kommissionen eller dennes befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter samt andre tredjeparter, som har EU-midler i henhold til denne afgørelse.
  I betragtning af ITER-projektets store omfang og de tidligere betydelige mangler ved det vil det være påkrævet, at Europa-Parlamentet i sin egenskab af budgetmyndighed og dechargemyndighed fører nøje tilsyn med det, og Kommissionen underretter regelmæssigt Europa-Parlamentet om udviklingen af programmet, navnlig hvad angår omkostninger og tidsplan. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Kommissionen eller dennes befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter samt andre tredjeparter, som har EU-midler i henhold til denne afgørelse.

2.   
  Europa-Parlamentet,
  Kommissionen eller dennes befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter samt andre tredjeparter, som har EU-midler i henhold til denne afgørelse.
  I betragtning af ITER-projektets store omfang og de tidligere betydelige mangler ved det vil det være påkrævet, at Europa-Parlamentet i sin egenskab af budgetmyndighed og dechargemyndighed fører nøje tilsyn med det, og Kommissionen underretter regelmæssigt Europa-Parlamentet om udviklingen af programmet, navnlig hvad angår omkostninger og tidsplan.

Ændring 14

Forslag til afgørelse

Artikel 6 — stk. 2 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne afgørelse skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet; denne bestemmelse berører ikke første og andet afsnit. | Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne afgørelse skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet; denne bestemmelse berører ikke første og andet afsnit.
  Resultaterne af en sådan kontrol og inspektion på stedet fremsendes til Europa-Parlamentet. |

Kommissionens forslag

Ændring

Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne afgørelse skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet; denne bestemmelse berører ikke første og andet afsnit.

Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne afgørelse skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet; denne bestemmelse berører ikke første og andet afsnit.
  Resultaterne af en sådan kontrol og inspektion på stedet fremsendes til Europa-Parlamentet.

Ændring 15

Forslag til afgørelse

Bilag — Videnskabeligt og teknologisk formål — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hovedprioriteten for strategien for at nå målet er opførelsen af ITER (et stort forsøgsanlæg, som skal demonstrere fusionskraftens videnskabelige og tekniske gennemførlighed), der skal efterfølges af opførelsen af en demonstrationsmodel af et fusionskraftværk. | Hovedprioriteten for strategien for at nå målet er opførelsen af ITER (et stort forsøgsanlæg, som skal demonstrere fusionskraftens videnskabelige og tekniske gennemførlighed), der skal efterfølges af opførelsen af en demonstrationsmodel af et fusionskraftværk.
  Der bør tages hensyn til de foreslåede prioriteter i EFDA-fusionskøreplanen fra 2012 for at sikre, at ITER kommer til at spille en central rolle i energiomstillingen. |

Kommissionens forslag

Ændring

Hovedprioriteten for strategien for at nå målet er opførelsen af ITER (et stort forsøgsanlæg, som skal demonstrere fusionskraftens videnskabelige og tekniske gennemførlighed), der skal efterfølges af opførelsen af en demonstrationsmodel af et fusionskraftværk.

Hovedprioriteten for strategien for at nå målet er opførelsen af ITER (et stort forsøgsanlæg, som skal demonstrere fusionskraftens videnskabelige og tekniske gennemførlighed), der skal efterfølges af opførelsen af en demonstrationsmodel af et fusionskraftværk.
  Der bør tages hensyn til de foreslåede prioriteter i EFDA-fusionskøreplanen fra 2012 for at sikre, at ITER kommer til at spille en central rolle i energiomstillingen.

Ændring 16

Forslag til afgørelse

Bilag — Videnskabeligt og teknologisk formål — afsnit 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Demonstrationen af konkurrencedygtig elproduktion senest i 2050 skal sikres. Med henblik på at nå dette mål vurderer Kommissionen jævnligt programmet og udarbejder en årlig statusrapport om de fysiske, teknologiske, budgetmæssige og sikkerhedsmæssige udfordringer. I sin rapport skal Kommissionen præsentere en analyse af mulige indvirkninger på de tre hovedfaser samt en beredskabsplan med angivelse af prioriteterne ud fra fordelene, risiciene og omkostningerne ved at opnå de kommercielle fusionsmål. Kommissionen skal overveje at indføre et system for tidlig varsling, der kan identificere risici og fremskynde risikoreduktionsprocessen. |

Kommissionens forslag

Ændring

Demonstrationen af konkurrencedygtig elproduktion senest i 2050 skal sikres. Med henblik på at nå dette mål vurderer Kommissionen jævnligt programmet og udarbejder en årlig statusrapport om de fysiske, teknologiske, budgetmæssige og sikkerhedsmæssige udfordringer. I sin rapport skal Kommissionen præsentere en analyse af mulige indvirkninger på de tre hovedfaser samt en beredskabsplan med angivelse af prioriteterne ud fra fordelene, risiciene og omkostningerne ved at opnå de kommercielle fusionsmål. Kommissionen skal overveje at indføre et system for tidlig varsling, der kan identificere risici og fremskynde risikoreduktionsprocessen.

Ændring 17

Forslag til afgørelse

Bilag — Baggrund — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Fusionsenergi har potentialet til at levere et stort bidrag til virkeliggørelsen af målet om en bæredygtig og sikker energiforsyning til Unionen om få årtier. Hvis det lykkes, vil der kunne leveres energi, som er sikker, bæredygtig og miljøvenlig. | Fusionsenergi har potentialet til at levere et stort bidrag til virkeliggørelsen af målet om en bæredygtig og sikker energiforsyning til Unionen om få årtier. Hvis det lykkes, vil der kunne leveres energi, som er sikker, bæredygtig og miljøvenlig.
  Udnyttelsen af fusionsenergi er et meget lovende mål, men også en stor udfordring, idet der stadig er fysiske og teknologiske problemer, der skal løses, før man kan nå frem til at demonstrere fusionsenergiens gennemførlighed. For at kunne imødegå nogle af disse udfordringer bedst muligt er det vigtigt, at Unionen yder den nødvendige indsats for at støtte og udnytte den indsats, der gøres med JET-anlægget for at afhjælpe utilstrækkelig viden eller erfaring på området. |

Kommissionens forslag

Ændring

Fusionsenergi har potentialet til at levere et stort bidrag til virkeliggørelsen af målet om en bæredygtig og sikker energiforsyning til Unionen om få årtier. Hvis det lykkes, vil der kunne leveres energi, som er sikker, bæredygtig og miljøvenlig.

Fusionsenergi har potentialet til at levere et stort bidrag til virkeliggørelsen af målet om en bæredygtig og sikker energiforsyning til Unionen om få årtier. Hvis det lykkes, vil der kunne leveres energi, som er sikker, bæredygtig og miljøvenlig.
  Udnyttelsen af fusionsenergi er et meget lovende mål, men også en stor udfordring, idet der stadig er fysiske og teknologiske problemer, der skal løses, før man kan nå frem til at demonstrere fusionsenergiens gennemførlighed. For at kunne imødegå nogle af disse udfordringer bedst muligt er det vigtigt, at Unionen yder den nødvendige indsats for at støtte og udnytte den indsats, der gøres med JET-anlægget for at afhjælpe utilstrækkelig viden eller erfaring på området.

Ændring 18

Forslag til afgørelse

Bilag — Aktiviteter — afsnit 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | Levering af Euratoms bidrag til Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, herunder de F&U-aktiviteter, der er nødvendige for at skabe grundlag for indkøb af ITER-komponenterne og af ITER-testkappemodulerne (»Test Blanket Modules«). |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

Levering af Euratoms bidrag til Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, herunder de F&U-aktiviteter, der er nødvendige for at skabe grundlag for indkøb af ITER-komponenterne og af ITER-testkappemodulerne (»Test Blanket Modules«).

| a) | Levering af Euratoms bidrag til Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, herunder de FoU-aktiviteter, der er nødvendige for at skabe grundlag for indkøb af ITER-komponenterne og af ITER-testkappemodulerne (»Test Blanket Modules
  «), og forslag til mulige forbedringer af styringen af programmet
  . |
| --- | --- |

a)

Levering af Euratoms bidrag til Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, herunder de FoU-aktiviteter, der er nødvendige for at skabe grundlag for indkøb af ITER-komponenterne og af ITER-testkappemodulerne (»Test Blanket Modules
  «), og forslag til mulige forbedringer af styringen af programmet
  .

Ændring 19

Forslag til afgørelse

Bilag — Aktiviteter — afsnit 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | Hvor det er relevant, andre aktiviteter med henblik på at forberede konstruktionen af en demonstrationsreaktor og tilhørende faciliteter. |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

Hvor det er relevant, andre aktiviteter med henblik på at forberede konstruktionen af en demonstrationsreaktor og tilhørende faciliteter.

| c) | Hvor det er relevant, andre aktiviteter med henblik på at forberede konstruktionen af en demonstrationsreaktor og tilhørende faciliteter
  , især aktiviteter, der er nødvendige for at kunne løse de tilbageværende problemer vedrørende DEMO's opførelse og drift
  .
  Heri indgår, at det skal sikres, at JET fortsat udnyttes indtil den dato, hvor ITER er fuldt funktionsdygtig. Der skal anvendes standardløsninger, der så vidt muligt kan genbruges ved opførelse af kommercielle kraftværker. |
| --- | --- |

c)

Hvor det er relevant, andre aktiviteter med henblik på at forberede konstruktionen af en demonstrationsreaktor og tilhørende faciliteter
  , især aktiviteter, der er nødvendige for at kunne løse de tilbageværende problemer vedrørende DEMO's opførelse og drift
  .
  Heri indgår, at det skal sikres, at JET fortsat udnyttes indtil den dato, hvor ITER er fuldt funktionsdygtig. Der skal anvendes standardløsninger, der så vidt muligt kan genbruges ved opførelse af kommercielle kraftværker.

Ændring 20

Forslag til afgørelse

Bilag — Aktiviteter — afsnit 2 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | Gennemførelse af en erhvervspolitik, der stiler mod at inddrage erhvervslivet, især små og mellemstore virksomheder, med det formål at fremme konkurrencen og forberede det europæiske system på fusionsæraen. |

Kommissionens forslag

Ændring

ca)

Gennemførelse af en erhvervspolitik, der stiler mod at inddrage erhvervslivet, især små og mellemstore virksomheder, med det formål at fremme konkurrencen og forberede det europæiske system på fusionsæraen.

Ændring 21

Forslag til afgørelse

Bilag — Aktiviteter — afsnit 2 — litra c b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cb) | Inddragelse af industrien, herunder specialiserede små og mellemstore virksomheder, i så vid udstrækning og så tidligt som muligt med henblik på udvikling og validering af pålidelige standardløsninger og -udstyr. Dette vil være nyttigt for at kunne opfylde programmets mål inden for rammerne af budgettet. |

Kommissionens forslag

Ændring

cb)

Inddragelse af industrien, herunder specialiserede små og mellemstore virksomheder, i så vid udstrækning og så tidligt som muligt med henblik på udvikling og validering af pålidelige standardløsninger og -udstyr. Dette vil være nyttigt for at kunne opfylde programmets mål inden for rammerne af budgettet.

Ændring 22

Forslag til afgørelse

Bilag — Aktiviteter — afsnit 2 — litra c c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cc) | Fremme af adgang til kvalificerede og erfarne medarbejdere og videnskabsfolk for at sikre et vellykket fusionsenergiprojekt. Forøgelsen af ITER-aktiviteterne bør ledsages af specifikke foranstaltninger til støtte for uddannelse i fusionsvidenskab og -teknologi. |

Kommissionens forslag

Ændring

cc)

Fremme af adgang til kvalificerede og erfarne medarbejdere og videnskabsfolk for at sikre et vellykket fusionsenergiprojekt. Forøgelsen af ITER-aktiviteterne bør ledsages af specifikke foranstaltninger til støtte for uddannelse i fusionsvidenskab og -teknologi.

Ændring 23

Forslag til afgørelse

Bilag — Aktiviteter — afsnit 2 — litra c d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cd) | Udformning af et kommunikationsprogram med henblik på at oplyse og høre unionsborgere om udfordringer, risici og sikkerhed i forbindelse med termonuklear fusion. |

Kommissionens forslag

Ændring

cd)

Udformning af et kommunikationsprogram med henblik på at oplyse og høre unionsborgere om udfordringer, risici og sikkerhed i forbindelse med termonuklear fusion.

Ændring 24

Forslag til afgørelse

Bilag — Aktiviteter — afsnit 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Bestyrelsen for »Fusion for Energy« vedtager hvert år et detaljeret arbejdsprogram til gennemførelse af ovennævnte aktiviteter. | Bestyrelsen for »Fusion for Energy« vedtager hvert år et detaljeret arbejdsprogram til gennemførelse af ovennævnte aktiviteter
  og meddeler det til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Bestyrelsen for »Fusion for Energy« vedtager hvert år et detaljeret arbejdsprogram til gennemførelse af ovennævnte aktiviteter.

Bestyrelsen for »Fusion for Energy« vedtager hvert år et detaljeret arbejdsprogram til gennemførelse af ovennævnte aktiviteter
  og meddeler det til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen
  .

---

(1)  

  EUT L 358 af 16.12.2006, s. 62.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/76

---

P7_TA(2013)0469

Forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020 *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Rådets forordning om forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (COM(2011)0812 — C7-0009/2012 — 2011/0400(NLE))

(Høring)

(2016/C 436/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2011)0812), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2011)0812),

| — | der henviser til artikel 7 i traktaten om Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 7 i traktaten om Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Rådets anmodning om en udtalelse (C7-0009/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets anmodning om en udtalelse (C7-0009/2012),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Budgetudvalget samt Retsudvalget (A7-0407/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Budgetudvalget samt Retsudvalget (A7-0407/2012),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om Det Europæiske Atomenergifællesskab; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om Det Europæiske Atomenergifællesskab;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

Ændring
  1

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Ved at støtte nuklear forskning vil Fællesskabets forsknings- og uddannelsesprogram (i det følgende benævnt »Euratomprogrammet«) bidrage til opfyldelsen af målsætningerne i rammeprogrammet for forskning og innovation »Horisont 2020« oprettet ved forordning (EU) XX/XXXX af [....] (i det følgende benævnt »Horisont 2020-rammeprogrammet«) og støtte gennemførelsen af Europa 2020-strategien og realiseringen og gennemførelsen af det europæiske forskningsrum. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Ved at støtte nuklear forskning vil Fællesskabets forsknings- og uddannelsesprogram (i det følgende benævnt »Euratomprogrammet«) bidrage til opfyldelsen af målsætningerne i rammeprogrammet for forskning og innovation »Horisont 2020« oprettet ved forordning (EU) XX/XXXX af [....] (i det følgende benævnt »Horisont 2020-rammeprogrammet«) og støtte gennemførelsen af Europa 2020-strategien og realiseringen og gennemførelsen af det europæiske forskningsrum.

| (3) | Ved at støtte
  ekspertise inden for
  nuklear forskning
  og -innovation
  vil Fællesskabets forsknings- og uddannelsesprogram (i det følgende benævnt »Euratomprogrammet«) bidrage til opfyldelsen af målsætningerne i rammeprogrammet for forskning og innovation »Horisont 2020« oprettet ved forordning (EU) nr. .../... af [....] (i det følgende benævnt »Horisont 2020-rammeprogrammet«) og støtte gennemførelsen af Europa 2020-strategien og realiseringen og gennemførelsen af det europæiske forskningsrum
  samt bidrage til gennemførelsen af den strategiske energiteknologiplan (SET-planen). Derudover bør Euratomprogrammet tilstræbe at gøre yderligere brug af strukturfonde til nuklear forskning og sikre, at fondene bliver tilpasset Fællesskabets forskningsprioriteter, uden at der gås på kompromis med princippet om topkvalitet. |
| --- | --- |

(3)

Ved at støtte
  ekspertise inden for
  nuklear forskning
  og -innovation
  vil Fællesskabets forsknings- og uddannelsesprogram (i det følgende benævnt »Euratomprogrammet«) bidrage til opfyldelsen af målsætningerne i rammeprogrammet for forskning og innovation »Horisont 2020« oprettet ved forordning (EU) nr. .../... af [....] (i det følgende benævnt »Horisont 2020-rammeprogrammet«) og støtte gennemførelsen af Europa 2020-strategien og realiseringen og gennemførelsen af det europæiske forskningsrum
  samt bidrage til gennemførelsen af den strategiske energiteknologiplan (SET-planen). Derudover bør Euratomprogrammet tilstræbe at gøre yderligere brug af strukturfonde til nuklear forskning og sikre, at fondene bliver tilpasset Fællesskabets forskningsprioriteter, uden at der gås på kompromis med princippet om topkvalitet.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (


  3a) | Under det syvende Euratomrammeprogram (2007-2011) er der lanceret tre store europæiske samarbejdsinitiativer inden for videnskab og teknologi på det nukleare område. Det drejer sig om Teknologiplatformen for Bæredygtig Kerneenergi (SNETP), »Implementing Geological Disposal Technology Platform« (IGDTP) og »Multidisciplinary European Low-Dose Initiative« (MELODI). Både SNETP og IGDTP er i overensstemmelse med målene i SET-planen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(


  3a)

Under det syvende Euratomrammeprogram (2007-2011) er der lanceret tre store europæiske samarbejdsinitiativer inden for videnskab og teknologi på det nukleare område. Det drejer sig om Teknologiplatformen for Bæredygtig Kerneenergi (SNETP), »Implementing Geological Disposal Technology Platform« (IGDTP) og »Multidisciplinary European Low-Dose Initiative« (MELODI). Både SNETP og IGDTP er i overensstemmelse med målene i SET-planen.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Uanset den potentielle indvirkning af kerneenergi på energiforsyningen og den økonomiske udvikling kan alvorlige nukleare ulykker bringe menneskeliv i fare. Der skal være størst muligt fokus på nuklear sikkerhed og sikringsaspekter, så vidt det er relevant, i Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Uanset den potentielle indvirkning af kerneenergi på energiforsyningen og den økonomiske udvikling kan alvorlige nukleare ulykker bringe menneskeliv i fare. Der skal være størst muligt fokus på nuklear sikkerhed og sikringsaspekter, så vidt det er relevant, i Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram.

| (4) | Uanset den potentielle indvirkning af kerneenergi på energiforsyningen og den økonomiske udvikling kan alvorlige nukleare ulykker
  , spredning af kernevåben og ondsindede handlinger, herunder nuklear terrorisme,
  bringe menneskeliv i fare. Der skal være størst muligt fokus på nuklear sikkerhed og
  – som led i Det Fælles Forskningscenters (JRC's) arbejde –
  sikringsaspekter, så vidt det er relevant, i Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram.
  Der skal ligeledes være fokus på tredjelande, som grænser op til Unionen, samt grænseoverskridende aspekter af nuklear sikkerhed, som fremhæver Unionens merværdi. |
| --- | --- |

(4)

Uanset den potentielle indvirkning af kerneenergi på energiforsyningen og den økonomiske udvikling kan alvorlige nukleare ulykker
  , spredning af kernevåben og ondsindede handlinger, herunder nuklear terrorisme,
  bringe menneskeliv i fare. Der skal være størst muligt fokus på nuklear sikkerhed og
  – som led i Det Fælles Forskningscenters (JRC's) arbejde –
  sikringsaspekter, så vidt det er relevant, i Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram.
  Der skal ligeledes være fokus på tredjelande, som grænser op til Unionen, samt grænseoverskridende aspekter af nuklear sikkerhed, som fremhæver Unionens merværdi.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | Det europæiske industriinitiativ for bæredygtig kernekraft (ESNII) har til formål at udvikle hurtige neutronreaktorer med lukkede brændselskredsløb af fjerde generation inden 2040. Det omfatter tre store projekter: prototypen ASTRID (natriumkølet), demonstratoren ALLEGRO (gaskølet) og teknologipilotanlægget MYRRHA (blykølet). |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

Det europæiske industriinitiativ for bæredygtig kernekraft (ESNII) har til formål at udvikle hurtige neutronreaktorer med lukkede brændselskredsløb af fjerde generation inden 2040. Det omfatter tre store projekter: prototypen ASTRID (natriumkølet), demonstratoren ALLEGRO (gaskølet) og teknologipilotanlægget MYRRHA (blykølet).

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Eftersom alle medlemsstater har nukleare anlæg eller bruger radioaktive materialer, særlig til medicinske formål, anerkender Rådet i sine konklusioner af 2. december 2008 det fortsatte behov for ekspertise på det nukleare område, navnlig gennem tilstrækkelig forskningstilknyttet uddannelse, som koordineres på fællesskabsplan. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Eftersom alle medlemsstater har nukleare anlæg eller bruger radioaktive materialer, særlig til medicinske formål, anerkender Rådet i sine konklusioner af 2. december 2008 det fortsatte behov for ekspertise på det nukleare område, navnlig gennem tilstrækkelig forskningstilknyttet uddannelse, som koordineres på fællesskabsplan.

| (5) | Eftersom alle medlemsstater har nukleare anlæg eller bruger radioaktive materialer, særlig til medicinske formål, anerkender Rådet i sine konklusioner af 2. december 2008 det fortsatte behov for ekspertise på det nukleare område, navnlig gennem tilstrækkelig forskningstilknyttet uddannelse
  såvel som forbedrede arbejdsvilkår
  , som koordineres på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom alle medlemsstater har nukleare anlæg eller bruger radioaktive materialer, særlig til medicinske formål, anerkender Rådet i sine konklusioner af 2. december 2008 det fortsatte behov for ekspertise på det nukleare område, navnlig gennem tilstrækkelig forskningstilknyttet uddannelse
  såvel som forbedrede arbejdsvilkår
  , som koordineres på fællesskabsplan.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Ved at undertegne aftalen om oprettelse af Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles gennemførelse af ITER-projektet, har Fællesskabet forpligtet sig til at deltage i ITER's opførelse og dens fremtidige udnyttelse. Fællesskabets bidrag forvaltes gennem »det europæiske fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling« (i det følgende benævnt Energi fra Fusion), som er oprettet ved Rådets beslutning af 27. marts 2007. Aktiviteterne i Energi fra Fusion, herunder ITER, reguleres ved en separat retsakt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Ved at undertegne aftalen om oprettelse af Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles gennemførelse af ITER-projektet, har Fællesskabet forpligtet sig til at deltage i ITER's opførelse og dens fremtidige udnyttelse. Fællesskabets bidrag forvaltes gennem »det europæiske fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling« (i det følgende benævnt Energi fra Fusion), som er oprettet ved Rådets beslutning af 27. marts 2007. Aktiviteterne i Energi fra Fusion, herunder ITER, reguleres ved en separat retsakt.

| (6) | Ved at undertegne aftalen om oprettelse af Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles gennemførelse af ITER-projektet, har Fællesskabet forpligtet sig til at deltage i ITER's opførelse og dens fremtidige udnyttelse. Fællesskabets bidrag forvaltes gennem »det europæiske fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling« (i det følgende benævnt Energi fra Fusion), som er oprettet ved Rådets beslutning af 27. marts 2007. Aktiviteterne i Energi fra Fusion, herunder ITER, skal reguleres ved en separat retsakt
  , som sikrer, at finansieringen af ITER kommer fra den flerårige finansielle ramme (FFR), og samtidig fastsætter et øremærket maksimumsbeløb for bidrag fra Unionens budget for årene 2014-2018
  . |
| --- | --- |

(6)

Ved at undertegne aftalen om oprettelse af Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles gennemførelse af ITER-projektet, har Fællesskabet forpligtet sig til at deltage i ITER's opførelse og dens fremtidige udnyttelse. Fællesskabets bidrag forvaltes gennem »det europæiske fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling« (i det følgende benævnt Energi fra Fusion), som er oprettet ved Rådets beslutning af 27. marts 2007. Aktiviteterne i Energi fra Fusion, herunder ITER, skal reguleres ved en separat retsakt
  , som sikrer, at finansieringen af ITER kommer fra den flerårige finansielle ramme (FFR), og samtidig fastsætter et øremærket maksimumsbeløb for bidrag fra Unionens budget for årene 2014-2018
  .

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | For at supplere Unionens øvrige prioriteter i de kommende årtier bør rammeprogrammet for forskning i nuklear fission under Euratomprogrammet støtte Unionens eksisterende målsætninger og forslag, såsom SET-planen og energikøreplanen 2050. Dette rammeprogram bør også støtte ESNII. Desuden bør rammerne så vidt muligt supplere bredere EU-forslag med hensyn til samarbejde med tredjelande. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

For at supplere Unionens øvrige prioriteter i de kommende årtier bør rammeprogrammet for forskning i nuklear fission under Euratomprogrammet støtte Unionens eksisterende målsætninger og forslag, såsom SET-planen og energikøreplanen 2050. Dette rammeprogram bør også støtte ESNII. Desuden bør rammerne så vidt muligt supplere bredere EU-forslag med hensyn til samarbejde med tredjelande.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | For at fusion kan blive en pålidelig mulighed for kommerciel energiproduktion, skal opførelsen og idriftsættelsen af ITER for det første gennemføres til tiden. Dernæst skal der udformes en ambitiøs, men realistisk køreplan hen imod elektricitetsproduktion inden 2050. For at opfylde disse mål må det europæiske fusionsprogram omlægges. Der bør lægges stærkere vægt på aktiviteter til støtte for ITER. En
  sådan rationalisering bør gennemføres uden at bringe
  Europas førerposition i fusionsforskersamfundet
  i fare
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

For at fusion kan blive en pålidelig mulighed for kommerciel energiproduktion, skal opførelsen og idriftsættelsen af ITER for det første gennemføres til tiden. Dernæst skal der udformes en ambitiøs, men realistisk køreplan hen imod elektricitetsproduktion inden 2050. For at opfylde disse mål må det europæiske fusionsprogram omlægges. Der bør lægges stærkere vægt på aktiviteter til støtte for ITER. En
  sådan rationalisering bør gennemføres uden at bringe
  Europas førerposition i fusionsforskersamfundet
  i fare
  .

| (7) | For at fusion kan blive en pålidelig mulighed for kommerciel energiproduktion, skal opførelsen og idriftsættelsen af ITER for det første gennemføres til tiden
  , og de eksisterende tilknyttede og beslægtede projektaktiviteter, såsom Joint European Torus (JET), skal fortsat støttes
  . Dernæst skal der udformes en ambitiøs, men realistisk køreplan hen imod elektricitetsproduktion inden 2050. For at opfylde disse mål må det europæiske fusionsprogram omlægges. Der bør lægges stærkere vægt på aktiviteter til støtte for ITER
  , herunder sikring af en fuldstændig og gennemsigtig finansiering af projektet via den flerårige finansielle ramme
  .
  Garanti for finansiering inden for den flerårige finansielle ramme vil sikre Fællesskabets engagement i projektets succes på lang sigt og forhindre, at omkostningerne efterfølgende stiger eksponentielt.
  En
  af Euratomprogrammets væsentligste målsætninger er at bevare
  Europas førerposition i fusionsforskersamfundet. |
| --- | --- |

(7)

For at fusion kan blive en pålidelig mulighed for kommerciel energiproduktion, skal opførelsen og idriftsættelsen af ITER for det første gennemføres til tiden
  , og de eksisterende tilknyttede og beslægtede projektaktiviteter, såsom Joint European Torus (JET), skal fortsat støttes
  . Dernæst skal der udformes en ambitiøs, men realistisk køreplan hen imod elektricitetsproduktion inden 2050. For at opfylde disse mål må det europæiske fusionsprogram omlægges. Der bør lægges stærkere vægt på aktiviteter til støtte for ITER
  , herunder sikring af en fuldstændig og gennemsigtig finansiering af projektet via den flerårige finansielle ramme
  .
  Garanti for finansiering inden for den flerårige finansielle ramme vil sikre Fællesskabets engagement i projektets succes på lang sigt og forhindre, at omkostningerne efterfølgende stiger eksponentielt.
  En
  af Euratomprogrammets væsentligste målsætninger er at bevare
  Europas førerposition i fusionsforskersamfundet.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Det Fælles Forskningscenter (
  JRC) bør fortsat yde uafhængig, kundedrevet videnskabelig og teknisk støtte til udformning, udvikling, gennemførelse og overvågning af Fællesskabets politikker, navnlig på området for forskning og uddannelse i nuklear sikkerhed og sikring. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Det Fælles Forskningscenter (
  JRC) bør fortsat yde uafhængig, kundedrevet videnskabelig og teknisk støtte til udformning, udvikling, gennemførelse og overvågning af Fællesskabets politikker, navnlig på området for forskning og uddannelse i nuklear sikkerhed og sikring.

| (8) | JRC bør fortsat yde uafhængig, kundedrevet videnskabelig og teknisk støtte til udformning, udvikling, gennemførelse og overvågning af Fællesskabets politikker
  og, hvor det er relevant, internationale politikker
  , navnlig på området for forskning og uddannelse i nuklear sikkerhed og sikring.
  Dets bidrag bør underlægges retningslinjer, der vedtages af EU-institutionerne, navnlig på baggrund af stresstest på kernekraftværkerne. |
| --- | --- |

(8)

JRC bør fortsat yde uafhængig, kundedrevet videnskabelig og teknisk støtte til udformning, udvikling, gennemførelse og overvågning af Fællesskabets politikker
  og, hvor det er relevant, internationale politikker
  , navnlig på området for forskning og uddannelse i nuklear sikkerhed og sikring.
  Dets bidrag bør underlægges retningslinjer, der vedtages af EU-institutionerne, navnlig på baggrund af stresstest på kernekraftværkerne.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Den enkelte medlemsstat afgør, om den vil anvende kerneenergi, men det er
  EU's
  opgave i alle medlemsstaters interesse at udvikle en ramme til støtte for en fælles avanceret forskning, videndannelse og erfaringsopbygning inden for nukleare fissionsteknologier med særlig vægt på sikkerhed, strålingsbeskyttelse og ikke-spredning. Dette forudsætter uafhængig videnskabelig dokumentation, hvortil JRC kan yde et væsentligt bidrag. Dette anerkendes i Kommissions meddelelse »Europa 2020-flagskibsinitiativ — Innovation i EU«, hvor Kommissionen giver udtryk for, at den agter at styrke den videnskabelige dokumentation til brug for den politiske beslutningsproces gennem JRC. JRC agter at tage denne udfordring op ved at målrette forskningen i nuklear sikkerhed og sikring mod
  EU's
  politiske prioriteter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Den enkelte medlemsstat afgør, om den vil anvende kerneenergi, men det er
  EU's
  opgave i alle medlemsstaters interesse at udvikle en ramme til støtte for en fælles avanceret forskning, videndannelse og erfaringsopbygning inden for nukleare fissionsteknologier med særlig vægt på sikkerhed, strålingsbeskyttelse og ikke-spredning. Dette forudsætter uafhængig videnskabelig dokumentation, hvortil JRC kan yde et væsentligt bidrag. Dette anerkendes i Kommissions meddelelse »Europa 2020-flagskibsinitiativ — Innovation i EU«, hvor Kommissionen giver udtryk for, at den agter at styrke den videnskabelige dokumentation til brug for den politiske beslutningsproces gennem JRC. JRC agter at tage denne udfordring op ved at målrette forskningen i nuklear sikkerhed og sikring mod
  EU's
  politiske prioriteter.

| (10) | Den enkelte medlemsstat afgør, om den vil anvende kerneenergi, men det er
  Unionens
  opgave i alle medlemsstaters interesse at udvikle en ramme til støtte for en fælles avanceret forskning, videndannelse og erfaringsopbygning inden for nukleare fissionsteknologier
  , navnlig en ny generation af fissionsreaktorer,
  med særlig vægt på sikkerhed, strålingsbeskyttelse
  , herunder forbedrede arbejdsvilkår for personer, der arbejder direkte med nukleare materialer, nedlukning af nukleare anlæg
  og ikke-spredning. Dette forudsætter uafhængig videnskabelig dokumentation, hvortil JRC kan yde et væsentligt bidrag. Dette anerkendes i Kommissions meddelelse »Europa 2020-flagskibsinitiativ — Innovation i EU«, hvor Kommissionen giver udtryk for, at den agter at styrke den videnskabelige dokumentation til brug for den politiske beslutningsproces gennem JRC. JRC agter at tage denne udfordring op ved at målrette forskningen i nuklear sikkerhed og sikring mod
  Unionens
  politiske prioriteter.
  Den nøjagtige beskaffenhed af denne forskning bør fastsættes ud fra retningslinjer, der vedtages af EU-institutionerne, navnlig på baggrund af stresstest på kernekraftværkerne. |
| --- | --- |

(10)

Den enkelte medlemsstat afgør, om den vil anvende kerneenergi, men det er
  Unionens
  opgave i alle medlemsstaters interesse at udvikle en ramme til støtte for en fælles avanceret forskning, videndannelse og erfaringsopbygning inden for nukleare fissionsteknologier
  , navnlig en ny generation af fissionsreaktorer,
  med særlig vægt på sikkerhed, strålingsbeskyttelse
  , herunder forbedrede arbejdsvilkår for personer, der arbejder direkte med nukleare materialer, nedlukning af nukleare anlæg
  og ikke-spredning. Dette forudsætter uafhængig videnskabelig dokumentation, hvortil JRC kan yde et væsentligt bidrag. Dette anerkendes i Kommissions meddelelse »Europa 2020-flagskibsinitiativ — Innovation i EU«, hvor Kommissionen giver udtryk for, at den agter at styrke den videnskabelige dokumentation til brug for den politiske beslutningsproces gennem JRC. JRC agter at tage denne udfordring op ved at målrette forskningen i nuklear sikkerhed og sikring mod
  Unionens
  politiske prioriteter.
  Den nøjagtige beskaffenhed af denne forskning bør fastsættes ud fra retningslinjer, der vedtages af EU-institutionerne, navnlig på baggrund af stresstest på kernekraftværkerne.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10a) | Eftersom Europas borgere skal forblive i centrum for drøftelserne på EU-plan, bør Europa-Parlamentet involveres bredere i overvejelser og beslutninger vedrørende Euratomprogrammet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10a)

Eftersom Europas borgere skal forblive i centrum for drøftelserne på EU-plan, bør Europa-Parlamentet involveres bredere i overvejelser og beslutninger vedrørende Euratomprogrammet.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Med det formål at uddybe forbindelserne mellem videnskab og samfund og forstærke den offentlige tillid til videnskab bør Euratomprogrammet tilskynde til informeret inddragelse af borgere og civilsamfundet i forsknings- og innovationsforhold ved at fremme naturvidenskabelig uddannelse, ved at gøre videnskabelig viden lettere tilgængelig, ved at udvikle ansvarlige forsknings- og innovationsdagsordener, som imødegår borgernes og civilsamfundets bekymringer og forventninger, og ved at støtte deres deltagelse i aktiviteter under Euratomprogrammet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Med det formål at uddybe forbindelserne mellem videnskab og samfund og forstærke den offentlige tillid til videnskab bør Euratomprogrammet tilskynde til informeret inddragelse af borgere og civilsamfundet i forsknings- og innovationsforhold ved at fremme naturvidenskabelig uddannelse, ved at gøre videnskabelig viden lettere tilgængelig, ved at udvikle ansvarlige forsknings- og innovationsdagsordener, som imødegår borgernes og civilsamfundets bekymringer og forventninger, og ved at støtte deres deltagelse i aktiviteter under Euratomprogrammet.

| (11) | Med det formål at uddybe forbindelserne mellem videnskab og samfund og forstærke den offentlige tillid til videnskab bør Euratomprogrammet tilskynde til informeret inddragelse af borgere og civilsamfundet i forsknings- og innovationsforhold ved at fremme naturvidenskabelig uddannelse, ved at gøre videnskabelig viden lettere tilgængelig, ved at udvikle ansvarlige forsknings- og innovationsdagsordener, som imødegår borgernes og civilsamfundets bekymringer og forventninger, og ved at støtte deres deltagelse i aktiviteter under Euratomprogrammet.
  Dette bør omfatte en indsats med henblik på at gøre videnskabelige karrierer og forskerkarrierer attraktive for den næste generation af forskere, især hvis de kommer fra grupper, som er underrepræsenterede i forskningssektoren. Denne informerede deltagelse af borgerne i spørgsmål med relation til Euratomprogrammet forudsætter en tættere involvering af Europa-Parlamentet, som repræsenterer Unionens borgere. |
| --- | --- |

(11)

Med det formål at uddybe forbindelserne mellem videnskab og samfund og forstærke den offentlige tillid til videnskab bør Euratomprogrammet tilskynde til informeret inddragelse af borgere og civilsamfundet i forsknings- og innovationsforhold ved at fremme naturvidenskabelig uddannelse, ved at gøre videnskabelig viden lettere tilgængelig, ved at udvikle ansvarlige forsknings- og innovationsdagsordener, som imødegår borgernes og civilsamfundets bekymringer og forventninger, og ved at støtte deres deltagelse i aktiviteter under Euratomprogrammet.
  Dette bør omfatte en indsats med henblik på at gøre videnskabelige karrierer og forskerkarrierer attraktive for den næste generation af forskere, især hvis de kommer fra grupper, som er underrepræsenterede i forskningssektoren. Denne informerede deltagelse af borgerne i spørgsmål med relation til Euratomprogrammet forudsætter en tættere involvering af Europa-Parlamentet, som repræsenterer Unionens borgere.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Euratomprogrammet bør
  medvirke til at styrke
  forskererhvervets tiltrækningskraft i
  EU
  . Der bør rettes tilstrækkeligt fokus mod det europæiske charter for forskere og adfærdskodeksen for ansættelse af forskere samt andre relevante referencerammer, der er defineret inden for rammerne af det europæiske forskningsrum, samtidig med at deres frivillige karakter respekteres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Euratomprogrammet bør
  medvirke til at styrke
  forskererhvervets tiltrækningskraft i
  EU
  . Der bør rettes tilstrækkeligt fokus mod det europæiske charter for forskere og adfærdskodeksen for ansættelse af forskere samt andre relevante referencerammer, der er defineret inden for rammerne af det europæiske forskningsrum, samtidig med at deres frivillige karakter respekteres.

| (13) | Euratomprogrammet bør
  tilstræbe at fremme
  forskererhvervets tiltrækningskraft i
  Unionen med det overordnede mål at gøre videnskaben mere synlig i samfundet, men også med det mål at forhindre enhver mangel på kvalificeret arbejdskraft i Unionen eller »hjerneflugt« fra Unionen til tredjelande
  .
  Selv om der i øjeblikket findes megen ekspertise i Unionen, er det af afgørende betydning, at en ny generation af atomforskere bliver uddannet i alle aspekter af nuklear forskning. Euratomprogrammet bør også på alle niveauer forsøge at skabe europæisk merværdi for alle, der ønsker at deltage i nuklear forskning.
  Der bør rettes tilstrækkeligt fokus mod det europæiske charter for forskere og adfærdskodeksen for ansættelse af forskere samt andre relevante referencerammer, der er defineret inden for rammerne af det europæiske forskningsrum, samtidig med at deres frivillige karakter respekteres. |
| --- | --- |

(13)

Euratomprogrammet bør
  tilstræbe at fremme
  forskererhvervets tiltrækningskraft i
  Unionen med det overordnede mål at gøre videnskaben mere synlig i samfundet, men også med det mål at forhindre enhver mangel på kvalificeret arbejdskraft i Unionen eller »hjerneflugt« fra Unionen til tredjelande
  .
  Selv om der i øjeblikket findes megen ekspertise i Unionen, er det af afgørende betydning, at en ny generation af atomforskere bliver uddannet i alle aspekter af nuklear forskning. Euratomprogrammet bør også på alle niveauer forsøge at skabe europæisk merværdi for alle, der ønsker at deltage i nuklear forskning.
  Der bør rettes tilstrækkeligt fokus mod det europæiske charter for forskere og adfærdskodeksen for ansættelse af forskere samt andre relevante referencerammer, der er defineret inden for rammerne af det europæiske forskningsrum, samtidig med at deres frivillige karakter respekteres.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Forsknings- og innovationsaktiviteter, der støttes af Euratomprogrammet,
  bør
  respektere
  grundlæggende
  etiske principper. Der bør tages hensyn til udtalelser fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi. Forskningsaktiviteterne bør også tage hensyn til artikel 13 i TEUF og mindske anvendelsen af dyr til forskning og forsøg
  med henblik på i sidste instans at erstatte anvendelsen af dyr med andre metoder
  . Alle aktiviteter bør gennemføres på en måde, som sikrer et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Forsknings- og innovationsaktiviteter, der støttes af Euratomprogrammet,
  bør
  respektere
  grundlæggende
  etiske principper. Der bør tages hensyn til udtalelser fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi. Forskningsaktiviteterne bør også tage hensyn til artikel 13 i TEUF og mindske anvendelsen af dyr til forskning og forsøg
  med henblik på i sidste instans at erstatte anvendelsen af dyr med andre metoder
  . Alle aktiviteter bør gennemføres på en måde, som sikrer et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed.

| (15) | Forsknings- og innovationsaktiviteter, der støttes af Euratomprogrammet,
  er nødt til at
  respektere etiske principper. Der bør tages hensyn til udtalelser fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi. Forskningsaktiviteterne bør også tage hensyn til artikel 13 i TEUF og
  erstatte,
  mindske
  og raffinere
  anvendelsen af dyr til forskning og forsøg. Alle aktiviteter bør gennemføres på en måde, som sikrer et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed. |
| --- | --- |

(15)

Forsknings- og innovationsaktiviteter, der støttes af Euratomprogrammet,
  er nødt til at
  respektere etiske principper. Der bør tages hensyn til udtalelser fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi. Forskningsaktiviteterne bør også tage hensyn til artikel 13 i TEUF og
  erstatte,
  mindske
  og raffinere
  anvendelsen af dyr til forskning og forsøg. Alle aktiviteter bør gennemføres på en måde, som sikrer et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Der bør også opnås større effekt ved at kombinere Euratomprogrammet og midler fra den private sektor med offentlig-private partnerskaber på centrale områder, hvor forskning og innovation kan medvirke til realisering af
  EU's
  mere overordnede mål for konkurrenceevnen. Der bør lægges særlig vægt på inddragelse af små og mellemstore virksomheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Der bør også opnås større effekt ved at kombinere Euratomprogrammet og midler fra den private sektor med offentlig-private partnerskaber på centrale områder, hvor forskning og innovation kan medvirke til realisering af
  EU's
  mere overordnede mål for konkurrenceevnen. Der bør lægges særlig vægt på inddragelse af små og mellemstore virksomheder.

| (16) | Der bør også opnås større effekt ved at kombinere Euratomprogrammet og midler fra den private sektor med offentlig-private partnerskaber på centrale områder, hvor forskning og innovation kan medvirke til realisering af
  Unionens
  mere overordnede mål for konkurrenceevnen. Der bør lægges særlig vægt på inddragelse af små og mellemstore virksomheder
  (SMV'er)
  .
  Nødvendigheden af at øge små og mellemstore virksomheders udnyttelse af tilgængelig EU-finansiering bør gælde for dem, der arbejder med nuklear forskning, såvel som på andre områder. Euratomprogrammet bør støtte små og mellemstore virksomheder i alle faser af innovationskæden, især aktiviteter tættere på markedet, bl.a. gennem anvendelse af innovative finansielle instrumenter. En sådan støtte bør omfatte det SMV-specifikke instrument samt alle de reviderede finansielle instrumenter, som bør tilvejebringe passende foranstaltninger til at frigøre SMV'ernes fulde innovationspotentiale, og som vil blive tilgængelige gennem Horisont 2020-rammeprogrammet og lignende programmer, såsom programmet for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (2014 — 2020) (Cosme). |
| --- | --- |

(16)

Der bør også opnås større effekt ved at kombinere Euratomprogrammet og midler fra den private sektor med offentlig-private partnerskaber på centrale områder, hvor forskning og innovation kan medvirke til realisering af
  Unionens
  mere overordnede mål for konkurrenceevnen. Der bør lægges særlig vægt på inddragelse af små og mellemstore virksomheder
  (SMV'er)
  .
  Nødvendigheden af at øge små og mellemstore virksomheders udnyttelse af tilgængelig EU-finansiering bør gælde for dem, der arbejder med nuklear forskning, såvel som på andre områder. Euratomprogrammet bør støtte små og mellemstore virksomheder i alle faser af innovationskæden, især aktiviteter tættere på markedet, bl.a. gennem anvendelse af innovative finansielle instrumenter. En sådan støtte bør omfatte det SMV-specifikke instrument samt alle de reviderede finansielle instrumenter, som bør tilvejebringe passende foranstaltninger til at frigøre SMV'ernes fulde innovationspotentiale, og som vil blive tilgængelige gennem Horisont 2020-rammeprogrammet og lignende programmer, såsom programmet for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (2014 — 2020) (Cosme).

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Euratomprogrammet bør
  fremme samarbejde,
  navnlig
  på sikkerhedsområdet, med
  tredjelande
  på grundlag af fælles interesse og gensidigt udbytte
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Euratomprogrammet bør
  fremme samarbejde,
  navnlig
  på sikkerhedsområdet, med
  tredjelande
  på grundlag af fælles interesse og gensidigt udbytte
  .

| (17) | Euratomprogrammet bør navnlig
  tage hensyn til alle nukleare anlæg i
  tredjelande
  , som grænser op til Unionen, især hvis de er beliggende i et område med risiko for naturkatastrofer
  .
  Internationalt samarbejde om kerneenergi bør omfatte passende instrumenter til at sikre gensidige finansielle forpligtelser. Disse skal omfatte kooperative kontrakter og gensidige finansielle forpligtelser. |
| --- | --- |

(17)

Euratomprogrammet bør navnlig
  tage hensyn til alle nukleare anlæg i
  tredjelande
  , som grænser op til Unionen, især hvis de er beliggende i et område med risiko for naturkatastrofer
  .
  Internationalt samarbejde om kerneenergi bør omfatte passende instrumenter til at sikre gensidige finansielle forpligtelser. Disse skal omfatte kooperative kontrakter og gensidige finansielle forpligtelser.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Behovet for en ny tilgang til kontrol og risikoforvaltning i
  EU's
  støtte til forskning blev anerkendt af Rådet den 4. februar 2011, som opfordrede til en ny balance mellem tillid og kontrol og mellem risikovillighed og risikominimering. Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af forskningsrammeprogrammerne til en pragmatisk ændring i retning af administrativ og finansiel forenkling og erklærede, at forvaltningen af europæisk forskningsstøtte budre være mere tillidsbaseret og risikotolerant over for deltagerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Behovet for en ny tilgang til kontrol og risikoforvaltning i
  EU's
  støtte til forskning blev anerkendt af Rådet den 4. februar 2011, som opfordrede til en ny balance mellem tillid og kontrol og mellem risikovillighed og risikominimering. Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af forskningsrammeprogrammerne til en pragmatisk ændring i retning af administrativ og finansiel forenkling og erklærede, at forvaltningen af europæisk forskningsstøtte budre være mere tillidsbaseret og risikotolerant over for deltagerne.

| (19) | Behovet for en ny tilgang til kontrol og risikoforvaltning i
  Unionens
  støtte til forskning blev anerkendt af Rådet den 4. februar 2011, som opfordrede til en ny balance mellem tillid og kontrol og mellem risikovillighed og risikominimering. Europa-Parlamentet
  har opfordret til en markant forenkling af EU-finansieringen af forskning og udvikling og har gentagne gange opfordret til en ændring i retning af langt større administrativ og finansiel forenkling. I
  sin beslutning af 11. november 2010 (1) om forenkling af gennemførelsen af forskningsrammeprogrammerne
  opfordrede
  Europa-Parlamentet til en pragmatisk ændring i retning af administrativ og finansiel forenkling og erklærede, at forvaltningen af europæisk forskningsstøtte burde være mere tillidsbaseret og risikotolerant over for deltagerne.
  I sin beslutning af 8. juni 2011 om "Investering i fremtiden: om en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa

   (2)

  gentog Europa-Parlamentet sin opfordring til en ændring i retning af administrativ og finansiel forenkling og understregede endvidere, at enhver forøgelse af midlerne bør kombineres med en markant forenkling af finansieringsprocedurerne. Euratomprogrammet bør også tage behørig højde for forskersamfundets bekymringer og anbefalinger, som de kom til udtryk i ekspertgruppens endelige rapport »Midtvejsevaluering af det syvende rammeprogram« af 12. november 2010 samt i Kommissionens grønbog af 9. februar 2011 med titlen »Fra udfordringer til muligheder: Mod en fælles strategisk ramme for EU-finansiering af forskning og innovation«. |
| --- | --- |

(19)

Behovet for en ny tilgang til kontrol og risikoforvaltning i
  Unionens
  støtte til forskning blev anerkendt af Rådet den 4. februar 2011, som opfordrede til en ny balance mellem tillid og kontrol og mellem risikovillighed og risikominimering. Europa-Parlamentet
  har opfordret til en markant forenkling af EU-finansieringen af forskning og udvikling og har gentagne gange opfordret til en ændring i retning af langt større administrativ og finansiel forenkling. I
  sin beslutning af 11. november 2010 (1) om forenkling af gennemførelsen af forskningsrammeprogrammerne
  opfordrede
  Europa-Parlamentet til en pragmatisk ændring i retning af administrativ og finansiel forenkling og erklærede, at forvaltningen af europæisk forskningsstøtte burde være mere tillidsbaseret og risikotolerant over for deltagerne.
  I sin beslutning af 8. juni 2011 om "Investering i fremtiden: om en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa

   (2)

  gentog Europa-Parlamentet sin opfordring til en ændring i retning af administrativ og finansiel forenkling og understregede endvidere, at enhver forøgelse af midlerne bør kombineres med en markant forenkling af finansieringsprocedurerne. Euratomprogrammet bør også tage behørig højde for forskersamfundets bekymringer og anbefalinger, som de kom til udtryk i ekspertgruppens endelige rapport »Midtvejsevaluering af det syvende rammeprogram« af 12. november 2010 samt i Kommissionens grønbog af 9. februar 2011 med titlen »Fra udfordringer til muligheder: Mod en fælles strategisk ramme for EU-finansiering af forskning og innovation«.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | EU's
  finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklen og herunder forebyggelse, afsløring og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og i givet fald sanktioner. En revideret kontrolstrategi, hvor vægten forskydes fra minimering af fejlprocenten til risikobaseret kontrol og afsløring af svig, bør mindske kontrolbyrden for deltagerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

EU's
  finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklen og herunder forebyggelse, afsløring og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og i givet fald sanktioner. En revideret kontrolstrategi, hvor vægten forskydes fra minimering af fejlprocenten til risikobaseret kontrol og afsløring af svig, bør mindske kontrolbyrden for deltagerne.

| (20) | Unionens
  finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af
  nødvendige
  , forholdsmæssigt afpassede
  og effektive
  foranstaltninger i hele udgiftscyklen og herunder forebyggelse, afsløring og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og i givet fald sanktioner. En revideret kontrolstrategi, hvor vægten forskydes fra minimering af fejlprocenten til risikobaseret kontrol og afsløring af svig, bør mindske kontrolbyrden for deltagerne. |
| --- | --- |

(20)

Unionens
  finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af
  nødvendige
  , forholdsmæssigt afpassede
  og effektive
  foranstaltninger i hele udgiftscyklen og herunder forebyggelse, afsløring og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og i givet fald sanktioner. En revideret kontrolstrategi, hvor vægten forskydes fra minimering af fejlprocenten til risikobaseret kontrol og afsløring af svig, bør mindske kontrolbyrden for deltagerne.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | I henhold til artikel 7 i Euratomtraktaten har Kommissionen ansvaret for at gennemføre Euratomprogrammet. Med henblik på gennemførelsen af Euratomprogrammet, med undtagelse af dets direkte aktioner, bør Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg bestående af medlemsstaterne med det formål at sikre passende koordinering med nationale politikker på områder, der er omhandlet i dette forsknings- og uddannelsesprogram. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

I henhold til artikel 7 i Euratomtraktaten har Kommissionen ansvaret for at gennemføre Euratomprogrammet. Med henblik på gennemførelsen af Euratomprogrammet, med undtagelse af dets direkte aktioner, bør Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg bestående af medlemsstaterne med det formål at sikre passende koordinering med nationale politikker på områder, der er omhandlet i dette forsknings- og uddannelsesprogram.

| (25) | I henhold til artikel 7 i Euratomtraktaten har Kommissionen ansvaret for at gennemføre Euratomprogrammet. Med henblik på gennemførelsen af Euratomprogrammet, med undtagelse af dets direkte aktioner, bør Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg bestående af medlemsstaterne med det formål at sikre passende koordinering med nationale politikker på områder, der er omhandlet i dette forsknings- og uddannelsesprogram
  , samt at fremme stærke synergier og en stærk komplementaritet mellem EU-fonde, nationale fonde og regionale fonde
  .
  Europa-Parlamentet bør involveres i Kommissionens gennemførelse af Euratomprogrammet. |
| --- | --- |

(25)

I henhold til artikel 7 i Euratomtraktaten har Kommissionen ansvaret for at gennemføre Euratomprogrammet. Med henblik på gennemførelsen af Euratomprogrammet, med undtagelse af dets direkte aktioner, bør Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg bestående af medlemsstaterne med det formål at sikre passende koordinering med nationale politikker på områder, der er omhandlet i dette forsknings- og uddannelsesprogram
  , samt at fremme stærke synergier og en stærk komplementaritet mellem EU-fonde, nationale fonde og regionale fonde
  .
  Europa-Parlamentet bør involveres i Kommissionens gennemførelse af Euratomprogrammet.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 25 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (25a) | Anvendelsen af Unionens og medlemsstaternes midler til forskning og innovation bør koordineres bedre for at sikre komplementaritet, større effektivitet og synlighed samt for at opnå bedre budgetmæssige synergier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25a)

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 29 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (29a) | Efter Lissabontraktatens ikrafttræden og udvidelsen af Europa-Parlamentets rolle i henseende til budgetproceduren bør de nuværende juridiske rammer drøftes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29a)

Efter Lissabontraktatens ikrafttræden og udvidelsen af Europa-Parlamentets rolle i henseende til budgetproceduren bør de nuværende juridiske rammer drøftes.

Ændring 22

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | »små og mellemstore virksomheder (SMV’er)«: retlige enheder, som opfylder de kriterier, der er fastsat i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder

   (3)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

ea)

»små og mellemstore virksomheder (SMV’er)«: retlige enheder, som opfylder de kriterier, der er fastsat i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder

   (3)

  .

Ændring 23

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Euratomprogrammets overordnede mål er at forbedre den nukleare sikkerhed, sikring og strålingsbeskyttelse og at bidrage til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker og effektiv måde. Det overordnede mål opfyldes ved hjælp af de aktiviteter, der er angivet i bilag I, i form af direkte og indirekte aktioner, som omhandler de specifikke mål i stk. 2 og 3. | 1.   Euratomprogrammets overordnede mål er at forbedre den nukleare sikkerhed, sikring og strålingsbeskyttelse, at bidrage til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker og effektiv måde
  , at bidrage til andre forskningsområder relateret til nuklear forskning, såsom medicinsk forskning, og at sikre den europæiske kerneforsknings fremtid på lang sigt
  . Det overordnede mål opfyldes ved hjælp af de aktiviteter, der er angivet i bilag I, i form af direkte og indirekte aktioner, som omhandler de specifikke mål i stk. 2 og 3. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Euratomprogrammets overordnede mål er at forbedre den nukleare sikkerhed, sikring og strålingsbeskyttelse og at bidrage til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker og effektiv måde. Det overordnede mål opfyldes ved hjælp af de aktiviteter, der er angivet i bilag I, i form af direkte og indirekte aktioner, som omhandler de specifikke mål i stk. 2 og 3.

1.   Euratomprogrammets overordnede mål er at forbedre den nukleare sikkerhed, sikring og strålingsbeskyttelse, at bidrage til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker og effektiv måde
  , at bidrage til andre forskningsområder relateret til nuklear forskning, såsom medicinsk forskning, og at sikre den europæiske kerneforsknings fremtid på lang sigt
  . Det overordnede mål opfyldes ved hjælp af de aktiviteter, der er angivet i bilag I, i form af direkte og indirekte aktioner, som omhandler de specifikke mål i stk. 2 og 3.

Ændring 24

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | støtte sikker drift af nukleare systemer |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

støtte sikker drift af nukleare systemer

| a) | støtte sikker drift af
  alle eksisterende og fremtidige civile
  nukleare systemer |
| --- | --- |

a)

støtte sikker drift af
  alle eksisterende og fremtidige civile
  nukleare systemer

Ændring 25

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | støtte udviklingen og bæredygtigheden af nukleare kompetencer på EU-plan |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

støtte udviklingen og bæredygtigheden af nukleare kompetencer på EU-plan

| c) | støtte
  de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre tilstrækkeligt uddannede menneskelige ressourcer, og
  udviklingen og bæredygtigheden af nukleare kompetencer på EU-plan |
| --- | --- |

c)

støtte
  de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre tilstrækkeligt uddannede menneskelige ressourcer, og
  udviklingen og bæredygtigheden af nukleare kompetencer på EU-plan

Ændring 26

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | fremme strålingsbeskyttelse |

Kommissionens forslag

Ændring

d)

fremme strålingsbeskyttelse

| d) | støtte F&U inden for
  strålingsbeskyttelse
  og søge at opretholde de bedst mulige arbejdsvilkår for dem, der arbejder direkte med nukleare materialer |
| --- | --- |

d)

støtte F&U inden for
  strålingsbeskyttelse
  og søge at opretholde de bedst mulige arbejdsvilkår for dem, der arbejder direkte med nukleare materialer

Ændring 27

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | bidrage til den F&U-dagsorden, som er et resultat af de anbefalinger, der er anført i konklusionerne på Unionens stresstest (bl.a. seismiske modeller og kernenedsmeltningsadfærd). |

Kommissionens forslag

Ændring

da)

bidrage til den F&U-dagsorden, som er et resultat af de anbefalinger, der er anført i konklusionerne på Unionens stresstest (bl.a. seismiske modeller og kernenedsmeltningsadfærd).

Ændring 28

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra d b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | db) | støtte den langsigtede bæredygtighed af nuklear fission gennem forbedringer inden for forøgelse af reaktortid eller i udformningen af nye reaktortyper |

Kommissionens forslag

Ændring

db)

støtte den langsigtede bæredygtighed af nuklear fission gennem forbedringer inden for forøgelse af reaktortid eller i udformningen af nye reaktortyper

Ændring 29

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | skabe fundamentet for fremtidige
  fusionskraftanlæg
  ved at udvikle materialer, teknologier og skitseprojekter |

Kommissionens forslag

Ændring

f)

skabe fundamentet for fremtidige
  fusionskraftanlæg
  ved at udvikle materialer, teknologier og skitseprojekter

| f) | skabe fundamentet for fremtidige
  fusions- og fissionskraftanlæg
  ved at udvikle materialer, teknologier og skitseprojekter |
| --- | --- |

f)

skabe fundamentet for fremtidige
  fusions- og fissionskraftanlæg
  ved at udvikle materialer, teknologier og skitseprojekter

Ændring 30

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | fremme innovation og
  industriel konkurrenceevne |

Kommissionens forslag

Ændring

g)

fremme innovation og
  industriel konkurrenceevne

| g) | fremme innovation og
  europæisk industrielt lederskab inden for fission og fusion |
| --- | --- |

g)

fremme innovation og
  europæisk industrielt lederskab inden for fission og fusion

Ændring 31

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra g a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ga) | støtte Horisont 2020's tre prioriteter: videnskabelig topkvalitet, industrielt lederskab og samfundsmæssige udfordringer |

Kommissionens forslag

Ændring

ga)

støtte Horisont 2020's tre prioriteter: videnskabelig topkvalitet, industrielt lederskab og samfundsmæssige udfordringer

Ændring 32

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra h

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| h) | sikre tilgængelighed og brug af forskningsinfrastrukturer af paneuropæisk relevans |

Kommissionens forslag

Ændring

h)

sikre tilgængelighed og brug af forskningsinfrastrukturer af paneuropæisk relevans

| h) | sikre tilgængelighed og brug af
  samt fremme udvikling af nye
  forskningsinfrastrukturer af paneuropæisk relevans |
| --- | --- |

h)

sikre tilgængelighed og brug af
  samt fremme udvikling af nye
  forskningsinfrastrukturer af paneuropæisk relevans

Ændring 33

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | forbedre den nukleare sikkerhed, herunder brændsels- og reaktorsikkerhed, affaldshåndtering og nedlukning samt nødberedskab |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

forbedre den nukleare sikkerhed, herunder brændsels- og reaktorsikkerhed, affaldshåndtering og nedlukning samt nødberedskab

| a) | forbedre den nukleare sikkerhed, herunder brændsels- og reaktorsikkerhed, affaldshåndtering og nedlukning, nødberedskab
  arbejdsforhold for de, der arbejder direkte med nukleare materialer samt håndtering af de direkte konsekvenser af hændelser i forbindelse med nuklear sikkerhed, hvor usandsynlige sådanne hændelser end måtte være |
| --- | --- |

a)

forbedre den nukleare sikkerhed, herunder brændsels- og reaktorsikkerhed, affaldshåndtering og nedlukning, nødberedskab
  arbejdsforhold for de, der arbejder direkte med nukleare materialer samt håndtering af de direkte konsekvenser af hændelser i forbindelse med nuklear sikkerhed, hvor usandsynlige sådanne hændelser end måtte være

Ændring 34

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | fremme videnforvaltning, uddannelse og erhvervsuddannelse |

Kommissionens forslag

Ændring

d)

fremme videnforvaltning, uddannelse og erhvervsuddannelse

| d) | fremme videnforvaltning, uddannelse og erhvervsuddannelse
  , herunder øge udbredelsen af nuklear forskning blandt europæiske forskere og tiltrække forskere uden for Unionen |
| --- | --- |

d)

fremme videnforvaltning, uddannelse og erhvervsuddannelse
  , herunder øge udbredelsen af nuklear forskning blandt europæiske forskere og tiltrække forskere uden for Unionen

Ændring 35

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | støtte
  EU's
  politik inden for nuklear sikkerhed og den EU-lovgivning, der opstår i forbindelse hermed. |

Kommissionens forslag

Ændring

e)

støtte
  EU's
  politik inden for nuklear sikkerhed og den EU-lovgivning, der opstår i forbindelse hermed.

| e) | støtte
  Unionens
  politik inden for nuklear sikkerhed og den EU-lovgivning, der opstår i forbindelse hermed
  , herunder at arbejde hen imod udvikling af internationalt anerkendte standarder for fissionsreaktorers nukleare sikkerhed
  . |
| --- | --- |

e)

støtte
  Unionens
  politik inden for nuklear sikkerhed og den EU-lovgivning, der opstår i forbindelse hermed
  , herunder at arbejde hen imod udvikling af internationalt anerkendte standarder for fissionsreaktorers nukleare sikkerhed
  .

Ændring 36

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | afhjælpe enhver mangel på kvalificeret arbejdskraft i forhold til nuklear ekspertise og forhindre ethvert fremtidigt tab af arbejdskraft eller »hjerneflugt« af atomforskere fra Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

ea)

afhjælpe enhver mangel på kvalificeret arbejdskraft i forhold til nuklear ekspertise og forhindre ethvert fremtidigt tab af arbejdskraft eller »hjerneflugt« af atomforskere fra Unionen.

Ændring 37

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra e b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | eb) | supplere alle påkrævede sikkerhedsforbedringer, som er foreslået på baggrund af de stresstest, der blev udført på alle kernereaktorer i Unionen og i tredjelande, som grænser op til Unionen. Dette bør foregå med fokus på at bidrage til den F&U-dagsorden, der er resultatet af deres anbefalinger. |

Kommissionens forslag

Ændring

eb)

supplere alle påkrævede sikkerhedsforbedringer, som er foreslået på baggrund af de stresstest, der blev udført på alle kernereaktorer i Unionen og i tredjelande, som grænser op til Unionen. Dette bør foregå med fokus på at bidrage til den F&U-dagsorden, der er resultatet af deres anbefalinger.

Ændring 38

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra e c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ec) | støtte Horisont 2020's forenklingsdagsorden og dermed reducere de administrative byrder af tidligere rammeprogrammer, især for SMV'er, universiteter og mindre forskningsinstitutter. |

Kommissionens forslag

Ændring

ec)

støtte Horisont 2020's forenklingsdagsorden og dermed reducere de administrative byrder af tidligere rammeprogrammer, især for SMV'er, universiteter og mindre forskningsinstitutter.

Ændring 39

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Euratomprogrammet gennemføres på en sådan måde, at det sikres, at indsatsområderne og de støttede aktiviteter er relevante for ændrede behov og tager hensyn til, at videnskab, teknologi, innovation, politikudformning, markeder og samfundet hele tiden udvikler sig. | 4.   Euratomprogrammet gennemføres på en sådan måde, at det sikres, at indsatsområderne og de støttede aktiviteter er relevante for ændrede behov og tager hensyn til, at videnskab, teknologi, innovation, politikudformning, markeder og samfundet hele tiden udvikler sig
  , samt de direkte konsekvenser af hændelser i forbindelse med nuklear sikkerhed, hvor usandsynlige sådanne hændelser end måtte være
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

4.   Euratomprogrammet gennemføres på en sådan måde, at det sikres, at indsatsområderne og de støttede aktiviteter er relevante for ændrede behov og tager hensyn til, at videnskab, teknologi, innovation, politikudformning, markeder og samfundet hele tiden udvikler sig.

4.   Euratomprogrammet gennemføres på en sådan måde, at det sikres, at indsatsområderne og de støttede aktiviteter er relevante for ændrede behov og tager hensyn til, at videnskab, teknologi, innovation, politikudformning, markeder og samfundet hele tiden udvikler sig
  , samt de direkte konsekvenser af hændelser i forbindelse med nuklear sikkerhed, hvor usandsynlige sådanne hændelser end måtte være
  .

Ændring 40

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Euratomprogrammet skal bidrage til gennemførelsen af SET-planen. Dets indirekte og direkte aktiviteter bør rettes ind efter den strategiske forskningsdagsorden for de tre eksisterende europæiske teknologiplatforme for kerneenergi: SNETP, IGDTP og MELODI. |

Kommissionens forslag

Ændring

5a.
     
  Euratomprogrammet skal bidrage til gennemførelsen af SET-planen. Dets indirekte og direkte aktiviteter bør rettes ind efter den strategiske forskningsdagsorden for de tre eksisterende europæiske teknologiplatforme for kerneenergi: SNETP, IGDTP og MELODI.

Ændring
  101/rev2

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Den finansielle ramme for gennemførelsen af Euratomprogrammet
  er
  på 
  1 788,889
   mio. EUR. Beløbet fordeles således: | 1.   
  Som omhandlet i punkt 18 i den interinstitutionelle aftale af ...

   (4)

  mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning (IIA) er
  den finansielle ramme for gennemførelsen af Euratomprogrammet på
  1 603,329
   mio. EUR. Dette beløb udgør det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.
  Det
  fordeles således: |
| a) | indirekte aktioner under programmet for fusionsforskning og –udvikling:
  709,713
   mio. EUR |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Den finansielle ramme for gennemførelsen af Euratomprogrammet
  er
  på 
  1 788,889
   mio. EUR. Beløbet fordeles således:

1.   
  Som omhandlet i punkt 18 i den interinstitutionelle aftale af ...

   (4)

  mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning (IIA) er
  den finansielle ramme for gennemførelsen af Euratomprogrammet på
  1 603,329
   mio. EUR. Dette beløb udgør det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.
  Det
  fordeles således:

a)

indirekte aktioner under programmet for fusionsforskning og –udvikling:
  709,713
   mio. EUR

| a) | indirekte aktioner under programmet for fusionsforskning og –udvikling:
  636,095
   mio. EUR |
| --- | --- |

a)

indirekte aktioner under programmet for fusionsforskning og –udvikling:
  636,095
   mio. EUR

| b) | indirekte aktioner vedrørende nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse:
  354,857
   mio. EUR |
| --- | --- |

b)

indirekte aktioner vedrørende nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse:
  354,857
   mio. EUR

| b) | indirekte aktioner vedrørende nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse:
  318,048
   mio. EUR |
| --- | --- |

b)

indirekte aktioner vedrørende nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse:
  318,048
   mio. EUR

| c) | direkte aktioner:
  724,319
   mio. EUR. |
| --- | --- |

c)

direkte aktioner:
  724,319
   mio. EUR.

| c) | direkte aktioner:
  649,186
   mio. EUR. |
| --- | --- |

c)

direkte aktioner:
  649,186
   mio. EUR.

Ændring 45

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Til gennemførelsen af Euratomprogrammets indirekte aktioner afsættes højst
  13,5  %
  til Kommissionens administrative udgifter. | Til gennemførelsen af Euratomprogrammets indirekte aktioner afsættes højst
  7 %
  til Kommissionens administrative udgifter. |

Kommissionens forslag

Ændring

Til gennemførelsen af Euratomprogrammets indirekte aktioner afsættes højst
  13,5  %
  til Kommissionens administrative udgifter.

Til gennemførelsen af Euratomprogrammets indirekte aktioner afsættes højst
  7 %
  til Kommissionens administrative udgifter.

Ændring 46

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  ITER-projektet skal indgå i Euratomprogrammet og finansieres via den flerårige finansielle ramme på en fuldstændig og gennemsigtig måde. |
| | Aspekter af projektet, som ikke har direkte forbindelse til forskning og uddannelse, behøver ikke at være inkluderet i finansieringen under Euratomprogrammet. |

Kommissionens forslag

Ændring

1a.
     
  ITER-projektet skal indgå i Euratomprogrammet og finansieres via den flerårige finansielle ramme på en fuldstændig og gennemsigtig måde.

Aspekter af projektet, som ikke har direkte forbindelse til forskning og uddannelse, behøver ikke at være inkluderet i finansieringen under Euratomprogrammet.

Ændring
  47

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet med forbehold af bestemmelserne i forordningen om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 og IIA. |

Kommissionens forslag

Ændring

1b.
     
  De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet med forbehold af bestemmelserne i forordningen om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 og IIA.

Ændring 48

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Fællesskabet arbejder i retning af en bredere og mere hyppig anvendelse af strukturfonde til nuklear forskning, og sikrer, at fondene gennemføres i tråd med Fællesskabets prioriteter inden for forskning. |

Kommissionens forslag

Ændring

4a.
     
  Fællesskabet arbejder i retning af en bredere og mere hyppig anvendelse af strukturfonde til nuklear forskning, og sikrer, at fondene gennemføres i tråd med Fællesskabets prioriteter inden for forskning.

Ændring 49

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   »Deltagergarantifonden«, der er oprettet ved forordning (EU) nr. XX/2012 [regler for deltagelse og formidling], afløser og efterfølger de deltagergarantifonde, der er oprettet ved forordning (Euratom) nr. 1908/2006 og forordning (Euratom) nr.
  XX/XX [Euratom-deltagelsesreglerne 2012-2013]
  . | 3.   »Deltagergarantifonden«, der er oprettet ved forordning (EU) nr. XX/2012 [regler for deltagelse og formidling], afløser og efterfølger de deltagergarantifonde, der er oprettet ved forordning (Euratom) nr. 1908/2006 og forordning (Euratom) nr.
  139/2012
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   »Deltagergarantifonden«, der er oprettet ved forordning (EU) nr. XX/2012 [regler for deltagelse og formidling], afløser og efterfølger de deltagergarantifonde, der er oprettet ved forordning (Euratom) nr. 1908/2006 og forordning (Euratom) nr.
  XX/XX [Euratom-deltagelsesreglerne 2012-2013]
  .

3.   »Deltagergarantifonden«, der er oprettet ved forordning (EU) nr. XX/2012 [regler for deltagelse og formidling], afløser og efterfølger de deltagergarantifonde, der er oprettet ved forordning (Euratom) nr. 1908/2006 og forordning (Euratom) nr.
  139/2012
  .

Ændring 50

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 3 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Eventuelle midler fra deltagergarantifonde, der er oprettet ved forordning (Euratom) nr. 1908/2006 og forordning (Euratom) nr.
  XX/XX [Euratom-deltagelsesreglerne (2012-2013)]
  , overføres til deltagergarantifonden pr. 31. december 2013. Deltagerne i aktioner under afgørelse
  XX/XX [Euratomprogrammet 2012-2013]
  , som indgår tilskudsaftaler efter den 31. december 2013, yder deres bidrag til deltagergarantifonden. | Eventuelle midler fra deltagergarantifonde, der er oprettet ved forordning (Euratom) nr. 1908/2006 og forordning (Euratom) nr.
  139/2012
  overføres til deltagergarantifonden pr. 31. december 2013. Deltagerne i aktioner under afgørelse
  2012/94/Euratom
  , som indgår tilskudsaftaler efter den 31. december 2013, yder deres bidrag til deltagergarantifonden. |

Kommissionens forslag

Ændring

Eventuelle midler fra deltagergarantifonde, der er oprettet ved forordning (Euratom) nr. 1908/2006 og forordning (Euratom) nr.
  XX/XX [Euratom-deltagelsesreglerne (2012-2013)]
  , overføres til deltagergarantifonden pr. 31. december 2013. Deltagerne i aktioner under afgørelse
  XX/XX [Euratomprogrammet 2012-2013]
  , som indgår tilskudsaftaler efter den 31. december 2013, yder deres bidrag til deltagergarantifonden.

Eventuelle midler fra deltagergarantifonde, der er oprettet ved forordning (Euratom) nr. 1908/2006 og forordning (Euratom) nr.
  139/2012
  overføres til deltagergarantifonden pr. 31. december 2013. Deltagerne i aktioner under afgørelse
  2012/94/Euratom
  , som indgår tilskudsaftaler efter den 31. december 2013, yder deres bidrag til deltagergarantifonden.

Ændring 51

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Programmer, der har til formål at øge både nuværende og planlagt innovativ forskning, bør tillade, at nuklear forskning bliver tilføjet deres liste over relevante forskningskategorier. Eureka Eurostars-programmet og Marie Curie-aktiviteterne bør udvide deres deltagelsesregler, således at SMV'er, der er involveret i nuklear forskning, kan deltage. |

Kommissionens forslag

Ændring

2a.
     
  Programmer, der har til formål at øge både nuværende og planlagt innovativ forskning, bør tillade, at nuklear forskning bliver tilføjet deres liste over relevante forskningskategorier. Eureka Eurostars-programmet og Marie Curie-aktiviteterne bør udvide deres deltagelsesregler, således at SMV'er, der er involveret i nuklear forskning, kan deltage.

Ændring 52

Forslag til forordning

Artikel 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Euratomprogrammet sikrer effektiv fremme ligestilling mellem kønnene og ligestillingsaspektet
  i indholdet af forsknings- og innovationsaktiviteterne
  . | Euratomprogrammet skal effektivt fremme ligestilling mellem kønnene og ligestillingsaspektet
  og støtte målsætningen for Horisont 2020 om at behandle køn som et tværgående emne for at rette op på den manglende balance mellem mænd og kvinder
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Euratomprogrammet sikrer effektiv fremme ligestilling mellem kønnene og ligestillingsaspektet
  i indholdet af forsknings- og innovationsaktiviteterne
  .

Euratomprogrammet skal effektivt fremme ligestilling mellem kønnene og ligestillingsaspektet
  og støtte målsætningen for Horisont 2020 om at behandle køn som et tværgående emne for at rette op på den manglende balance mellem mænd og kvinder
  .

Ændring 53

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Der lægges særlig vægt på proportionalitetsprincippet, retten til privatlivets fred, retten til beskyttelse af personoplysninger,
  retten
  til personlig fysisk og psykisk integritet, retten til ikke-diskrimination og behovet for at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. | Der lægges særlig vægt på proportionalitetsprincippet
  , beskyttelsen af den menneskelige værdighed, princippet om menneskets forrang
  , retten til privatlivets fred, retten til beskyttelse af personoplysninger,
  menneskers ret
  til personlig fysisk og psykisk integritet, retten til ikke-diskrimination og behovet for at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. |

Kommissionens forslag

Ændring

Der lægges særlig vægt på proportionalitetsprincippet, retten til privatlivets fred, retten til beskyttelse af personoplysninger,
  retten
  til personlig fysisk og psykisk integritet, retten til ikke-diskrimination og behovet for at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau.

Der lægges særlig vægt på proportionalitetsprincippet
  , beskyttelsen af den menneskelige værdighed, princippet om menneskets forrang
  , retten til privatlivets fred, retten til beskyttelse af personoplysninger,
  menneskers ret
  til personlig fysisk og psykisk integritet, retten til ikke-diskrimination og behovet for at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau.

Ændring 54

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I
  det flerårige arbejdsprogram
  tages der
  hensyn til relevante forskningsaktiviteter, som medlemsstaterne, associerede lande samt europæiske og internationale organisationer gennemfører. De ajourføres efter behov. | Det flerårige arbejdsprogram
  forelægges styrelsesrådet for JRC og fremlægges for Europa-Parlamentet og Rådet
  .
  Det skal tage
  hensyn til relevante forskningsaktiviteter, som medlemsstaterne, associerede lande samt europæiske og internationale organisationer gennemfører
  , med henblik på at udgå spild af forskningskræfter i Europa og for at udnytte de finansielle ressourcer bedst muligt
  . Det ajourføres efter behov. |

Kommissionens forslag

Ændring

I
  det flerårige arbejdsprogram
  tages der
  hensyn til relevante forskningsaktiviteter, som medlemsstaterne, associerede lande samt europæiske og internationale organisationer gennemfører. De ajourføres efter behov.

Det flerårige arbejdsprogram
  forelægges styrelsesrådet for JRC og fremlægges for Europa-Parlamentet og Rådet
  .
  Det skal tage
  hensyn til relevante forskningsaktiviteter, som medlemsstaterne, associerede lande samt europæiske og internationale organisationer gennemfører
  , med henblik på at udgå spild af forskningskræfter i Europa og for at udnytte de finansielle ressourcer bedst muligt
  . Det ajourføres efter behov.

Ændring 55

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Arbejdsprogrammerne tager højde for det nationale, europæiske og internationale videnskabelige, teknologiske og innovative niveau og for relevante politiske, markedsmæssige og samfundsmæssige tendenser. De ajourføres efter behov. | 3.   Arbejdsprogrammerne tager højde for det nationale, europæiske og internationale videnskabelige, teknologiske og innovative niveau og for relevante politiske, markedsmæssige og samfundsmæssige tendenser. De ajourføres efter behov
  under hensyntagen til hensigterne med og målene i Horisont 2020
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Arbejdsprogrammerne tager højde for det nationale, europæiske og internationale videnskabelige, teknologiske og innovative niveau og for relevante politiske, markedsmæssige og samfundsmæssige tendenser. De ajourføres efter behov.

3.   Arbejdsprogrammerne tager højde for det nationale, europæiske og internationale videnskabelige, teknologiske og innovative niveau og for relevante politiske, markedsmæssige og samfundsmæssige tendenser. De ajourføres efter behov
  under hensyntagen til hensigterne med og målene i Horisont 2020
  .

Ændring 56

Forslag til forordning

Artikel 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Der lægges særlig vægt på at sikre tilstrækkelig deltagelse af og innovationsindvirkning på små og mellemstore virksomheder i Euratomprogrammet. Kvantitative og kvalitative vurderinger af de små og mellemstore virksomheders deltagelse gennemføres som en del af evaluerings- og overvågningsordningerne. | 1.
     Der lægges særlig vægt på at sikre tilstrækkelig deltagelse af og innovationsindvirkning på små og mellemstore virksomheder i Euratomprogrammet. Kvantitative og kvalitative vurderinger af de små og mellemstore virksomheders deltagelse gennemføres som en del af evaluerings- og overvågningsordningerne. |
| | 2.
     
  I betragtning af SMV-sektorens betydning for den europæiske økonomi og den nuværende underrepræsentation af SMV'er i atomindustrien skal Euratomprogrammet i overensstemmelse med målene i Horisont 2020 støtte alle bestræbelser på at lette den administrative byrde, som SMV'er pålægges. |

Kommissionens forslag

Ændring

Der lægges særlig vægt på at sikre tilstrækkelig deltagelse af og innovationsindvirkning på små og mellemstore virksomheder i Euratomprogrammet. Kvantitative og kvalitative vurderinger af de små og mellemstore virksomheders deltagelse gennemføres som en del af evaluerings- og overvågningsordningerne.

1.
     Der lægges særlig vægt på at sikre tilstrækkelig deltagelse af og innovationsindvirkning på små og mellemstore virksomheder i Euratomprogrammet. Kvantitative og kvalitative vurderinger af de små og mellemstore virksomheders deltagelse gennemføres som en del af evaluerings- og overvågningsordningerne.

2.
     
  I betragtning af SMV-sektorens betydning for den europæiske økonomi og den nuværende underrepræsentation af SMV'er i atomindustrien skal Euratomprogrammet i overensstemmelse med målene i Horisont 2020 støtte alle bestræbelser på at lette den administrative byrde, som SMV'er pålægges.

Ændring 57

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1 — afsnit 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | bekæmpe alle former for spredning af kernevåben og ulovlig handel. |

Kommissionens forslag

Ændring

ca)

bekæmpe alle former for spredning af kernevåben og ulovlig handel.

Ændring 58

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1 — afsnit 1 — litra c b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cb) | støtte internationale bestræbelser med hensyn til udvikling af fælles internationale sikkerhedsstandarder. |

Kommissionens forslag

Ændring

cb)

støtte internationale bestræbelser med hensyn til udvikling af fælles internationale sikkerhedsstandarder.

Ændring 59

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1 — afsnit 1 — litra c c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cc) | bidrage til forbedret videnudveksling. |

Kommissionens forslag

Ændring

cc)

bidrage til forbedret videnudveksling.

Ændring 60

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — afsnit 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Der lægges særlig vægt på alle reaktorer og nukleare anlæg i tredjelande, som geografisk er placeret meget tæt på medlemsstaternes område, især hvis sådanne reaktorer og anlæg er beliggende tæt på farlige geografiske eller geologiske steder. |

Kommissionens forslag

Ændring

Der lægges særlig vægt på alle reaktorer og nukleare anlæg i tredjelande, som geografisk er placeret meget tæt på medlemsstaternes område, især hvis sådanne reaktorer og anlæg er beliggende tæt på farlige geografiske eller geologiske steder.

Ændring 61

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | initiativer rettet mod bevidstgørelse og fremme af adgang til finansiering under Euratomprogrammet, navnlig for underrepræsenterede regioner eller deltagertyper |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

initiativer rettet mod bevidstgørelse og fremme af adgang til finansiering under Euratomprogrammet, navnlig for underrepræsenterede regioner eller deltagertyper

| a) | initiativer rettet mod bevidstgørelse og fremme af adgang til finansiering under Euratomprogrammet, navnlig for underrepræsenterede regioner eller deltagertyper
  og navnlig med henblik på, at SMV'er øger udnyttelsen af tilgængelig finansiering og deltager i passende programmer
  . |
| --- | --- |

a)

initiativer rettet mod bevidstgørelse og fremme af adgang til finansiering under Euratomprogrammet, navnlig for underrepræsenterede regioner eller deltagertyper
  og navnlig med henblik på, at SMV'er øger udnyttelsen af tilgængelig finansiering og deltager i passende programmer
  .

Ændring 62

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Forsøg på øget forenkling hvad angår deltagelse meddeles til alle deltagere, herunder SMV'er og akademiske institutioner. |

Kommissionens forslag

Ændring

Forsøg på øget forenkling hvad angår deltagelse meddeles til alle deltagere, herunder SMV'er og akademiske institutioner.

Ændring 63

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at
  EU’s
  finansielle interesser bliver beskyttet, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne [afgørelse/forordning]; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have afskrækkende virkning. | 1.   Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at
  Unionens
  finansielle interesser bliver beskyttet, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne [afgørelse/forordning]; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have afskrækkende virkning.
  Europa-Parlamentet underrettes om sådanne foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at
  EU’s
  finansielle interesser bliver beskyttet, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne [afgørelse/forordning]; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have afskrækkende virkning.

1.   Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at
  Unionens
  finansielle interesser bliver beskyttet, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne [afgørelse/forordning]; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have afskrækkende virkning.
  Europa-Parlamentet underrettes om sådanne foranstaltninger.

Ændring 64

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol og inspektion på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler ifølge denne forordning. | 2.   
  Europa-Parlamentet,
  Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol og inspektion på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler ifølge denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol og inspektion på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler ifølge denne forordning.

2.   
  Europa-Parlamentet,
  Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol og inspektion på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler ifølge denne forordning.

Ændring 65

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet; denne bestemmelse berører ikke stk. 1, 2 og 3. | 4.   Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet; denne bestemmelse berører ikke stk. 1, 2 og 3.
  Europa-Parlamentet underrettes straks om resultaterne af sådanne kontroller. |

Kommissionens forslag

Ændring

4.   Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet; denne bestemmelse berører ikke stk. 1, 2 og 3.

4.   Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet; denne bestemmelse berører ikke stk. 1, 2 og 3.
  Europa-Parlamentet underrettes straks om resultaterne af sådanne kontroller.

Ændring 66

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Inden den
  31. maj 2017
  og under hensyntagen til den efterfølgende evaluering af Euratoms syvende rammeprogram, der er fastlagt ved afgørelse 2006/970/Euratom, og Euratomprogrammet (2012-2013), der er fastlagt ved afgørelse 20XX/XX/Euratom, som skal være afsluttet inden udgangen af 2015, gennemfører Kommissionen med bistand fra uafhængige eksperter en foreløbig evaluering af Euratomprogrammet ud fra resultaterne, for så vidt angår resultater og fremskridt i indvirkning, i forhold til målsætningerne og den fortsatte relevans af alle foranstaltninger, effektiviteten og anvendelsen af ressourcer, mulighederne for yderligere forenkling og europæisk merværdi. Evalueringen tager endvidere hensyn til foranstaltningernes bidrag til
  EU's
  målsætninger om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst samt resultaterne af den langsigtede indvirkning af de forudgående foranstaltninger. | Inden den
  31. maj 2016
  og under hensyntagen til den efterfølgende evaluering af Euratoms syvende rammeprogram, der er fastlagt ved afgørelse 2006/970/Euratom, og Euratomprogrammet (2012-2013), der er fastlagt ved afgørelse 2012/93/Euratom, som skal være afsluttet inden udgangen af 2015, gennemfører Kommissionen med bistand fra uafhængige eksperter en foreløbig evaluering af Euratomprogrammet ud fra resultaterne, for så vidt angår resultater og fremskridt i indvirkning, i forhold til målsætningerne og den fortsatte relevans af alle foranstaltninger, effektiviteten og anvendelsen af ressourcer, mulighederne for yderligere forenkling og europæisk merværdi.
  Denne evaluering skal også tage højde for aspekter vedrørende adgangen til støttemuligheder med henblik på udvidelse af den fremragende kvalitet af Unionens videnskabs- og innovationsbase for SMV'er samt fremme af kønsbalancen.
  Evalueringen tager endvidere hensyn til foranstaltningernes bidrag til
  Unionens
  målsætninger om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst samt resultaterne af den langsigtede indvirkning af de forudgående foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

Inden den
  31. maj 2017
  og under hensyntagen til den efterfølgende evaluering af Euratoms syvende rammeprogram, der er fastlagt ved afgørelse 2006/970/Euratom, og Euratomprogrammet (2012-2013), der er fastlagt ved afgørelse 20XX/XX/Euratom, som skal være afsluttet inden udgangen af 2015, gennemfører Kommissionen med bistand fra uafhængige eksperter en foreløbig evaluering af Euratomprogrammet ud fra resultaterne, for så vidt angår resultater og fremskridt i indvirkning, i forhold til målsætningerne og den fortsatte relevans af alle foranstaltninger, effektiviteten og anvendelsen af ressourcer, mulighederne for yderligere forenkling og europæisk merværdi. Evalueringen tager endvidere hensyn til foranstaltningernes bidrag til
  EU's
  målsætninger om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst samt resultaterne af den langsigtede indvirkning af de forudgående foranstaltninger.

Inden den
  31. maj 2016
  og under hensyntagen til den efterfølgende evaluering af Euratoms syvende rammeprogram, der er fastlagt ved afgørelse 2006/970/Euratom, og Euratomprogrammet (2012-2013), der er fastlagt ved afgørelse 2012/93/Euratom, som skal være afsluttet inden udgangen af 2015, gennemfører Kommissionen med bistand fra uafhængige eksperter en foreløbig evaluering af Euratomprogrammet ud fra resultaterne, for så vidt angår resultater og fremskridt i indvirkning, i forhold til målsætningerne og den fortsatte relevans af alle foranstaltninger, effektiviteten og anvendelsen af ressourcer, mulighederne for yderligere forenkling og europæisk merværdi.
  Denne evaluering skal også tage højde for aspekter vedrørende adgangen til støttemuligheder med henblik på udvidelse af den fremragende kvalitet af Unionens videnskabs- og innovationsbase for SMV'er samt fremme af kønsbalancen.
  Evalueringen tager endvidere hensyn til foranstaltningernes bidrag til
  Unionens
  målsætninger om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst samt resultaterne af den langsigtede indvirkning af de forudgående foranstaltninger.

Ændring 67

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterne leverer alle de data og oplysninger, Kommissionen har brug for i forbindelse med overvågningen og evalueringen af de pågældende foranstaltninger. | 4.   Medlemsstaterne leverer alle de data og oplysninger,
  Europa-Parlamentet og
  Kommissionen har brug for i forbindelse med overvågningen og evalueringen af de pågældende foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

4.   Medlemsstaterne leverer alle de data og oplysninger, Kommissionen har brug for i forbindelse med overvågningen og evalueringen af de pågældende foranstaltninger.

4.   Medlemsstaterne leverer alle de data og oplysninger,
  Europa-Parlamentet og
  Kommissionen har brug for i forbindelse med overvågningen og evalueringen af de pågældende foranstaltninger.

Ændring 68

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Euratomprogrammet skal styrke rammeprogrammet for forskning og innovation på det nukleare område og koordinere medlemsstaternes forskningsaktiviteter for derved at forhindre dobbeltarbejde, fastholde en kritisk masse på nøgleområder og sikre, at offentlige midler udnyttes bedst muligt. | Euratomprogrammet skal styrke rammeprogrammet for forskning og innovation på det nukleare område og koordinere medlemsstaternes forskningsaktiviteter for derved at forhindre dobbeltarbejde,
  tilføre EU-merværdi,
  fastholde
  nøglekompetencer og
  en kritisk masse på nøgleområder og sikre, at offentlige midler udnyttes bedst muligt. |

Kommissionens forslag

Ændring

Euratomprogrammet skal styrke rammeprogrammet for forskning og innovation på det nukleare område og koordinere medlemsstaternes forskningsaktiviteter for derved at forhindre dobbeltarbejde, fastholde en kritisk masse på nøgleområder og sikre, at offentlige midler udnyttes bedst muligt.

Euratomprogrammet skal styrke rammeprogrammet for forskning og innovation på det nukleare område og koordinere medlemsstaternes forskningsaktiviteter for derved at forhindre dobbeltarbejde,
  tilføre EU-merværdi,
  fastholde
  nøglekompetencer og
  en kritisk masse på nøgleområder og sikre, at offentlige midler udnyttes bedst muligt.

Ændring 69

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Strategien for at udvikle fusion som en pålidelig mulighed for kommerciel CO2-fri energiproduktion skal følge en køreplan med milepæle hen imod målet om elektricitetsproduktion inden 2050. For at gennemføre denne strategi skal der ske en
  radikal
  omstrukturering af aktiviteterne på fusionsområdet i
  EU
  , herunder styring
  , finansiering
  og forvaltning, for at sikre, at fokus flyttes fra ren forskning til konstruktion, opførelse og drift af fremtidige anlæg, som f.eks. ITER, DEMO og senere anlæg. Dette forudsætter et nært samarbejde mellem hele
  EU's
  fusionsforskersamfund, Kommissionen og
  de nationale finansieringsorganer
  . | Strategien for at udvikle fusion som en pålidelig mulighed for kommerciel CO2-fri energiproduktion skal følge en køreplan med milepæle hen imod målet om elektricitetsproduktion inden 2050. For at gennemføre denne strategi skal der ske en omstrukturering af aktiviteterne på fusionsområdet i
  Unionen
  , herunder styring og forvaltning, for at sikre, at fokus flyttes fra ren forskning til konstruktion, opførelse og drift af fremtidige anlæg, som f.eks. ITER, DEMO og senere anlæg. Dette forudsætter et nært samarbejde mellem hele
  Unionens
  fusionsforskersamfund, Kommissionen og
  medlemsstaterne
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Strategien for at udvikle fusion som en pålidelig mulighed for kommerciel CO2-fri energiproduktion skal følge en køreplan med milepæle hen imod målet om elektricitetsproduktion inden 2050. For at gennemføre denne strategi skal der ske en
  radikal
  omstrukturering af aktiviteterne på fusionsområdet i
  EU
  , herunder styring
  , finansiering
  og forvaltning, for at sikre, at fokus flyttes fra ren forskning til konstruktion, opførelse og drift af fremtidige anlæg, som f.eks. ITER, DEMO og senere anlæg. Dette forudsætter et nært samarbejde mellem hele
  EU's
  fusionsforskersamfund, Kommissionen og
  de nationale finansieringsorganer
  .

Strategien for at udvikle fusion som en pålidelig mulighed for kommerciel CO2-fri energiproduktion skal følge en køreplan med milepæle hen imod målet om elektricitetsproduktion inden 2050. For at gennemføre denne strategi skal der ske en omstrukturering af aktiviteterne på fusionsområdet i
  Unionen
  , herunder styring og forvaltning, for at sikre, at fokus flyttes fra ren forskning til konstruktion, opførelse og drift af fremtidige anlæg, som f.eks. ITER, DEMO og senere anlæg. Dette forudsætter et nært samarbejde mellem hele
  Unionens
  fusionsforskersamfund, Kommissionen og
  medlemsstaterne
  .

Ændring 70

Forslag til forordning

Bilag I — del 2 — punkt 2.1 — litra d — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | Fremme
  strålebeskyttelse (videnskabelig topkvalitet, samfundsmæssige udfordringer) |

Kommissionens forslag

Ændring

d)

Fremme
  strålebeskyttelse (videnskabelig topkvalitet, samfundsmæssige udfordringer)

| d) | støtte F&U inden for
  strålebeskyttelse (videnskabelig topkvalitet, samfundsmæssige udfordringer) |
| --- | --- |

d)

støtte F&U inden for
  strålebeskyttelse (videnskabelig topkvalitet, samfundsmæssige udfordringer)

Ændring 71

Forslag til forordning

Bilag I — del 2 — punkt 2.1 — litra e — afsnit - 1 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Støtte aktiviteter til den fælles virkeliggørelse af ITER som en international forskningsinfrastruktur. Fællesskabet må som vært for projektet påtage sig et særligt ansvar inden for ITER-organisationen og får en ledende rolle, især ved forberedelse af anlægsområdet, oprettelse af ITER-organisationen, dens ledelse og personale, samt generel teknisk og administrativ støtte. |
| | Støtte aktiviteter, som der er opnået enighed om i Rådets afgørelse XXXX/XXX/EU [om vedtagelse af et supplerende forskningsprogram for ITER-projektet (2014-2018)], med henblik på forvaltning af projektet. |

Kommissionens forslag

Ændring

Støtte aktiviteter til den fælles virkeliggørelse af ITER som en international forskningsinfrastruktur. Fællesskabet må som vært for projektet påtage sig et særligt ansvar inden for ITER-organisationen og får en ledende rolle, især ved forberedelse af anlægsområdet, oprettelse af ITER-organisationen, dens ledelse og personale, samt generel teknisk og administrativ støtte.

Støtte aktiviteter, som der er opnået enighed om i Rådets afgørelse XXXX/XXX/EU [om vedtagelse af et supplerende forskningsprogram for ITER-projektet (2014-2018)], med henblik på forvaltning af projektet.

Ændring 72

Forslag til forordning

Bilag I — del 2 — punkt 2.1 — nr. i — afsnit - 1a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Den retlige enhed skal støtte alle bestræbelser på at fortsætte JET's arbejde efter afslutningen af den eksperimentale fase i 2015, og, hvor det er muligt, støtte alle bestræbelser på at tiltrække internationale partnere med henblik på tilvejebringelse af yderligere finansiering. Sådanne bestræbelser bør omfatte gensidige aftaler om Unionens fremtidige engagement i DEMO og andre planlagte fusionsreaktorer. |

Kommissionens forslag

Ændring

Den retlige enhed skal støtte alle bestræbelser på at fortsætte JET's arbejde efter afslutningen af den eksperimentale fase i 2015, og, hvor det er muligt, støtte alle bestræbelser på at tiltrække internationale partnere med henblik på tilvejebringelse af yderligere finansiering. Sådanne bestræbelser bør omfatte gensidige aftaler om Unionens fremtidige engagement i DEMO og andre planlagte fusionsreaktorer.

Ændring 73

Forslag til forordning

Bilag I — del 2 — punkt 2.2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Målet med JRC's nukleare aktiviteter er at støtte gennemførelsen af Rådets direktiv 2009/71/Euratom og 2011/70/Euratom samt Rådets konklusioner, der giver højeste prioritet til de højeste standarder for nuklear sikkerhed i
  EU
  og internationalt. JRC skal navnlig mobilisere den nødvendige kapacitet og ekspertise til at bidrage til
  vurderingen og forbedringen af
  nukleare anlægs sikkerhed og den fredelige anvendelse af kerneenergi og andre ikke-fissionsanvendelser med det formål at skabe et videnskabeligt grundlag for relevant EU-lovgivning og efter behov reagere inden for rammerne af sin mission og kompetence over for nukleare uheld eller ulykker. Til det formål skal JRC gennemføre forskning og vurderinger, fastsætte referencer og standarder og tilbyde målrettet uddannelse. Det tilstræbes at skabe synergivirkninger med SNETP (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform) og andre tværgående initiativer. | Målet med JRC's nukleare aktiviteter er at støtte gennemførelsen af Rådets direktiv 2009/71/Euratom og 2011/70/Euratom samt Rådets konklusioner, der giver højeste prioritet til de højeste standarder for nuklear sikkerhed i
  Unionen
  og internationalt. JRC skal navnlig mobilisere den nødvendige kapacitet og ekspertise til at bidrage til
  F&U inden for
  nukleare anlægs sikkerhed og den fredelige anvendelse af kerneenergi og andre ikke-fissionsanvendelser med det formål at skabe et videnskabeligt grundlag for relevant EU-lovgivning og efter behov reagere inden for rammerne af sin mission og kompetence over for nukleare uheld eller ulykker. Til det formål skal JRC gennemføre forskning og vurderinger, fastsætte referencer og standarder og tilbyde målrettet uddannelse. Det tilstræbes at skabe synergivirkninger med SNETP (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform) og andre tværgående initiativer
  som en nødvendighed for at optimere de menneskelige og finansielle ressourcer til nuklear forskning og udvikling i Europa
  .
  JRC skal være opmærksom på de offentliggjorte resultater af de »stresstest«, der blev udført på alle eksisterende atomreaktorer i 2011 i overensstemmelse med Unionens forordninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

Målet med JRC's nukleare aktiviteter er at støtte gennemførelsen af Rådets direktiv 2009/71/Euratom og 2011/70/Euratom samt Rådets konklusioner, der giver højeste prioritet til de højeste standarder for nuklear sikkerhed i
  EU
  og internationalt. JRC skal navnlig mobilisere den nødvendige kapacitet og ekspertise til at bidrage til
  vurderingen og forbedringen af
  nukleare anlægs sikkerhed og den fredelige anvendelse af kerneenergi og andre ikke-fissionsanvendelser med det formål at skabe et videnskabeligt grundlag for relevant EU-lovgivning og efter behov reagere inden for rammerne af sin mission og kompetence over for nukleare uheld eller ulykker. Til det formål skal JRC gennemføre forskning og vurderinger, fastsætte referencer og standarder og tilbyde målrettet uddannelse. Det tilstræbes at skabe synergivirkninger med SNETP (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform) og andre tværgående initiativer.

Målet med JRC's nukleare aktiviteter er at støtte gennemførelsen af Rådets direktiv 2009/71/Euratom og 2011/70/Euratom samt Rådets konklusioner, der giver højeste prioritet til de højeste standarder for nuklear sikkerhed i
  Unionen
  og internationalt. JRC skal navnlig mobilisere den nødvendige kapacitet og ekspertise til at bidrage til
  F&U inden for
  nukleare anlægs sikkerhed og den fredelige anvendelse af kerneenergi og andre ikke-fissionsanvendelser med det formål at skabe et videnskabeligt grundlag for relevant EU-lovgivning og efter behov reagere inden for rammerne af sin mission og kompetence over for nukleare uheld eller ulykker. Til det formål skal JRC gennemføre forskning og vurderinger, fastsætte referencer og standarder og tilbyde målrettet uddannelse. Det tilstræbes at skabe synergivirkninger med SNETP (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform) og andre tværgående initiativer
  som en nødvendighed for at optimere de menneskelige og finansielle ressourcer til nuklear forskning og udvikling i Europa
  .
  JRC skal være opmærksom på de offentliggjorte resultater af de »stresstest«, der blev udført på alle eksisterende atomreaktorer i 2011 i overensstemmelse med Unionens forordninger.

Ændring 74

Forslag til forordning

Bilag I — del 2 — punkt 2.2 — litra a — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | forbedre den nukleare sikkerhed, herunder brændsels- og reaktorsikkerhed, affaldshåndtering og nedlukning samt nødberedskab |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

forbedre den nukleare sikkerhed, herunder brændsels- og reaktorsikkerhed, affaldshåndtering og nedlukning samt nødberedskab

| a) | forbedre den nukleare sikkerhed, herunder brændsels- og reaktorsikkerhed, affaldshåndtering og nedlukning
  , forbedre arbejdsvilkårene for personer, der arbejder med nukleare materialer,
  samt nødberedskab. |
| --- | --- |

a)

forbedre den nukleare sikkerhed, herunder brændsels- og reaktorsikkerhed, affaldshåndtering og nedlukning
  , forbedre arbejdsvilkårene for personer, der arbejder med nukleare materialer,
  samt nødberedskab.

Ændring 77

Forslag til forordning

Bilag I — del 2 — punkt 2.2 — litra a — afsnit - 1 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Nedlukning og demontering er lovende markedsområder i kraft af de videnskabelige fremskridt og sikkerhedskravene. Unionen må anskaffe sig de bedste mulige teknologier til dette arbejde, hvilket vil omfatte stadig mere sofistikerede teknikker (såsom undervandsskæring, laserskæring og meget avancerede robotter til at erstatte menneskelig medvirken). |

Kommissionens forslag

Ændring

Nedlukning og demontering er lovende markedsområder i kraft af de videnskabelige fremskridt og sikkerhedskravene. Unionen må anskaffe sig de bedste mulige teknologier til dette arbejde, hvilket vil omfatte stadig mere sofistikerede teknikker (såsom undervandsskæring, laserskæring og meget avancerede robotter til at erstatte menneskelig medvirken).

Ændring 75

Forslag til forordning

Bilag I — del 2 — punkt 2.2 — litra a — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| JRC skal bidrage til udviklingen af værktøjer og metoder til at opnå høje sikkerhedsstandarder for kernereaktorer og brændselskredsløb, som er relevante for Europa. Disse værktøjer og metoder omfatter: | JRC skal
  i tæt samarbejde med de relevante forskningsorganer i Unionen
  bidrage til udviklingen af værktøjer og metoder til at opnå høje sikkerhedsstandarder for kernereaktorer og brændselskredsløb, som er relevante for Europa. Disse værktøjer og metoder omfatter: |

Kommissionens forslag

Ændring

JRC skal bidrage til udviklingen af værktøjer og metoder til at opnå høje sikkerhedsstandarder for kernereaktorer og brændselskredsløb, som er relevante for Europa. Disse værktøjer og metoder omfatter:

JRC skal
  i tæt samarbejde med de relevante forskningsorganer i Unionen
  bidrage til udviklingen af værktøjer og metoder til at opnå høje sikkerhedsstandarder for kernereaktorer og brændselskredsløb, som er relevante for Europa. Disse værktøjer og metoder omfatter:

Ændring 76

Forslag til forordning

Bilag I — del 2 — punkt 2.2 — litra a — afsnit 1 — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | analyser af alvorlige ulykker; modeller og metodologier til vurdering af driftssikkerhedsmargener for nukleare anlæg; støtte til udviklingen af en fælles EU-tilgang til evalueringen af avancerede brændselskredsløb og konstruktioner; undersøgelse og formidling af erfaringer fra driften. JRC vil
  yderligere styrke sit
  europæiske clearinginstitut for nukleare operatørers operationelle erfaringer, som er oprettet for at imødegå de nye nukleare sikkerhedsudfordringer efter Fukushima |

Kommissionens forslag

Ændring

1)

analyser af alvorlige ulykker; modeller og metodologier til vurdering af driftssikkerhedsmargener for nukleare anlæg; støtte til udviklingen af en fælles EU-tilgang til evalueringen af avancerede brændselskredsløb og konstruktioner; undersøgelse og formidling af erfaringer fra driften. JRC vil
  yderligere styrke sit
  europæiske clearinginstitut for nukleare operatørers operationelle erfaringer, som er oprettet for at imødegå de nye nukleare sikkerhedsudfordringer efter Fukushima

| 1) | analyser af alvorlige ulykker; modeller og metodologier til vurdering af driftssikkerhedsmargener for nukleare anlæg; støtte til udviklingen af en fælles EU-tilgang til evalueringen af avancerede brændselskredsløb og konstruktioner; undersøgelse og formidling af erfaringer fra driften. JRC vil
  fortsætte arbejdet i
  det europæiske clearinginstitut for nukleare operatørers operationelle erfaringer, som er oprettet for at imødegå de nye nukleare sikkerhedsudfordringer efter Fukushima
  , og fortsat trække på relevant ekspertise i medlemsstaterne |
| --- | --- |

1)

analyser af alvorlige ulykker; modeller og metodologier til vurdering af driftssikkerhedsmargener for nukleare anlæg; støtte til udviklingen af en fælles EU-tilgang til evalueringen af avancerede brændselskredsløb og konstruktioner; undersøgelse og formidling af erfaringer fra driften. JRC vil
  fortsætte arbejdet i
  det europæiske clearinginstitut for nukleare operatørers operationelle erfaringer, som er oprettet for at imødegå de nye nukleare sikkerhedsudfordringer efter Fukushima
  , og fortsat trække på relevant ekspertise i medlemsstaterne

Ændring 78

Forslag til forordning

Bilag 1– del 2– punkt 2.2 — litra c — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| JRC skal videreudvikle det videnskabelige grundlag for nuklear sikkerhed og sikring. Der skal lægges vægt på forskning i aktiniders, konstruktionsmaterialers og nukleare materialers grundlæggende egenskaber og opførsel. For at støtte standardisering i
  EU
  skal JRC tilvejebringe de nyeste nukleare standarder, referencedata og målinger, herunder udvikling og gennemførelse af relevante databaser og vurderingsværktøjer. JRC skal støtte videreudviklingen af medicinske anvendelser, navnlig cancerbehandling baseret på alfabestråling. | JRC skal videreudvikle det videnskabelige grundlag for nuklear sikkerhed og sikring. Der skal lægges vægt på forskning i aktiniders, konstruktionsmaterialers og nukleare materialers grundlæggende egenskaber og opførsel. For at støtte standardisering i
  Unionen
  skal JRC tilvejebringe de nyeste nukleare standarder, referencedata og målinger, herunder udvikling og gennemførelse af relevante databaser og vurderingsværktøjer. JRC skal støtte videreudviklingen af medicinske anvendelser, navnlig cancerbehandling baseret på alfabestråling.
  JRC skal være opmærksom på Horisont 2020 målsætninger og nødvendigheden af at forhindre en europæisk kompetencekløft eller »hjerneflugt«. |

Kommissionens forslag

Ændring

JRC skal videreudvikle det videnskabelige grundlag for nuklear sikkerhed og sikring. Der skal lægges vægt på forskning i aktiniders, konstruktionsmaterialers og nukleare materialers grundlæggende egenskaber og opførsel. For at støtte standardisering i
  EU
  skal JRC tilvejebringe de nyeste nukleare standarder, referencedata og målinger, herunder udvikling og gennemførelse af relevante databaser og vurderingsværktøjer. JRC skal støtte videreudviklingen af medicinske anvendelser, navnlig cancerbehandling baseret på alfabestråling.

JRC skal videreudvikle det videnskabelige grundlag for nuklear sikkerhed og sikring. Der skal lægges vægt på forskning i aktiniders, konstruktionsmaterialers og nukleare materialers grundlæggende egenskaber og opførsel. For at støtte standardisering i
  Unionen
  skal JRC tilvejebringe de nyeste nukleare standarder, referencedata og målinger, herunder udvikling og gennemførelse af relevante databaser og vurderingsværktøjer. JRC skal støtte videreudviklingen af medicinske anvendelser, navnlig cancerbehandling baseret på alfabestråling.
  JRC skal være opmærksom på Horisont 2020 målsætninger og nødvendigheden af at forhindre en europæisk kompetencekløft eller »hjerneflugt«.

Ændring 79

Forslag til forordning

Bilag I — del 2 — punkt 2.2 — litra e — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| JRC skal styrke sin kompetence for at tilvejebringe den uafhængige videnskabelige og tekniske dokumentation, der er nødvendig for at støtte ny EU-lovgivning om nuklear sikkerhed. | JRC skal styrke sin kompetence for at tilvejebringe den uafhængige videnskabelige og tekniske dokumentation, der er nødvendig for at støtte ny EU-lovgivning om nuklear sikkerhed
  , og støtte højere standarder på internationalt plan. Den nøjagtige beskaffenhed af denne forskning skal fastsættes ud fra retningslinjer, der vedtages af EU-institutionerne, navnlig på baggrund af stresstest på kernekraftværkerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

JRC skal styrke sin kompetence for at tilvejebringe den uafhængige videnskabelige og tekniske dokumentation, der er nødvendig for at støtte ny EU-lovgivning om nuklear sikkerhed.

JRC skal styrke sin kompetence for at tilvejebringe den uafhængige videnskabelige og tekniske dokumentation, der er nødvendig for at støtte ny EU-lovgivning om nuklear sikkerhed
  , og støtte højere standarder på internationalt plan. Den nøjagtige beskaffenhed af denne forskning skal fastsættes ud fra retningslinjer, der vedtages af EU-institutionerne, navnlig på baggrund af stresstest på kernekraftværkerne.

Ændring 80

Forslag til forordning

Bilag I — del 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| For at opfylde de overordnede målsætninger skal Euratomprogrammet støtte supplerende aktiviteter (direkte og indirekte, koordinering og stimulering af fælles programlægning), som sikrer synergi mellem forskning i løsning af fælles udfordringer (som f.eks. materialer, kølemiddelteknologi, nuklear datamodellering og simulering, fjernhåndtering, affaldshåndtering og strålingsbeskyttelse). | For at opfylde de overordnede målsætninger skal Euratomprogrammet støtte supplerende aktiviteter (direkte og indirekte
  arbejdstagerbeskyttelse,
  koordinering og stimulering af fælles programlægning), som sikrer synergi mellem forskning i løsning af fælles udfordringer (som f.eks. materialer, kølemiddelteknologi, nuklear datamodellering og simulering, fjernhåndtering, affaldshåndtering og strålingsbeskyttelse). |

Kommissionens forslag

Ændring

For at opfylde de overordnede målsætninger skal Euratomprogrammet støtte supplerende aktiviteter (direkte og indirekte, koordinering og stimulering af fælles programlægning), som sikrer synergi mellem forskning i løsning af fælles udfordringer (som f.eks. materialer, kølemiddelteknologi, nuklear datamodellering og simulering, fjernhåndtering, affaldshåndtering og strålingsbeskyttelse).

For at opfylde de overordnede målsætninger skal Euratomprogrammet støtte supplerende aktiviteter (direkte og indirekte
  arbejdstagerbeskyttelse,
  koordinering og stimulering af fælles programlægning), som sikrer synergi mellem forskning i løsning af fælles udfordringer (som f.eks. materialer, kølemiddelteknologi, nuklear datamodellering og simulering, fjernhåndtering, affaldshåndtering og strålingsbeskyttelse).

Ændring 81

Forslag til forordning

Bilag I — del 4 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Euratomprogrammet kan bidrage til den gælds- og egenkapitalsfinansiering, der er udviklet under Horisont 2020-rammeprogrammet, som skal udvides til at omfatte de målsætninger, der er nævnt i artikel 3. | Euratomprogrammet kan bidrage til den gælds- og egenkapitalsfinansiering, der er udviklet under Horisont 2020-rammeprogrammet, som skal udvides til at omfatte de målsætninger, der er nævnt i artikel 3
  , og øge SMV'ers synlighed og deltagelse
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Euratomprogrammet kan bidrage til den gælds- og egenkapitalsfinansiering, der er udviklet under Horisont 2020-rammeprogrammet, som skal udvides til at omfatte de målsætninger, der er nævnt i artikel 3.

Euratomprogrammet kan bidrage til den gælds- og egenkapitalsfinansiering, der er udviklet under Horisont 2020-rammeprogrammet, som skal udvides til at omfatte de målsætninger, der er nævnt i artikel 3
  , og øge SMV'ers synlighed og deltagelse
  .

Ændring 82

Forslag til forordning

Bilag I — del 4 — afsnit 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Grundforskning, som potentielt kan anvendes ikke blot inden for kernekraftrelaterede områder, men også indenfor andre forskningssektorer, som er omfattet af Horisont 2020, kan finansieres via programmidler fra Det Europæiske Forskningsråd (EFR). |

Kommissionens forslag

Ændring

Grundforskning, som potentielt kan anvendes ikke blot inden for kernekraftrelaterede områder, men også indenfor andre forskningssektorer, som er omfattet af Horisont 2020, kan finansieres via programmidler fra Det Europæiske Forskningsråd (EFR).

Ændring 83

Forslag til forordning

Bilag II — del I — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | Bidrage til den forsknings- og udviklingsdagsorden, der er opstået på baggrund af de anbefalinger, der er anført i konklusionerne på Unionens stresstest, såsom anbefalinger om seismiske modeller eller kernenedsmeltningssimulationer |

Kommissionens forslag

Ændring

da)

Bidrage til den forsknings- og udviklingsdagsorden, der er opstået på baggrund af de anbefalinger, der er anført i konklusionerne på Unionens stresstest, såsom anbefalinger om seismiske modeller eller kernenedsmeltningssimulationer

| — | procentdel af støttede projekter, der sandsynligvis vil lette gennemførelsen af disse anbefalinger. |
| --- | --- |

—

procentdel af støttede projekter, der sandsynligvis vil lette gennemførelsen af disse anbefalinger.

Ændring 84

Forslag til forordning

Bilag II — del 1 — litra d b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | db) | Støtte den langsigtede bæredygtighed ved nuklear fission gennem forbedringer inden for forøgelse af reaktortid eller i udformningen af nye reaktortyper |

Kommissionens forslag

Ændring

db)

Støtte den langsigtede bæredygtighed ved nuklear fission gennem forbedringer inden for forøgelse af reaktortid eller i udformningen af nye reaktortyper

| — | procentdel af støttede projekter, der sandsynligvis vil have en påviselig effekt inden for forøgelse af reaktortid eller i udformningen af nye reaktortyper. |
| --- | --- |

—

procentdel af støttede projekter, der sandsynligvis vil have en påviselig effekt inden for forøgelse af reaktortid eller i udformningen af nye reaktortyper.

Ændring 85

Forslag til forordning

Bilag II — del 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | Arbejde hen imod demonstration af gennemførlighed af fusion som energikilde ved at udnytte eksisterende og fremtidige fusionsanlæg |

Kommissionens forslag

Ændring

e)

Arbejde hen imod demonstration af gennemførlighed af fusion som energikilde ved at udnytte eksisterende og fremtidige fusionsanlæg

| e) | Arbejde hen imod demonstration af gennemførlighed af fusion som energikilde ved at udnytte eksisterende og fremtidige fusionsanlæg
  og udvikle materialer, teknologier og skitseprojekter |
| --- | --- |

e)

Arbejde hen imod demonstration af gennemførlighed af fusion som energikilde ved at udnytte eksisterende og fremtidige fusionsanlæg
  og udvikle materialer, teknologier og skitseprojekter

Ændring 86

Forslag til forordning

Bilag II — del 2 — afsnit 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| forbedre den nukleare sikkerhed, herunder brændsels- og reaktorsikkerhed, affaldshåndtering og nedlukning samt nødberedskab | forbedre den nukleare sikkerhed, herunder brændsels- og reaktorsikkerhed, affaldshåndtering og nedlukning
  , beskyttelse af arbejdstagere
  samt nødberedskab; |

Kommissionens forslag

Ændring

forbedre den nukleare sikkerhed, herunder brændsels- og reaktorsikkerhed, affaldshåndtering og nedlukning samt nødberedskab

forbedre den nukleare sikkerhed, herunder brændsels- og reaktorsikkerhed, affaldshåndtering og nedlukning
  , beskyttelse af arbejdstagere
  samt nødberedskab;

Ændring 87

Forslag til forordning

Bilag II — del 2 — afsnit 1 — led 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Forebygge mangel på kvalificeret arbejdskraft inden for de centrale videnskabelige og ingeniørmæssige områder. |

Kommissionens forslag

Ændring

Forebygge mangel på kvalificeret arbejdskraft inden for de centrale videnskabelige og ingeniørmæssige områder.

---

(1)  

  EUT C 74 E af 13.3.2012, s. 34.

(2)  

  EUT C 380 E af 11.12.2012, s. 89.

(3)  

  EUT L 124 af 30.5.2003, s. 36.

(4)  
  EUT C ...

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/106

---

P7_TA(2013)0470

Instrument for samarbejde om sikkerhed på det nukleare område *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Rådets forordning om et instrument for samarbejde om sikkerhed på det nukleare område (COM(2011)0841 — C7-0014/2012 — 2011/0414(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2016/C 436/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2011)0841), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2011)0841),

| — | der henviser til artikel 203 i Euratomtraktaten, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0014/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 203 i Euratomtraktaten, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0014/2012),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0327/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0327/2012),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | Et finansielt referencebeløb som omhandlet i punkt 18 i i den interinstitutionelle aftale af ... mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning

   (*1)

  , er indeholdt i denne forordning uden at det berører Europa-Parlamentets og Rådets budgetmæssige beføjelser i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1a)

Et finansielt referencebeløb som omhandlet i punkt 18 i i den interinstitutionelle aftale af ... mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning

   (*1)

  , er indeholdt i denne forordning uden at det berører Europa-Parlamentets og Rådets budgetmæssige beføjelser i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 1 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1b) | En forbedring af gennemførelsen og kvaliteten af støtten bør være de styrende principper for opfyldelsen af instrumentets målsætninger, samtidig med at der sikres optimal udnyttelse af finansielle ressourcer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1b)

En forbedring af gennemførelsen og kvaliteten af støtten bør være de styrende principper for opfyldelsen af instrumentets målsætninger, samtidig med at der sikres optimal udnyttelse af finansielle ressourcer.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 1 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1c) | Det er vigtigt at sikre, at instrumentet har en forsvarlig økonomisk forvaltning og gennemføres på en måde, der er så effektiv og brugervenlig som muligt, samtidig med at retssikkerheden garanteres og adgangen til instrumentet lettes for alle deltagere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1c)

Det er vigtigt at sikre, at instrumentet har en forsvarlig økonomisk forvaltning og gennemføres på en måde, der er så effektiv og brugervenlig som muligt, samtidig med at retssikkerheden garanteres og adgangen til instrumentet lettes for alle deltagere.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Tjernobyl-ulykken i 1986 satte fokus på den nukleare sikkerheds globale betydning. Fukushima Daiichi-ulykken i 2011 bekræftede
  behovet for
  at fortsætte bestræbelserne på at forbedre den nukleare sikkerhed
  til
  de højeste standarder. For at gennemføre beskyttelsesforanstaltninger, der vil fjerne farerne for befolkningernes liv og sundhed, bør Det Europæiske Atomenergifællesskab (»Fællesskabet«) kunne støtte nuklear sikkerhed i tredjelande. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Tjernobyl-ulykken i 1986 satte fokus på den nukleare sikkerheds globale betydning. Fukushima Daiichi-ulykken i 2011 bekræftede
  behovet for
  at fortsætte bestræbelserne på at forbedre den nukleare sikkerhed
  til
  de højeste standarder. For at gennemføre beskyttelsesforanstaltninger, der vil fjerne farerne for befolkningernes liv og sundhed, bør Det Europæiske Atomenergifællesskab (»Fællesskabet«) kunne støtte nuklear sikkerhed i tredjelande.

| (3) | Tjernobyl-ulykken i 1986 satte fokus på den nukleare sikkerheds globale betydning. Fukushima Daiichi-ulykken i 2011 bekræftede, at
  enhver reaktor er forbundet med latente nukleare risici, og at det derfor er nødvendigt at
  fortsætte bestræbelserne på at forbedre den nukleare sikkerhed
  for at opnå
  de højeste standarder
  , som afspejler de bedste eksisterende praksisser, navnlig når det gælder forvaltning og reguleringsmæssig uafhængighed
  .
  Så længe de eksisterende atomkraftværker er i drift og der bygges nye, bør dette instrument have til formål at sikre, at det nukleare sikkerhedsniveau i de støttede lande er på linje med de europæiske sikkerhedsstandarder, at disse standarder opretholdes, og at støtten til uafhængige tilsynsmyndigheder får højeste prioritet.
  For at gennemføre beskyttelsesforanstaltninger, der vil fjerne farerne for befolkningernes liv og sundhed, bør Det Europæiske Atomenergifællesskab (»Fællesskabet«) kunne støtte nuklear sikkerhed i tredjelande. |
| --- | --- |

(3)

Tjernobyl-ulykken i 1986 satte fokus på den nukleare sikkerheds globale betydning. Fukushima Daiichi-ulykken i 2011 bekræftede, at
  enhver reaktor er forbundet med latente nukleare risici, og at det derfor er nødvendigt at
  fortsætte bestræbelserne på at forbedre den nukleare sikkerhed
  for at opnå
  de højeste standarder
  , som afspejler de bedste eksisterende praksisser, navnlig når det gælder forvaltning og reguleringsmæssig uafhængighed
  .
  Så længe de eksisterende atomkraftværker er i drift og der bygges nye, bør dette instrument have til formål at sikre, at det nukleare sikkerhedsniveau i de støttede lande er på linje med de europæiske sikkerhedsstandarder, at disse standarder opretholdes, og at støtten til uafhængige tilsynsmyndigheder får højeste prioritet.
  For at gennemføre beskyttelsesforanstaltninger, der vil fjerne farerne for befolkningernes liv og sundhed, bør Det Europæiske Atomenergifællesskab (»Fællesskabet«) kunne støtte nuklear sikkerhed i tredjelande.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Ved at handle inden for rammerne af fælles politikker og strategier sammen med medlemsstaterne
  har
  Unionen
  alene den kritiske masse
  til at løfte globale udfordringer og er også bedst i stand til at koordinere samarbejdet med tredjelande. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Ved at handle inden for rammerne af fælles politikker og strategier sammen med medlemsstaterne
  har
  Unionen
  alene den kritiske masse
  til at løfte globale udfordringer og er også bedst i stand til at koordinere samarbejdet med tredjelande.

| (4) | En række lande rundt om i verden overvejer eller planlægger at bygge atomkraftværker, hvilket medfører en lang række udfordringer og et behov for at skabe passende nukleare sikkerhedskulturer og forvaltningssystemer. Det er nødvendig at finde måder til at forbedre sikkerheden og sikringen af atomkraftværker, der opføres tæt på Unionens grænser, navnlig de steder, hvor der mangler politisk samarbejde med Unionen. I den forbindelse bør der gennemføres stresstest i alle berørte medlemslande og tredjelande med henblik på at afsløre potentielle sikkerhedsrisici, og de fornødne foranstaltninger til at udbedre dem, bør gennemføres omgående.
  Ved at handle inden for rammerne af fælles politikker og strategier sammen med medlemsstaterne
  og ved at samarbejde med internationale og regionale organisationer er
  Unionen
  i en god position
  til at løfte globale udfordringer og er også bedst i stand til at koordinere samarbejdet med tredjelande.
  Man bør prioritere at sikre støtte fra uafhængige tilsynsmyndigheder og støtte lovgiverne samt multilaterale regionale og internationale strukturer, som kan styrke tilliden til og anvendelsen af standarder gennem peer review-ordninger. I denne forbindelse bør Europa-Parlamentet med regelmæssige mellemrum informeres og konsulteres om EU-medlemsstaternes og tredjelandes planer om sikkerhed på det nukleare område i overensstemmelse med dette direktiv. |
| --- | --- |

(4)

En række lande rundt om i verden overvejer eller planlægger at bygge atomkraftværker, hvilket medfører en lang række udfordringer og et behov for at skabe passende nukleare sikkerhedskulturer og forvaltningssystemer. Det er nødvendig at finde måder til at forbedre sikkerheden og sikringen af atomkraftværker, der opføres tæt på Unionens grænser, navnlig de steder, hvor der mangler politisk samarbejde med Unionen. I den forbindelse bør der gennemføres stresstest i alle berørte medlemslande og tredjelande med henblik på at afsløre potentielle sikkerhedsrisici, og de fornødne foranstaltninger til at udbedre dem, bør gennemføres omgående.
  Ved at handle inden for rammerne af fælles politikker og strategier sammen med medlemsstaterne
  og ved at samarbejde med internationale og regionale organisationer er
  Unionen
  i en god position
  til at løfte globale udfordringer og er også bedst i stand til at koordinere samarbejdet med tredjelande.
  Man bør prioritere at sikre støtte fra uafhængige tilsynsmyndigheder og støtte lovgiverne samt multilaterale regionale og internationale strukturer, som kan styrke tilliden til og anvendelsen af standarder gennem peer review-ordninger. I denne forbindelse bør Europa-Parlamentet med regelmæssige mellemrum informeres og konsulteres om EU-medlemsstaternes og tredjelandes planer om sikkerhed på det nukleare område i overensstemmelse med dette direktiv.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Med henblik på at bevare og fremme den løbende forbedring af den nukleare sikkerhed og forskrifterne herom vedtog Rådet direktiv 2009/71/Euratom af 25. juni 2009 om EF-rammebestemmelser for nukleare anlægs nukleare sikkerhed. Rådet vedtog også direktiv 2011/70/Euratom af 19. juli 2011 om fastsættelse af en fællesskabsramme for ansvarlig og sikker håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald. Disse direktiver og de høje standarder for nuklear sikkerhed og radioaktivt affald og håndtering af brugt brændsel, som er gennemført i Unionen, er eksempler, der kan bruges til at tilskynde tredjelande til at vedtage lignende høje standarder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Med henblik på at bevare og fremme den løbende forbedring af den nukleare sikkerhed og forskrifterne herom vedtog Rådet direktiv 2009/71/Euratom af 25. juni 2009 om EF-rammebestemmelser for nukleare anlægs nukleare sikkerhed. Rådet vedtog også direktiv 2011/70/Euratom af 19. juli 2011 om fastsættelse af en fællesskabsramme for ansvarlig og sikker håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald. Disse direktiver og de høje standarder for nuklear sikkerhed og radioaktivt affald og håndtering af brugt brændsel, som er gennemført i Unionen, er eksempler, der kan bruges til at tilskynde tredjelande til at vedtage lignende høje standarder.

| (6) | Med henblik på at bevare og fremme den løbende forbedring af den nukleare sikkerhed og forskrifterne herom vedtog Rådet direktiv 2009/71/Euratom af 25. juni 2009 om EF-rammebestemmelser for nukleare anlægs nukleare sikkerhed.
  Kommissionens meddelelse af 4. oktober 2012 om en interimsrapport om en samlet risiko- og sikkerhedsvurdering (»stresstest«) af kernekraftværkerne i Den Europæiske Union og relaterede aktiviteter fremhæver behovet for at styrke disse rammebestemmelser.
  Rådet vedtog også direktiv 2011/70/Euratom af 19. juli 2011 om fastsættelse af en fællesskabsramme for ansvarlig og sikker håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald. Disse direktiver og de høje standarder for nuklear sikkerhed og radioaktivt affald og håndtering af brugt brændsel, som er gennemført i Unionen, er eksempler, der kan bruges til at tilskynde tredjelande til at vedtage lignende høje standarder. |
| --- | --- |

(6)

Med henblik på at bevare og fremme den løbende forbedring af den nukleare sikkerhed og forskrifterne herom vedtog Rådet direktiv 2009/71/Euratom af 25. juni 2009 om EF-rammebestemmelser for nukleare anlægs nukleare sikkerhed.
  Kommissionens meddelelse af 4. oktober 2012 om en interimsrapport om en samlet risiko- og sikkerhedsvurdering (»stresstest«) af kernekraftværkerne i Den Europæiske Union og relaterede aktiviteter fremhæver behovet for at styrke disse rammebestemmelser.
  Rådet vedtog også direktiv 2011/70/Euratom af 19. juli 2011 om fastsættelse af en fællesskabsramme for ansvarlig og sikker håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald. Disse direktiver og de høje standarder for nuklear sikkerhed og radioaktivt affald og håndtering af brugt brændsel, som er gennemført i Unionen, er eksempler, der kan bruges til at tilskynde tredjelande til at vedtage lignende høje standarder.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Der er et særligt behov for, at Fællesskabet fortsætter sine bestræbelser til støtte for anvendelsen af en effektiv sikkerhedskontrol med nukleart materiale i tredjelande med udgangspunkt i sine egne sikkerhedskontrolaktiviteter i Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Der er et særligt behov for, at Fællesskabet fortsætter sine bestræbelser til støtte for anvendelsen af en effektiv sikkerhedskontrol med nukleart materiale i tredjelande med udgangspunkt i sine egne sikkerhedskontrolaktiviteter i Unionen.

| (10) | Der er et særligt behov for, at Fællesskabet fortsætter sine bestræbelser til støtte for anvendelsen af en effektiv sikkerhedskontrol med nukleart materiale i tredjelande med udgangspunkt i sine egne sikkerhedskontrolaktiviteter i Unionen.
  Anvendelsen af EU-eksperter til at bistå tredjelande inden for det nukleare område er også vigtig for at opretholde et højt niveau af ekspertise inden for EU. |
| --- | --- |

(10)

Der er et særligt behov for, at Fællesskabet fortsætter sine bestræbelser til støtte for anvendelsen af en effektiv sikkerhedskontrol med nukleart materiale i tredjelande med udgangspunkt i sine egne sikkerhedskontrolaktiviteter i Unionen.
  Anvendelsen af EU-eksperter til at bistå tredjelande inden for det nukleare område er også vigtig for at opretholde et højt niveau af ekspertise inden for EU.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12a) | Horisont 2020 — det nye rammeprogram for forskning og innovation 2014-2020 (»Horisont 2020«)

   (1)

  og forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020

   (2)

  , lægger særlig vægt på internationalt samarbejde og Unionens forbindelser med tredjelande. I denne henseende skal der lægges særlig vægt på udviklingen af menneskelige ressourcer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12a)

Horisont 2020 — det nye rammeprogram for forskning og innovation 2014-2020 (»Horisont 2020«)

   (1)

  og forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020

   (2)

  , lægger særlig vægt på internationalt samarbejde og Unionens forbindelser med tredjelande. I denne henseende skal der lægges særlig vægt på udviklingen af menneskelige ressourcer.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 12 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12b) | De enkelte medlemsstater såvel som andre internationale, regionale og lokale organisationer bør sikre sammenhæng, samordning og komplementaritet i Unionens bistand på området for nuklear sikkerhed for at undgå overlapninger og dobbeltfinansiering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12b)

De enkelte medlemsstater såvel som andre internationale, regionale og lokale organisationer bør sikre sammenhæng, samordning og komplementaritet i Unionens bistand på området for nuklear sikkerhed for at undgå overlapninger og dobbeltfinansiering.

Ændring 10

Forslag til forordning

Artikel 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Genstand og anvendelsesområde | Genstand og anvendelsesområde |
| Den Europæiske Union finansierer foranstaltninger til at fremme et højt nukleart sikkerhedsniveau, strålingsbeskyttelse og gennemførelse af effektiv sikkerhedskontrol med nukleart materiale i tredjelande i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning. | Den Europæiske Union finansierer foranstaltninger til at fremme et højt nukleart sikkerhedsniveau, strålingsbeskyttelse og gennemførelse af effektiv sikkerhedskontrol med nukleart materiale i tredjelande i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning.
  Derved sikres det, at nukleart materiale udelukkende bliver anvendt til de planlagte civile formål. |
| 1.   Følgende specifikke målsætninger søges virkeliggjort: | 1.   Følgende specifikke målsætninger søges virkeliggjort: |
| a) | fremme af en effektiv sikkerhedskultur på det nukleare område og gennemførelse af de højeste standarder for nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 1

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

Genstand og anvendelsesområde

Den Europæiske Union finansierer foranstaltninger til at fremme et højt nukleart sikkerhedsniveau, strålingsbeskyttelse og gennemførelse af effektiv sikkerhedskontrol med nukleart materiale i tredjelande i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning.

Den Europæiske Union finansierer foranstaltninger til at fremme et højt nukleart sikkerhedsniveau, strålingsbeskyttelse og gennemførelse af effektiv sikkerhedskontrol med nukleart materiale i tredjelande i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning.
  Derved sikres det, at nukleart materiale udelukkende bliver anvendt til de planlagte civile formål.

1.   Følgende specifikke målsætninger søges virkeliggjort:

1.   Følgende specifikke målsætninger søges virkeliggjort:

a)

fremme af en effektiv sikkerhedskultur på det nukleare område og gennemførelse af de højeste standarder for nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse

| a) | fremme af en effektiv sikkerhedskultur
  og -forvaltning
  på det nukleare område og gennemførelse af de højeste standarder for nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse |
| --- | --- |

a)

fremme af en effektiv sikkerhedskultur
  og -forvaltning
  på det nukleare område og gennemførelse af de højeste standarder for nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse

| b) | ansvarlig og sikker forvaltning af brugt brændsel og radioaktivt affald, nedlukning af tidligere nukleare anlæg og installationer
  samt oprydning |
| --- | --- |

b)

ansvarlig og sikker forvaltning af brugt brændsel og radioaktivt affald, nedlukning af tidligere nukleare anlæg og installationer
  samt oprydning

| b) | ansvarlig og sikker forvaltning af brugt brændsel og radioaktivt affald, nedlukning af
  samt oprydning i
  tidligere nukleare anlæg og installationer
  i tredjelande |
| --- | --- |

b)

ansvarlig og sikker forvaltning af brugt brændsel og radioaktivt affald, nedlukning af
  samt oprydning i
  tidligere nukleare anlæg og installationer
  i tredjelande

| c) | etablering af rammer og metoder for anvendelse af effektiv sikkerhedskontrol for nukleart materiale i tredjelande. |
| --- | --- |

c)

etablering af rammer og metoder for anvendelse af effektiv sikkerhedskontrol for nukleart materiale i tredjelande.

| c) | etablering af rammer og metoder for anvendelse af effektiv sikkerhedskontrol for nukleart materiale i tredjelande. |
| --- | --- |

c)

etablering af rammer og metoder for anvendelse af effektiv sikkerhedskontrol for nukleart materiale i tredjelande.

2.   De samlede fremskridt med henblik på at nå ovenstående specifikke mål vurderes hver især gennem følgende resultatindikatorer:

2.   De samlede fremskridt med henblik på at nå ovenstående specifikke mål vurderes hver især gennem følgende resultatindikatorer:

| a) | antal og betydning af spørgsmål, der er identificeret under relevante IAEA-peer reviews |
| --- | --- |

a)

antal og betydning af spørgsmål, der er identificeret under relevante IAEA-peer reviews

| a) | antal og betydning af spørgsmål, der er identificeret under relevante IAEA-peer reviews |
| --- | --- |

a)

antal og betydning af spørgsmål, der er identificeret under relevante IAEA-peer reviews

| aa) | i hvilken grad de støttede lande udvikler standarder for nuklear sikkerhed, der er lige så høje som dem, der kræves i EU vedrørende tekniske, lovgivningsmæssige og driftsmæssige aspekter |
| --- | --- |

aa)

i hvilken grad de støttede lande udvikler standarder for nuklear sikkerhed, der er lige så høje som dem, der kræves i EU vedrørende tekniske, lovgivningsmæssige og driftsmæssige aspekter

| b) | status for udviklingen af strategierne for brugt brændsel, nukleart affald og nedlukning, de respektive lovgivnings- og forskriftsmæssige rammer og gennemførelse af projekter |
| --- | --- |

b)

status for udviklingen af strategierne for brugt brændsel, nukleart affald og nedlukning, de respektive lovgivnings- og forskriftsmæssige rammer og gennemførelse af projekter

| b) | status for udviklingen af strategierne for brugt brændsel, nukleart affald og nedlukning,
  antallet og betydningen af genopretningen af tidligere nukleare lokaliteter og anlæg,
  de respektive lovgivnings- og forskriftsmæssige rammer og gennemførelse af projekter |
| --- | --- |

b)

status for udviklingen af strategierne for brugt brændsel, nukleart affald og nedlukning,
  antallet og betydningen af genopretningen af tidligere nukleare lokaliteter og anlæg,
  de respektive lovgivnings- og forskriftsmæssige rammer og gennemførelse af projekter

| c) | antal og betydning af spørgsmål, der er identificeret i relevante IAEA-rapporter om nuklear sikkerhedskontrol. |
| --- | --- |

c)

antal og betydning af spørgsmål, der er identificeret i relevante IAEA-rapporter om nuklear sikkerhedskontrol.

| c) | antal og betydning af spørgsmål, der er identificeret i relevante IAEA-rapporter om nuklear sikkerhedskontrol |
| --- | --- |

c)

antal og betydning af spørgsmål, der er identificeret i relevante IAEA-rapporter om nuklear sikkerhedskontrol

| ca) | konsekvenser for miljøet på lang sigt. |
| --- | --- |

ca)

konsekvenser for miljøet på lang sigt.

3.   Kommissionen sikrer, at de vedtagne foranstaltninger er i overensstemmelse med Unionens overordnede strategiske politikramme for partnerlandet og især med målene for Unionens politikker og programmer for udviklingssamarbejde og økonomisk samarbejde.

3.   Kommissionen sikrer, at de vedtagne foranstaltninger er i overensstemmelse med Unionens overordnede strategiske politikramme for partnerlandet og især med målene for Unionens politikker og programmer for udviklingssamarbejde og økonomisk samarbejde.

3a.
     
  Målene i stk. 1 ovenfor opfyldes primært gennem følgende foranstaltninger:

| a) | støtte til tilsynsorganerne med henblik på at sikre deres uafhængighed, kompetence og udvikling samt til investering i menneskelige ressourcer |
| --- | --- |

a)

støtte til tilsynsorganerne med henblik på at sikre deres uafhængighed, kompetence og udvikling samt til investering i menneskelige ressourcer

| b) | støtte til foranstaltningerne til at styrke og gennemføre de lovgivningsmæssige rammer |
| --- | --- |

b)

støtte til foranstaltningerne til at styrke og gennemføre de lovgivningsmæssige rammer

| c) | støtte til udarbejdelse og gennemførelse af systemer til sikkerhedsvurdering baseret på standarder, som ligger på linje med dem, der anvendes i EU |
| --- | --- |

c)

støtte til udarbejdelse og gennemførelse af systemer til sikkerhedsvurdering baseret på standarder, som ligger på linje med dem, der anvendes i EU

| d) | samarbejde på følgende områder: udvikling af ekspertise, erfaring og færdigheder, procedurer for katastrofehåndtering og -forebyggelse, strategier for ansvarlig og sikker forvaltning af brugt brændstof og strategier for nedlukning. |
| --- | --- |

d)

samarbejde på følgende områder: udvikling af ekspertise, erfaring og færdigheder, procedurer for katastrofehåndtering og -forebyggelse, strategier for ansvarlig og sikker forvaltning af brugt brændstof og strategier for nedlukning.

Foranstaltningerne skal indeholde et væsentligt element af overførsel af viden (ekspertisedeling, støtte til både eksisterende og nye uddannelses- og træningsprogrammer inden for nuklear sikkerhed) for at sikre, at de opnåede resultater er bæredygtige.

4.   Der er i bilaget anført nærmere oplysninger om særlige foranstaltninger, der støttes af denne forordning, og kriterier for samarbejde om sikkerhed på det nukleare område.

4.   Der er i bilaget anført nærmere oplysninger om særlige foranstaltninger, der støttes af denne forordning, og kriterier for samarbejde om sikkerhed på det nukleare område.

5.   Det tilstræbes, at det finansielle, økonomiske og tekniske samarbejde i henhold til denne forordning supplerer Unionens samarbejde inden for rammerne af andre instrumenter for udviklingssamarbejde.

5.   Det tilstræbes, at det finansielle, økonomiske og tekniske samarbejde i henhold til denne forordning supplerer Unionens samarbejde inden for rammerne af andre instrumenter for udviklingssamarbejde
  (»Horisont 2020«) og forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020
  .

5a.
     
  Bistanden i henhold til dette instrument ydes med prioritet til de lande, der modtager støtte fra Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013

   (3)

  og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013

   (4)

  .

Ændring 11

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Strategidokumenterne sigter mod at skabe en sammenhængende ramme for samarbejdet mellem Unionen og de berørte partnerlande eller -regioner i overensstemmelse med Unionens overordnede formål og anvendelsesområde, mål, principper og politik. | 3.   Strategidokumenterne sigter mod at skabe en sammenhængende ramme for samarbejdet mellem Unionen
  , medlemsstaterne
  og de berørte partnerlande eller -regioner i overensstemmelse med Unionens overordnede formål og anvendelsesområde, mål, principper
  samt eksterne
  og
  interne
  politik. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Strategidokumenterne sigter mod at skabe en sammenhængende ramme for samarbejdet mellem Unionen og de berørte partnerlande eller -regioner i overensstemmelse med Unionens overordnede formål og anvendelsesområde, mål, principper og politik.

3.   Strategidokumenterne sigter mod at skabe en sammenhængende ramme for samarbejdet mellem Unionen
  , medlemsstaterne
  og de berørte partnerlande eller -regioner i overensstemmelse med Unionens overordnede formål og anvendelsesområde, mål, principper
  samt eksterne
  og
  interne
  politik.

Ændring 12

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Strategidokumentet godkendes af Kommissionen i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren, jf. artikel 15, stk. 3, i den fælles gennemførelsesforordning. Strategidokumenter
  kan
  revideres midtvejs, eller når det er nødvendigt, i henhold til samme procedure. Proceduren er dog ikke nødvendig ved ajourføringer af strategien, som ikke berører de oprindelige prioriteringsområder og mål, der er fastsat i dokumentet. | 5.   Strategidokumentet godkendes af Kommissionen i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren, jf. artikel 15, stk. 3, i den fælles gennemførelsesforordning. Strategidokumenter
  skal
  revideres midtvejs, eller når det er nødvendigt, i henhold til samme procedure. Proceduren er dog ikke nødvendig ved ajourføringer af strategien, som ikke berører de oprindelige prioriteringsområder og mål, der er fastsat i dokumentet
  , medmindre de har en økonomisk virkning, der overskrider de grænser, der er fastsat i artikel 2, stk
  .
  2, i den fælles gennemførelsesforordning. |
| | Strategidokumentet forelægges for Europa-Parlamentet, som skal fremlægge sin vurdering ved midtvejsevalueringen. |

Kommissionens forslag

Ændring

5.   Strategidokumentet godkendes af Kommissionen i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren, jf. artikel 15, stk. 3, i den fælles gennemførelsesforordning. Strategidokumenter
  kan
  revideres midtvejs, eller når det er nødvendigt, i henhold til samme procedure. Proceduren er dog ikke nødvendig ved ajourføringer af strategien, som ikke berører de oprindelige prioriteringsområder og mål, der er fastsat i dokumentet.

5.   Strategidokumentet godkendes af Kommissionen i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren, jf. artikel 15, stk. 3, i den fælles gennemførelsesforordning. Strategidokumenter
  skal
  revideres midtvejs, eller når det er nødvendigt, i henhold til samme procedure. Proceduren er dog ikke nødvendig ved ajourføringer af strategien, som ikke berører de oprindelige prioriteringsområder og mål, der er fastsat i dokumentet
  , medmindre de har en økonomisk virkning, der overskrider de grænser, der er fastsat i artikel 2, stk
  .
  2, i den fælles gennemførelsesforordning.

Strategidokumentet forelægges for Europa-Parlamentet, som skal fremlægge sin vurdering ved midtvejsevalueringen.

Ændring 13

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Flerårige vejledende programmer skal indeholde de prioriterede samarbejdsområder, der er udvalgt med henblik på finansiering, specifikke mål, forventede resultater samt de vejledende finansielle tildelinger, både samlet og for hvert prioriteret område, og med en rimelig reserve af ikke tildelte midler, der kan angives som et beløbsinterval eller et minimum. | 2.   Flerårige vejledende programmer skal indeholde de prioriterede samarbejdsområder, der er udvalgt med henblik på finansiering, specifikke mål, forventede resultater
  , klare, specifikke og gennemsigtige resultatindikatorer
  samt de vejledende finansielle tildelinger, både samlet og for hvert prioriteret område, og med en rimelig reserve af ikke tildelte midler,
  men uden at dette har indflydelse på budgetmyndighedens beføjelser,
  der kan angives
  enten
  som et beløbsinterval eller et minimum.
  Flerårige vejledende programmer opstiller regler for at undgå overlapninger og sikre passende anvendelse af de tilgængelige midler. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Flerårige vejledende programmer skal indeholde de prioriterede samarbejdsområder, der er udvalgt med henblik på finansiering, specifikke mål, forventede resultater samt de vejledende finansielle tildelinger, både samlet og for hvert prioriteret område, og med en rimelig reserve af ikke tildelte midler, der kan angives som et beløbsinterval eller et minimum.

2.   Flerårige vejledende programmer skal indeholde de prioriterede samarbejdsområder, der er udvalgt med henblik på finansiering, specifikke mål, forventede resultater
  , klare, specifikke og gennemsigtige resultatindikatorer
  samt de vejledende finansielle tildelinger, både samlet og for hvert prioriteret område, og med en rimelig reserve af ikke tildelte midler,
  men uden at dette har indflydelse på budgetmyndighedens beføjelser,
  der kan angives
  enten
  som et beløbsinterval eller et minimum.
  Flerårige vejledende programmer opstiller regler for at undgå overlapninger og sikre passende anvendelse af de tilgængelige midler.

Ændring 14

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Flerårige vejledende programmer skal
  i princippet
  udarbejdes på basis af en dialog med partnerlandet/-landene eller partnerregionen/-regionerne med inddragelse af interessenterne for at sikre, at landet eller regionen tilegner sig tilstrækkeligt ejerskab til processen, og for at fremme støtten til nationale udviklingsstrategier. | 3.   Flerårige vejledende programmer skal
  så vidt muligt
  udarbejdes på basis af en dialog med partnerlandet/-landene eller partnerregionen/-regionerne med inddragelse af interessenterne for at sikre, at landet eller regionen tilegner sig tilstrækkeligt ejerskab til processen, og for at fremme støtten til nationale udviklingsstrategier.
  Disse flerårige vejledende programmer tager hensyn til IAEA's arbejdsprogram inden for nuklear sikkerhed og affaldshåndtering. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Flerårige vejledende programmer skal
  i princippet
  udarbejdes på basis af en dialog med partnerlandet/-landene eller partnerregionen/-regionerne med inddragelse af interessenterne for at sikre, at landet eller regionen tilegner sig tilstrækkeligt ejerskab til processen, og for at fremme støtten til nationale udviklingsstrategier.

3.   Flerårige vejledende programmer skal
  så vidt muligt
  udarbejdes på basis af en dialog med partnerlandet/-landene eller partnerregionen/-regionerne med inddragelse af interessenterne for at sikre, at landet eller regionen tilegner sig tilstrækkeligt ejerskab til processen, og for at fremme støtten til nationale udviklingsstrategier.
  Disse flerårige vejledende programmer tager hensyn til IAEA's arbejdsprogram inden for nuklear sikkerhed og affaldshåndtering.

Ændring 15

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   De flerårige vejledende programmer skal revideres i overensstemmelse med den samme procedure, når det er nødvendigt, under hensyntagen til eventuelle revisioner af de relevante strategidokumenter. Undersøgelsesproceduren er dog ikke nødvendig ved ændringer af de flerårige vejledende programmer i form af tekniske justeringer, omfordeling af midler inden for tildelingerne til hvert prioriteret område eller forhøjelse eller nedsættelse af størrelsen af den oprindelige vejledende tildeling
  med under 20 %
  , forudsat at disse ændringer ikke påvirker de oprindelige prioriterede områder og mål, der er fastsat i dokumentet. Enhver teknisk justering af denne art meddeles Europa-Parlamentet og Rådet inden for en måned. | 5.   De flerårige vejledende programmer skal revideres i overensstemmelse med den samme procedure, når det er nødvendigt, under hensyntagen til eventuelle revisioner af de relevante strategidokumenter. Undersøgelsesproceduren er dog ikke nødvendig ved ændringer af de flerårige vejledende programmer i form af tekniske justeringer, omfordeling af midler inden for tildelingerne til hvert prioriteret område eller forhøjelse eller nedsættelse af størrelsen af den oprindelige vejledende tildeling
  inden for den relevante procentgrænse
  ,
  jf. artikel 2, stk. 2, i den fælles gennemførelsesforordning,
  forudsat at disse ændringer ikke påvirker de oprindelige prioriterede områder og mål, der er fastsat i dokumentet. Enhver teknisk justering af denne art meddeles Europa-Parlamentet og Rådet inden for en måned. |
| | Overstiger de ikke-væsentlige ændringer eller deres budgetmæssige virkninger tilsammen tærsklerne for finansiering af mindre foranstaltninger som omhandlet i artikel 2, stk. 2, i den fælles gennemførelsesforordning, finder proceduren i artikel 15, stk. 3, i samme forordning anvendelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

5.   De flerårige vejledende programmer skal revideres i overensstemmelse med den samme procedure, når det er nødvendigt, under hensyntagen til eventuelle revisioner af de relevante strategidokumenter. Undersøgelsesproceduren er dog ikke nødvendig ved ændringer af de flerårige vejledende programmer i form af tekniske justeringer, omfordeling af midler inden for tildelingerne til hvert prioriteret område eller forhøjelse eller nedsættelse af størrelsen af den oprindelige vejledende tildeling
  med under 20 %
  , forudsat at disse ændringer ikke påvirker de oprindelige prioriterede områder og mål, der er fastsat i dokumentet. Enhver teknisk justering af denne art meddeles Europa-Parlamentet og Rådet inden for en måned.

5.   De flerårige vejledende programmer skal revideres i overensstemmelse med den samme procedure, når det er nødvendigt, under hensyntagen til eventuelle revisioner af de relevante strategidokumenter. Undersøgelsesproceduren er dog ikke nødvendig ved ændringer af de flerårige vejledende programmer i form af tekniske justeringer, omfordeling af midler inden for tildelingerne til hvert prioriteret område eller forhøjelse eller nedsættelse af størrelsen af den oprindelige vejledende tildeling
  inden for den relevante procentgrænse
  ,
  jf. artikel 2, stk. 2, i den fælles gennemførelsesforordning,
  forudsat at disse ændringer ikke påvirker de oprindelige prioriterede områder og mål, der er fastsat i dokumentet. Enhver teknisk justering af denne art meddeles Europa-Parlamentet og Rådet inden for en måned.

Overstiger de ikke-væsentlige ændringer eller deres budgetmæssige virkninger tilsammen tærsklerne for finansiering af mindre foranstaltninger som omhandlet i artikel 2, stk. 2, i den fælles gennemførelsesforordning, finder proceduren i artikel 15, stk. 3, i samme forordning anvendelse.

Ændring 16

Forslag til forordning

Artikel 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 4a |
| | Rapportering |
| | 1.
     
  Kommissionen evaluerer, hvilke fremskridt der er sket med gennemførelsen af de i henhold til denne forordning trufne foranstaltninger, og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en toårsrapport om gennemførelsen af samarbejdet og bistanden. |
| | 2.
     
  Rapporten skal indeholde oplysninger for de to foregående år om de finansierede foranstaltninger, overvågnings- og evalueringsresultaterne og gennemførelsen af budgetforpligtelser og betalinger fordelt på land, region og samarbejdstype samt tredjelandes planer på området for nuklear sikkerhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 4a

Rapportering

1.
     
  Kommissionen evaluerer, hvilke fremskridt der er sket med gennemførelsen af de i henhold til denne forordning trufne foranstaltninger, og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en toårsrapport om gennemførelsen af samarbejdet og bistanden.

2.
     
  Rapporten skal indeholde oplysninger for de to foregående år om de finansierede foranstaltninger, overvågnings- og evalueringsresultaterne og gennemførelsen af budgetforpligtelser og betalinger fordelt på land, region og samarbejdstype samt tredjelandes planer på området for nuklear sikkerhed.

Ændring 17

Forslag til forordning

Artikel 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 5a |
| | EU-støttens sammenhæng og komplementaritet |
| | 1.
     
  Ved gennemførelsen af denne forordning sikres der sammenhæng med andre områder og instrumenter vedrørende Unionens optræden udadtil samt med andre relevante EU-politikker. |
| | 2.
     
  Unionen og medlemsstaterne koordinerer deres respektive støtteprogrammer for at øge støttens og den politiske dialogs virkning og effektivitet i overensstemmelse med de fastsatte principper for styrkelse af den operationelle koordinering på området ekstern bistand og for harmonisering af politikker og procedurer. Samordningen omfatter regelmæssige høringer og hyppig udveksling af relevante oplysninger i bistandscyklussens forskellige faser. |
| | 3.
     
  Unionen træffer i samråd med medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger til at sikre en passende samordning og et passende samarbejde med multilaterale og regionale organisationer og enheder, herunder, men ikke udelukkende, med de europæiske finansielle institutioner, internationale finansielle institutioner, FN-organisationer, fonde og programmer, private og politiske fonde og donorer uden for Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 5a

EU-støttens sammenhæng og komplementaritet

1.
     
  Ved gennemførelsen af denne forordning sikres der sammenhæng med andre områder og instrumenter vedrørende Unionens optræden udadtil samt med andre relevante EU-politikker.

2.
     
  Unionen og medlemsstaterne koordinerer deres respektive støtteprogrammer for at øge støttens og den politiske dialogs virkning og effektivitet i overensstemmelse med de fastsatte principper for styrkelse af den operationelle koordinering på området ekstern bistand og for harmonisering af politikker og procedurer. Samordningen omfatter regelmæssige høringer og hyppig udveksling af relevante oplysninger i bistandscyklussens forskellige faser.

3.
     
  Unionen træffer i samråd med medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger til at sikre en passende samordning og et passende samarbejde med multilaterale og regionale organisationer og enheder, herunder, men ikke udelukkende, med de europæiske finansielle institutioner, internationale finansielle institutioner, FN-organisationer, fonde og programmer, private og politiske fonde og donorer uden for Unionen.

Ændring 33/rev

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af denne forordning er for perioden 2014-2020 på
  631,1  mio. EUR
  . | 1.   Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af denne forordning er for perioden 2014-2020 på
  225 321 000  EUR
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af denne forordning er for perioden 2014-2020 på
  631,1  mio. EUR
  .

1.   Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af denne forordning er for perioden 2014-2020 på
  225 321 000  EUR
  .

Ændring 19

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden
  inden for
  den flerårige finansielle ramme. | 2.   De årlige bevillinger godkendes af
  Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af
  den flerårige finansielle ramme. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden
  inden for
  den flerårige finansielle ramme.

2.   De årlige bevillinger godkendes af
  Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af
  den flerårige finansielle ramme.

Ændring 20

Forslag til forordning

Bilag — Specifikke støttede foranstaltninger

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |
| Følgende foranstaltninger kan støttes for at opfylde målene, der er fastsat i artikel 1 i denne forordning: | Følgende foranstaltninger kan støttes for at opfylde målene, der er fastsat i artikel 1 i denne forordning: |
| a) | fremme af en effektiv sikkerhedskultur på det nukleare område og gennemførelse af de højeste standarder for nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse på alle niveauer, især gennem: |

Kommissionens forslag

Ændring

Følgende foranstaltninger kan støttes for at opfylde målene, der er fastsat i artikel 1 i denne forordning:

Følgende foranstaltninger kan støttes for at opfylde målene, der er fastsat i artikel 1 i denne forordning:

a)

fremme af en effektiv sikkerhedskultur på det nukleare område og gennemførelse af de højeste standarder for nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse på alle niveauer, især gennem:

| a) | opbygning og
  fremme af en effektiv sikkerhedskultur
  -og forvaltning
  på det nukleare område og gennemførelse af de højeste standarder for nuklear sikkerhed
  , som er på linje med de nyeste praksisser,
  og strålingsbeskyttelse på alle niveauer, især gennem: |
| --- | --- |

a)

opbygning og
  fremme af en effektiv sikkerhedskultur
  -og forvaltning
  på det nukleare område og gennemførelse af de højeste standarder for nuklear sikkerhed
  , som er på linje med de nyeste praksisser,
  og strålingsbeskyttelse på alle niveauer, især gennem:

| | — | løbende støtte til tilsynsmyndigheder, organisationer, der yder teknisk bistand, og styrkelse af regelsættet, navnlig vedrørende udstedelse af tilladelser, herunder revision og
  opfølgning af effektive og omfattende risiko- og sikkerhedsvurderinger (»stresstest«) |
| --- | --- | --- |

—

løbende støtte til tilsynsmyndigheder, organisationer, der yder teknisk bistand, og styrkelse af regelsættet, navnlig vedrørende udstedelse af tilladelser, herunder revision og
  opfølgning af effektive og omfattende risiko- og sikkerhedsvurderinger (»stresstest«)

| | — | løbende støtte til tilsynsmyndigheder, organisationer, der yder teknisk bistand, og styrkelse af regelsættet, navnlig vedrørende udstedelse af tilladelser, herunder revision og
  gennemførelse af de nødvendige forholdsregler for at sikre det højeste sikkerhedsniveau i nukleare anlæg til en standard, som er på linje med de nyeste praksisser i Unionen i teknisk, lovgivningsmæssig og driftsmæssig henseende |
| --- | --- | --- |

—

løbende støtte til tilsynsmyndigheder, organisationer, der yder teknisk bistand, og styrkelse af regelsættet, navnlig vedrørende udstedelse af tilladelser, herunder revision og
  gennemførelse af de nødvendige forholdsregler for at sikre det højeste sikkerhedsniveau i nukleare anlæg til en standard, som er på linje med de nyeste praksisser i Unionen i teknisk, lovgivningsmæssig og driftsmæssig henseende

| | — | fremme af effektive regelsæt, procedurer og systemer for at sikre passende beskyttelse mod ioniserende stråling fra radioaktivt materiale, navnlig fra højaktive strålekilder, og sikker bortskaffelse heraf |
| --- | --- | --- |

—

fremme af effektive regelsæt, procedurer og systemer for at sikre passende beskyttelse mod ioniserende stråling fra radioaktivt materiale, navnlig fra højaktive strålekilder, og sikker bortskaffelse heraf

| | — | fremme af effektive
  og gennemsigtige
  regelsæt, procedurer og systemer for at sikre passende beskyttelse mod ioniserende stråling fra radioaktivt materiale, navnlig fra højaktive strålekilder, og sikker bortskaffelse heraf |
| --- | --- | --- |

—

fremme af effektive
  og gennemsigtige
  regelsæt, procedurer og systemer for at sikre passende beskyttelse mod ioniserende stråling fra radioaktivt materiale, navnlig fra højaktive strålekilder, og sikker bortskaffelse heraf

| | — | fremme af effektive forvaltningssystemer for nuklear sikkerhed, som garanterer uafhængighed, ansvar og myndighed for de regulerende myndigheder samt regionale og internationale samarbejdsstrukturer mellem sådanne organer |
| --- | --- | --- |

—

fremme af effektive forvaltningssystemer for nuklear sikkerhed, som garanterer uafhængighed, ansvar og myndighed for de regulerende myndigheder samt regionale og internationale samarbejdsstrukturer mellem sådanne organer

| | — | etablering af effektive ordninger vedrørende forebyggelse af ulykker med strålingsmæssige følger og mindskelse af eventuelle følger heraf (f.eks. miljøovervågning i tilfælde af radioaktive udslip, udformning og gennemførelse af afbødnings- og oprydningsaktiviteter), beredskabsplaner, katastrofeberedskab og indsats, civilbeskyttelse og rehabiliteringsforanstaltninger |
| --- | --- | --- |

—

etablering af effektive ordninger vedrørende forebyggelse af ulykker med strålingsmæssige følger og mindskelse af eventuelle følger heraf (f.eks. miljøovervågning i tilfælde af radioaktive udslip, udformning og gennemførelse af afbødnings- og oprydningsaktiviteter), beredskabsplaner, katastrofeberedskab og indsats, civilbeskyttelse og rehabiliteringsforanstaltninger

| | — | etablering af effektive ordninger vedrørende forebyggelse af ulykker med strålingsmæssige følger og mindskelse af eventuelle følger heraf (f.eks. miljøovervågning i tilfælde af radioaktive udslip, udformning og gennemførelse af afbødnings- og oprydningsaktiviteter), beredskabsplaner, katastrofeberedskab og indsats, civilbeskyttelse og rehabiliteringsforanstaltninger |
| --- | --- | --- |

—

etablering af effektive ordninger vedrørende forebyggelse af ulykker med strålingsmæssige følger og mindskelse af eventuelle følger heraf (f.eks. miljøovervågning i tilfælde af radioaktive udslip, udformning og gennemførelse af afbødnings- og oprydningsaktiviteter), beredskabsplaner, katastrofeberedskab og indsats, civilbeskyttelse og rehabiliteringsforanstaltninger

| | — | i undtagelsestilfælde støtte til
  kraftværksoperatører under særlige og velbegrundede omstændigheder i forbindelse med foranstaltninger til opfølgning af de omfattende sikkerheds- og risikovurderinger (»stresstest«) |
| --- | --- | --- |

—

i undtagelsestilfælde støtte til
  kraftværksoperatører under særlige og velbegrundede omstændigheder i forbindelse med foranstaltninger til opfølgning af de omfattende sikkerheds- og risikovurderinger (»stresstest«)

| | — | samarbejde med
  kraftværksoperatører under særlige og velbegrundede omstændigheder i forbindelse med foranstaltninger til opfølgning af de omfattende sikkerheds- og risikovurderinger (»stresstest«) |
| --- | --- | --- |

—

samarbejde med
  kraftværksoperatører under særlige og velbegrundede omstændigheder i forbindelse med foranstaltninger til opfølgning af de omfattende sikkerheds- og risikovurderinger (»stresstest«)

| | — | fremme af tiltag med henblik på oplysning, uddannelse og faglig undervisning inden for atomkraft og i forbindelse med den nukleare brændselscyklus, håndteringen af nukleart affald og beskyttelsen mod stråling |
| --- | --- | --- |

—

fremme af tiltag med henblik på oplysning, uddannelse og faglig undervisning inden for atomkraft og i forbindelse med den nukleare brændselscyklus, håndteringen af nukleart affald og beskyttelsen mod stråling

| b) | ansvarlig og sikker forvaltning af brugt brændsel og radioaktivt affald, nedlukning af tidligere nukleare anlæg og installationer, samt oprydning, især gennem |
| --- | --- |

b)

ansvarlig og sikker forvaltning af brugt brændsel og radioaktivt affald, nedlukning af tidligere nukleare anlæg og installationer, samt oprydning, især gennem

| b) | ansvarlig og sikker forvaltning af brugt brændsel og radioaktivt affald, nedlukning af tidligere nukleare anlæg og installationer, samt oprydning, især gennem |
| --- | --- |

b)

ansvarlig og sikker forvaltning af brugt brændsel og radioaktivt affald, nedlukning af tidligere nukleare anlæg og installationer, samt oprydning, især gennem

| | — | samarbejde med tredjelande inden for området brugt nukleart brændsel og håndtering af radioaktivt affald (dvs. transport, forbehandling, behandling, forarbejdning, oplagring og bortskaffelse), bl.a. udvikling af særlige strategier og rammer for ansvarlig håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald |
| --- | --- | --- |

—

samarbejde med tredjelande inden for området brugt nukleart brændsel og håndtering af radioaktivt affald (dvs. transport, forbehandling, behandling, forarbejdning, oplagring og bortskaffelse), bl.a. udvikling af særlige strategier og rammer for ansvarlig håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald

| | — | samarbejde med tredjelande inden for området brugt nukleart brændsel og håndtering af radioaktivt affald (dvs. transport, forbehandling, behandling, forarbejdning, oplagring og bortskaffelse), bl.a. udvikling af særlige strategier og rammer for ansvarlig håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald |
| --- | --- | --- |

—

samarbejde med tredjelande inden for området brugt nukleart brændsel og håndtering af radioaktivt affald (dvs. transport, forbehandling, behandling, forarbejdning, oplagring og bortskaffelse), bl.a. udvikling af særlige strategier og rammer for ansvarlig håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald

| | — | udvikling og gennemførelse af strategier og rammer for nedlukning af eksisterende anlæg, for oprydning af tidligere nukleare anlæg og affaldslagre i tilknytning til uranbrydning og for bjærgning og håndtering af sunkne radioaktive genstande og materialer i havet |
| --- | --- | --- |

—

udvikling og gennemførelse af strategier og rammer for nedlukning af eksisterende anlæg, for oprydning af tidligere nukleare anlæg og affaldslagre i tilknytning til uranbrydning og for bjærgning og håndtering af sunkne radioaktive genstande og materialer i havet

| | — | udvikling og gennemførelse af strategier og rammer for nedlukning af eksisterende anlæg, for oprydning af tidligere nukleare anlæg og affaldslagre i tilknytning til uranbrydning og for bjærgning og håndtering af sunkne radioaktive genstande og materialer i havet |
| --- | --- | --- |

—

udvikling og gennemførelse af strategier og rammer for nedlukning af eksisterende anlæg, for oprydning af tidligere nukleare anlæg og affaldslagre i tilknytning til uranbrydning og for bjærgning og håndtering af sunkne radioaktive genstande og materialer i havet

| | — | etablering af de nødvendige regelsæt og metoder (bl.a. nukleare eftersporingsmetoder) til gennemførelse af nuklear sikkerhedskontrol, herunder hensigtsmæssig opgørelse af og kontrol med fissile materialer på stats- og operatørniveau |
| --- | --- | --- |

—

etablering af de nødvendige regelsæt og metoder (bl.a. nukleare eftersporingsmetoder) til gennemførelse af nuklear sikkerhedskontrol, herunder hensigtsmæssig opgørelse af og kontrol med fissile materialer på stats- og operatørniveau

| | — | etablering af de nødvendige regelsæt og metoder (bl.a. nukleare eftersporingsmetoder) til gennemførelse af nuklear sikkerhedskontrol, herunder hensigtsmæssig opgørelse af og kontrol med fissile materialer på stats- og operatørniveau |
| --- | --- | --- |

—

etablering af de nødvendige regelsæt og metoder (bl.a. nukleare eftersporingsmetoder) til gennemførelse af nuklear sikkerhedskontrol, herunder hensigtsmæssig opgørelse af og kontrol med fissile materialer på stats- og operatørniveau

| | — | foranstaltninger til fremme af internationalt samarbejde (også inden for rammerne af relevante internationale organisationer, især IAEA) på ovennævnte områder, bl.a. gennemførelse og overvågning af internationale konventioner og traktater, informationsudveksling, kapacitetsopbygning og uddannelse i nuklear sikkerhed og forskning. |
| --- | --- | --- |

—

foranstaltninger til fremme af internationalt samarbejde (også inden for rammerne af relevante internationale organisationer, især IAEA) på ovennævnte områder, bl.a. gennemførelse og overvågning af internationale konventioner og traktater, informationsudveksling, kapacitetsopbygning og uddannelse i nuklear sikkerhed og forskning.

| | — | foranstaltninger til fremme af internationalt samarbejde (også inden for rammerne af relevante
  regionale og
  internationale organisationer, især IAEA) på ovennævnte områder, bl.a. gennemførelse og overvågning af internationale konventioner og traktater, informationsudveksling, kapacitetsopbygning og uddannelse i nuklear sikkerhed og forskning |
| --- | --- | --- |

—

foranstaltninger til fremme af internationalt samarbejde (også inden for rammerne af relevante
  regionale og
  internationale organisationer, især IAEA) på ovennævnte områder, bl.a. gennemførelse og overvågning af internationale konventioner og traktater, informationsudveksling, kapacitetsopbygning og uddannelse i nuklear sikkerhed og forskning

| ba) | hjælp til sikring af et højt kompetence- og ekspertniveau (uden skævvridning af konkurrencen) hos myndigheder, tekniske støtteorganisationer og de erhvervsdrivende inden for de områder, der dækkes af dette instrument, navnlig i kraft af: |
| --- | --- |

ba)

hjælp til sikring af et højt kompetence- og ekspertniveau (uden skævvridning af konkurrencen) hos myndigheder, tekniske støtteorganisationer og de erhvervsdrivende inden for de områder, der dækkes af dette instrument, navnlig i kraft af:

| | — | fortløbende støtte til uddannelse og optræning af personalet i de regeludstedende organer og de tekniske støtteorganisationer samt hos de aktører, der driver de nukleare anlæg (uden skævvridning af konkurrencen) |
| --- | --- | --- |

—

fortløbende støtte til uddannelse og optræning af personalet i de regeludstedende organer og de tekniske støtteorganisationer samt hos de aktører, der driver de nukleare anlæg (uden skævvridning af konkurrencen)

| | — | støtte til udvikling af de relevante uddannelsesfaciliteter. |
| --- | --- | --- |

—

støtte til udvikling af de relevante uddannelsesfaciliteter.

Ændring 21

Forslag til forordning

Bilag — Kriterier — 1. Generelle kriterier

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Generelle kriterier |

Kommissionens forslag

Ændring

1.

Generelle kriterier

| 1. | Generelle kriterier |
| --- | --- |

1.

Generelle kriterier

| — | Samarbejdet
  kan
  dække alle »tredjelande« (lande uden for Unionen) i hele verden. |
| --- | --- |

—

Samarbejdet
  kan
  dække alle »tredjelande« (lande uden for Unionen) i hele verden.

| — | Samarbejdet
  bør
  dække alle »tredjelande« (ikke-EU-medlemsstater)
  i overensstemmelse med de mål, der er opstillet i artikel 1 i denne forordning
  . |
| --- | --- |

—

Samarbejdet
  bør
  dække alle »tredjelande« (ikke-EU-medlemsstater)
  i overensstemmelse med de mål, der er opstillet i artikel 1 i denne forordning
  .

| — | Tiltrædelseslande og lande i det europæiske naboskabsområde vil få fortrinsret. Regionale tilgange vil blive favoriseret. |
| --- | --- |

—

Tiltrædelseslande og lande i det europæiske naboskabsområde vil få fortrinsret. Regionale tilgange vil blive favoriseret.

| — | Tiltrædelseslande og lande i det europæiske naboskabsområde vil få fortrinsret. Regionale tilgange vil blive favoriseret. |
| --- | --- |

—

Tiltrædelseslande og lande i det europæiske naboskabsområde vil få fortrinsret. Regionale tilgange vil blive favoriseret.

| — | Højindkomstlande bør kun medtages for at give mulighed for at iværksætte ekstraordinære foranstaltninger, f.eks. efter en større atomkraftulykke, hvis det er nødvendigt og hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

—

Højindkomstlande bør kun medtages for at give mulighed for at iværksætte ekstraordinære foranstaltninger, f.eks. efter en større atomkraftulykke, hvis det er nødvendigt og hensigtsmæssigt.

| — | Højindkomstlande bør kun medtages for at give mulighed for at iværksætte ekstraordinære foranstaltninger, f.eks. efter en større atomkraftulykke, hvis det er nødvendigt og hensigtsmæssigt.
  I denne forordning forstås ved »højindkomstlande« de lande og områder, der er anført i bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1934/2006

   (5). |
| --- | --- |

—

Højindkomstlande bør kun medtages for at give mulighed for at iværksætte ekstraordinære foranstaltninger, f.eks. efter en større atomkraftulykke, hvis det er nødvendigt og hensigtsmæssigt.
  I denne forordning forstås ved »højindkomstlande« de lande og områder, der er anført i bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1934/2006

   (5).

| — | En fælles forståelse og en gensidig aftale mellem tredjelandet og Unionen bør bekræftes gennem en formel anmodning til Kommissionen, der forpligter den respektive regering. |
| --- | --- |

—

En fælles forståelse og en gensidig aftale mellem tredjelandet og Unionen bør bekræftes gennem en formel anmodning til Kommissionen, der forpligter den respektive regering.

| — | En fælles forståelse og en gensidig aftale mellem tredjelandet og Unionen bør bekræftes gennem en formel anmodning til Kommissionen, der forpligter den respektive regering. |
| --- | --- |

—

En fælles forståelse og en gensidig aftale mellem tredjelandet og Unionen bør bekræftes gennem en formel anmodning til Kommissionen, der forpligter den respektive regering.

| — | Tredjelande, der ønsker at samarbejde med Unionen, bør i fuld udstrækning tilslutte sig principperne om ikkespredning. De bør også være parter i de relevante konventioner om nuklear sikkerhed og sikring inden for rammerne af IAEA eller have taget skridt, der viser et fast tilsagn om at tiltræde dem. Samarbejde med Den Europæiske Union
  kan
  gøres betinget af denne tiltrædelse
  eller af tiltag i retning af at tiltræde de relevante konventioner
  . I hastetilfælde bør der rent undtagelsesvis udvises fleksibilitet i forbindelse med anvendelsen af dette princip. |
| --- | --- |

—

Tredjelande, der ønsker at samarbejde med Unionen, bør i fuld udstrækning tilslutte sig principperne om ikkespredning. De bør også være parter i de relevante konventioner om nuklear sikkerhed og sikring inden for rammerne af IAEA eller have taget skridt, der viser et fast tilsagn om at tiltræde dem. Samarbejde med Den Europæiske Union
  kan
  gøres betinget af denne tiltrædelse
  eller af tiltag i retning af at tiltræde de relevante konventioner
  . I hastetilfælde bør der rent undtagelsesvis udvises fleksibilitet i forbindelse med anvendelsen af dette princip.

| — | Tredjelande, der ønsker at samarbejde med Unionen, bør i fuld udstrækning tilslutte sig principperne om ikkespredning. De bør også være parter i de relevante konventioner om nuklear sikkerhed og sikring inden for rammerne af IAEA eller have taget skridt, der viser et fast tilsagn om at tiltræde dem. Samarbejde med Den Europæiske Union
  bør
  gøres betinget af denne tiltrædelse
  og gennemførelsen heraf
  . I hastetilfælde bør der rent undtagelsesvis udvises fleksibilitet i forbindelse med anvendelsen af dette princip
  , hvis det er sandsynligt, at manglende indgriben vil forøge risikoniveauet for Unionen og dens borgere
  . |
| --- | --- |

—

Tredjelande, der ønsker at samarbejde med Unionen, bør i fuld udstrækning tilslutte sig principperne om ikkespredning. De bør også være parter i de relevante konventioner om nuklear sikkerhed og sikring inden for rammerne af IAEA eller have taget skridt, der viser et fast tilsagn om at tiltræde dem. Samarbejde med Den Europæiske Union
  bør
  gøres betinget af denne tiltrædelse
  og gennemførelsen heraf
  . I hastetilfælde bør der rent undtagelsesvis udvises fleksibilitet i forbindelse med anvendelsen af dette princip
  , hvis det er sandsynligt, at manglende indgriben vil forøge risikoniveauet for Unionen og dens borgere
  .

| — | For at sikre opfølgning og overholdelse af målene med samarbejdet skal det tredjeland, der modtager bistanden, acceptere princippet om evaluering af de iværksatte tiltag.
  Denne evaluering muliggør opfølgning og kontrol
  af
  overholdelsen af
  de aftalte mål
  og vil kunne
  være en betingelse for fortsat udbetaling af Fællesskabets bidrag. |
| --- | --- |

—

For at sikre opfølgning og overholdelse af målene med samarbejdet skal det tredjeland, der modtager bistanden, acceptere princippet om evaluering af de iværksatte tiltag.
  Denne evaluering muliggør opfølgning og kontrol
  af
  overholdelsen af
  de aftalte mål
  og vil kunne
  være en betingelse for fortsat udbetaling af Fællesskabets bidrag.

| — | For at sikre opfølgning og overholdelse af målene med samarbejdet skal det tredjeland, der modtager bistanden, acceptere princippet om evaluering af de iværksatte tiltag.
  Kontrollerbar og fortsat overholdelse
  af de aftalte mål
  bør
  være en betingelse for fortsat udbetaling af Fællesskabets bidrag. |
| --- | --- |

—

For at sikre opfølgning og overholdelse af målene med samarbejdet skal det tredjeland, der modtager bistanden, acceptere princippet om evaluering af de iværksatte tiltag.
  Kontrollerbar og fortsat overholdelse
  af de aftalte mål
  bør
  være en betingelse for fortsat udbetaling af Fællesskabets bidrag.

| — | Samarbejde på områderne nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol under denne forordning sigter ikke mod at fremme atomkraft. |
| --- | --- |

—

Samarbejde på områderne nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol under denne forordning sigter ikke mod at fremme atomkraft.

| — | Samarbejde på områderne nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol under denne forordning sigter ikke mod at fremme atomkraft
  eller at forlænge de eksisterende atomkraftværkers levetid
  . |
| --- | --- |

—

Samarbejde på områderne nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol under denne forordning sigter ikke mod at fremme atomkraft
  eller at forlænge de eksisterende atomkraftværkers levetid
  .

Ændring 22

Forslag til forordning

Bilag — Kriterier — 2. Lande, der allerede har atomkraft — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| For de lande, der allerede har fået fællesskabsbistand, bør yderligere samarbejde bygge på en evaluering af de foranstaltninger, der er iværksat over Fællesskabets budget, og på nye behov, der kan dokumenteres. Denne evaluering bør gøre det muligt fremover at fastslå arten af samarbejdet og størrelsen af den bistand, der skal tildeles disse lande. | For de lande, der allerede har fået fællesskabsbistand, bør yderligere samarbejde bygge på en evaluering af de foranstaltninger, der er iværksat over Fællesskabets budget, og på nye behov, der kan dokumenteres. Denne evaluering bør gøre det muligt fremover at fastslå arten af samarbejdet og størrelsen af den bistand, der skal tildeles disse lande.
  Unionen bør fremme det regionale samarbejde og peer review-ordningerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

For de lande, der allerede har fået fællesskabsbistand, bør yderligere samarbejde bygge på en evaluering af de foranstaltninger, der er iværksat over Fællesskabets budget, og på nye behov, der kan dokumenteres. Denne evaluering bør gøre det muligt fremover at fastslå arten af samarbejdet og størrelsen af den bistand, der skal tildeles disse lande.

For de lande, der allerede har fået fællesskabsbistand, bør yderligere samarbejde bygge på en evaluering af de foranstaltninger, der er iværksat over Fællesskabets budget, og på nye behov, der kan dokumenteres. Denne evaluering bør gøre det muligt fremover at fastslå arten af samarbejdet og størrelsen af den bistand, der skal tildeles disse lande.
  Unionen bør fremme det regionale samarbejde og peer review-ordningerne.

Ændring 23

Forslag til forordning

Bilag — Kriterier — 3. Lande, der ikke har atomkraft — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I de lande, der har eller ikke har forskningsreaktorer, og som ønsker at udvikle atomkraft, og hvor det er et spørgsmål om at gribe ind på det rette tidspunkt, så kulturen for nuklear sikkerhed og sikring vokser parallelt med udviklingen af atomkraftprogrammet, især hvad angår styrkelsen af
  tilsynsmyndighederne
  og de tekniske
  støtteorganisationer, vil samarbejdet
  tage hensyn til, at programmet for udvikling af atomkraft er troværdigt, at der foreligger en regeringsbeslutning om udnyttelse af atomkraft, og at der er udarbejdet en foreløbig køreplan. | I de lande, der – hvad enten de har forskningsreaktorer eller ej – ønsker at udvikle atomkraft, og hvor det er et spørgsmål om at gribe ind på det rette tidspunkt, så kulturen for nuklear sikkerhed og sikring vokser parallelt med udviklingen af atomkraftprogrammet, især hvad angår styrkelsen af
  forvaltningen af den nukleare sikkerhed
  og
  tilsynsmyndighedernes og
  de tekniske
  støtteorganisationers uafhængighed og kapacitet. Samarbejdet vil
  tage hensyn til, at programmet for udvikling af atomkraft er troværdigt, at der foreligger en regeringsbeslutning om udnyttelse af atomkraft, og at der er udarbejdet en foreløbig køreplan. |

Kommissionens forslag

Ændring

I de lande, der har eller ikke har forskningsreaktorer, og som ønsker at udvikle atomkraft, og hvor det er et spørgsmål om at gribe ind på det rette tidspunkt, så kulturen for nuklear sikkerhed og sikring vokser parallelt med udviklingen af atomkraftprogrammet, især hvad angår styrkelsen af
  tilsynsmyndighederne
  og de tekniske
  støtteorganisationer, vil samarbejdet
  tage hensyn til, at programmet for udvikling af atomkraft er troværdigt, at der foreligger en regeringsbeslutning om udnyttelse af atomkraft, og at der er udarbejdet en foreløbig køreplan.

I de lande, der – hvad enten de har forskningsreaktorer eller ej – ønsker at udvikle atomkraft, og hvor det er et spørgsmål om at gribe ind på det rette tidspunkt, så kulturen for nuklear sikkerhed og sikring vokser parallelt med udviklingen af atomkraftprogrammet, især hvad angår styrkelsen af
  forvaltningen af den nukleare sikkerhed
  og
  tilsynsmyndighedernes og
  de tekniske
  støtteorganisationers uafhængighed og kapacitet. Samarbejdet vil
  tage hensyn til, at programmet for udvikling af atomkraft er troværdigt, at der foreligger en regeringsbeslutning om udnyttelse af atomkraft, og at der er udarbejdet en foreløbig køreplan.

Ændring 24

Forslag til forordning

Bilag — Prioriteter — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| For at skabe de sikkerhedsbetingelser, der er nødvendige for at fjerne farerne for befolkningernes liv og sundhed og for at sikre, at nukleart materiale ikke anvendes til andre formål end dem, det er bestemt til, rettes samarbejdet
  primært mod de nukleare tilsynsmyndigheder (og deres tekniske støtteorganisationer)
  . Formålet er
  at sikre deres tekniske kompetence og uafhængighed og styrkelse af regelsættet, navnlig vedrørende udstedelse af tilladelser, herunder revision og opfølgning af effektive og omfattende risiko- og sikkerhedsvurderinger (»stresstest«). | I henhold til dette instrument er samarbejde
  primært
  rettet
  mod de nukleare tilsynsmyndigheder (og deres tekniske støtteorganisationer)
  med det formål
  at sikre deres tekniske kompetence og uafhængighed og styrke regelsættet, navnlig vedrørende udstedelse af tilladelser, herunder revision og opfølgning af effektive og omfattende risiko- og sikkerhedsvurderinger (»stresstest«)
  . Dette bør skabe de sikkerhedsbetingelser, der er nødvendige for at fjerne farerne for befolkningernes liv og sundhed og for at sikre, at nukleart materiale ikke anvendes til andre formål end dem, det er bestemt til. |

Kommissionens forslag

Ændring

For at skabe de sikkerhedsbetingelser, der er nødvendige for at fjerne farerne for befolkningernes liv og sundhed og for at sikre, at nukleart materiale ikke anvendes til andre formål end dem, det er bestemt til, rettes samarbejdet
  primært mod de nukleare tilsynsmyndigheder (og deres tekniske støtteorganisationer)
  . Formålet er
  at sikre deres tekniske kompetence og uafhængighed og styrkelse af regelsættet, navnlig vedrørende udstedelse af tilladelser, herunder revision og opfølgning af effektive og omfattende risiko- og sikkerhedsvurderinger (»stresstest«).

I henhold til dette instrument er samarbejde
  primært
  rettet
  mod de nukleare tilsynsmyndigheder (og deres tekniske støtteorganisationer)
  med det formål
  at sikre deres tekniske kompetence og uafhængighed og styrke regelsættet, navnlig vedrørende udstedelse af tilladelser, herunder revision og opfølgning af effektive og omfattende risiko- og sikkerhedsvurderinger (»stresstest«)
  . Dette bør skabe de sikkerhedsbetingelser, der er nødvendige for at fjerne farerne for befolkningernes liv og sundhed og for at sikre, at nukleart materiale ikke anvendes til andre formål end dem, det er bestemt til.

Ændring 25

Forslag til forordning

Bilag — Prioriteter — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Andre prioriteter for samarbejdsprogrammerne, der skal udvikles i forbindelse med denne forordning, omfatter: | Andre prioriteter for samarbejdsprogrammerne, der skal udvikles i forbindelse med denne forordning, omfatter: |
| | — | udstedelse af tilladelser |

Kommissionens forslag

Ændring

Andre prioriteter for samarbejdsprogrammerne, der skal udvikles i forbindelse med denne forordning, omfatter:

Andre prioriteter for samarbejdsprogrammerne, der skal udvikles i forbindelse med denne forordning, omfatter:

—

udstedelse af tilladelser

| — | udvikling og gennemførelse af ansvarlige strategier og rammer for ansvarlig og sikker forvaltning af brugt brændsel og radioaktivt affald |
| --- | --- |

—

udvikling og gennemførelse af ansvarlige strategier og rammer for ansvarlig og sikker forvaltning af brugt brændsel og radioaktivt affald

| — | udvikling og gennemførelse af ansvarlige strategier og rammer for ansvarlig og sikker forvaltning af brugt brændsel og radioaktivt affald |
| --- | --- |

—

udvikling og gennemførelse af ansvarlige strategier og rammer for ansvarlig og sikker forvaltning af brugt brændsel og radioaktivt affald

| — | nedlukning af eksisterende anlæg, oprydning af tidligere atomkraftanlæg og affaldslagre i tilknytning til uranbrydning samt bjærgning og håndtering af sunkne radioaktive genstande og materiale på havet, når disse udgør en fare for befolkningen. |
| --- | --- |

—

nedlukning af eksisterende anlæg, oprydning af tidligere atomkraftanlæg og affaldslagre i tilknytning til uranbrydning samt bjærgning og håndtering af sunkne radioaktive genstande og materiale på havet, når disse udgør en fare for befolkningen.

| — | nedlukning af eksisterende anlæg, oprydning af tidligere atomkraftanlæg og affaldslagre i tilknytning til uranbrydning samt bjærgning og håndtering af sunkne radioaktive genstande og materiale på havet, når disse udgør en fare for befolkningen. |
| --- | --- |

—

nedlukning af eksisterende anlæg, oprydning af tidligere atomkraftanlæg og affaldslagre i tilknytning til uranbrydning samt bjærgning og håndtering af sunkne radioaktive genstande og materiale på havet, når disse udgør en fare for befolkningen.

| — | sikkerhed for, at nukleart materiale ikke anvendes til andre formål end dem, det er bestemt til. |
| --- | --- |

—

sikkerhed for, at nukleart materiale ikke anvendes til andre formål end dem, det er bestemt til.

Ændring 26

Forslag til forordning

Bilag — Prioriteter — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Samarbejde med indehaverne af nukleare anlæg i tredjelande vil blive overvejet i særlige situationer i forbindelse med foranstaltninger til opfølgning af »stresstestene«. Et sådant samarbejde med indehaverne af de nukleare anlæg omfatter ikke levering af udstyr. | Samarbejde med indehaverne af nukleare anlæg i tredjelande vil blive overvejet i særlige situationer i forbindelse med foranstaltninger til opfølgning af »stresstestene«. Et sådant samarbejde med indehaverne af de nukleare anlæg omfatter ikke levering af udstyr
  eller andre aktiviteter eller bistand, som kan eller bør erhverves af operatøren på kommerciel basis med henblik på at efterleve de forskriftsmæssige sikkerhedsstandarder
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Samarbejde med indehaverne af nukleare anlæg i tredjelande vil blive overvejet i særlige situationer i forbindelse med foranstaltninger til opfølgning af »stresstestene«. Et sådant samarbejde med indehaverne af de nukleare anlæg omfatter ikke levering af udstyr.

Samarbejde med indehaverne af nukleare anlæg i tredjelande vil blive overvejet i særlige situationer i forbindelse med foranstaltninger til opfølgning af »stresstestene«. Et sådant samarbejde med indehaverne af de nukleare anlæg omfatter ikke levering af udstyr
  eller andre aktiviteter eller bistand, som kan eller bør erhverves af operatøren på kommerciel basis med henblik på at efterleve de forskriftsmæssige sikkerhedsstandarder
  .

---

(*1)  
  EUT ...

(1)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 af ... om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT ...)

(2)  
  Rådets forordning (Euratom) nr. .../... af ... om forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (EUT ...)

(3)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 af ... om et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA II) (EUT L ...)

(4)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 af ... om oprettelse af et europæisk naboskabsinstrument (EUT L ...)

(5)  
  Rådets forordning (EF) nr. 1934/2006 af 21. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af samarbejdet med industrialiserede og andre højindkomstlande og -territorier, og med de udviklingslande, som er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006, for så vidt angår aktiviteter, der ikke hører under den statslige udviklingsbistand (EUT L 405 af 30.12.2006).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/122

---

P7_TA(2013)0471

Programmer for bistand til nuklear nedlukning i Bulgarien, Litauen og Slovakiet *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2013 om forslag til Rådets forordning om EU-støtte til programmerne for bistand til nuklear nedlukning i Bulgarien, Litauen og Slovakiet (COM(2011)0783 — C7-0514/2011 — 2011/0363(NLE))

(Høring)

(2016/C 436/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2011)0783), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2011)0783),

| — | der henviser til artikel 203 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0514/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 203 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0514/2011),

| — | der henviser til artikel 56 i akten vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og protokol nr. 4 hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 56 i akten vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og protokol nr. 4 hertil,

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 37, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 37,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0119/2013),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | I overensstemmelse med tiltrædelsestraktatens forpligtelser og med støtte fra Fællesskabets bistand har Bulgarien, Litauen og Slovakiet lukket kernekratværkerne og gjort store fremskridt hen imod standsningen af driften af disse. Der er behov for en yderligere indsats for at fortsætte
  fremskridtene
  med de faktiske
  demonteringsarbejder
  ,
  indtil der nås et uigenkaldeligt stadium i processen for sikker nedlukning,
  samtidig med at der anvendes de højeste sikkerhedsstandarder. På basis af de foreliggende overslag vil afslutningen af nedlukningsarbejdet kræve betydelige ekstra finansielle ressourcer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

I overensstemmelse med tiltrædelsestraktatens forpligtelser og med støtte fra Fællesskabets bistand har Bulgarien, Litauen og Slovakiet lukket kernekratværkerne og gjort store fremskridt hen imod standsningen af driften af disse. Der er behov for en yderligere indsats for at fortsætte
  fremskridtene
  med de faktiske
  demonteringsarbejder
  ,
  indtil der nås et uigenkaldeligt stadium i processen for sikker nedlukning,
  samtidig med at der anvendes de højeste sikkerhedsstandarder. På basis af de foreliggende overslag vil afslutningen af nedlukningsarbejdet kræve betydelige ekstra finansielle ressourcer.

| (4) | I overensstemmelse med tiltrædelsestraktatens forpligtelser og med støtte fra Fællesskabets bistand har Bulgarien, Litauen og Slovakiet lukket kernekratværkerne
  eller de relevante enheder
  og gjort store fremskridt hen imod standsningen af driften af disse. Der er behov for en yderligere indsats for at fortsætte
  arbejdet
  med
  den egentlige nedrivning, dekontaminering, demontering og håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald og iværksætte en jævnt fremadskridende proces imod det endelige slutstadium i nedlukningen
  , samtidig med at der anvendes de højeste sikkerhedsstandarder På basis af de foreliggende overslag vil afslutningen af nedlukningsarbejdet kræve betydelige ekstra finansielle ressourcer,
  samtidig med at der tages hensyn til Unionens og disse medlemsstaters fælles finansielle ansvar
  . |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med tiltrædelsestraktatens forpligtelser og med støtte fra Fællesskabets bistand har Bulgarien, Litauen og Slovakiet lukket kernekratværkerne
  eller de relevante enheder
  og gjort store fremskridt hen imod standsningen af driften af disse. Der er behov for en yderligere indsats for at fortsætte
  arbejdet
  med
  den egentlige nedrivning, dekontaminering, demontering og håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald og iværksætte en jævnt fremadskridende proces imod det endelige slutstadium i nedlukningen
  , samtidig med at der anvendes de højeste sikkerhedsstandarder På basis af de foreliggende overslag vil afslutningen af nedlukningsarbejdet kræve betydelige ekstra finansielle ressourcer,
  samtidig med at der tages hensyn til Unionens og disse medlemsstaters fælles finansielle ansvar
  .

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | Den for tidlige lukning og efterfølgende nedlukning af Ignalina-kernekraftværket med to reaktorenheder på 1 500 MW, fire enheder på Kozloduy-kernekraftværket med en samlet kapacitet på 1 760 MW og Bohunice V1-kernekraftværket med to enheder med en kapacitet på 880 MW udgør en tung byrde for borgerne i de tre lande på lang sigt med energimæssige, finansielle, økonomiske, miljømæssige og sociale konsekvenser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

Den for tidlige lukning og efterfølgende nedlukning af Ignalina-kernekraftværket med to reaktorenheder på 1 500 MW, fire enheder på Kozloduy-kernekraftværket med en samlet kapacitet på 1 760 MW og Bohunice V1-kernekraftværket med to enheder med en kapacitet på 880 MW udgør en tung byrde for borgerne i de tre lande på lang sigt med energimæssige, finansielle, økonomiske, miljømæssige og sociale konsekvenser.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 4 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4b) | Nedlukningen af Ignalina-kernekraftværket er et langsigtet projekt og udgør en usædvanlig stor finansiel byrde for Litauen, som ikke står i et rimeligt forhold til landets størrelse og økonomiske formåen, og i protokol nr. 4 i tiltrædelsesakten fra 2003 bestemmes det, at »Ignalina-programmet vil blive fortsat glidende og forlænget efter 2006« og det tilføjes, at »for den periode, som de næste finansielle overslag dækker, skal de samlede gennemsnitlige bevillinger inden for rammerne af det udvidede Ignalina-program være af en passende størrelse«. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4b)

Nedlukningen af Ignalina-kernekraftværket er et langsigtet projekt og udgør en usædvanlig stor finansiel byrde for Litauen, som ikke står i et rimeligt forhold til landets størrelse og økonomiske formåen, og i protokol nr. 4 i tiltrædelsesakten fra 2003 bestemmes det, at »Ignalina-programmet vil blive fortsat glidende og forlænget efter 2006« og det tilføjes, at »for den periode, som de næste finansielle overslag dækker, skal de samlede gennemsnitlige bevillinger inden for rammerne af det udvidede Ignalina-program være af en passende størrelse«.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 4 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4c) | For så vidt angår Bulgarien henviser artikel 30 i tiltrædelsesakten fra 2005 derimod kun til perioden 2007-2009, og i Slovakiets tilfælde henviser tiltrædelsesakten fra 2003 kun til perioden 2004-2006. Derfor bør artikel 203 i Euratom-traktaten anvendes til yderligere finansiel bistand til Bulgarien og Slovakiet, medens protokol nr. 4 og artikel 56 i tiltrædelsesakten fra 2003 bør tjene som retsgrundlag for den fortsatte bistand til Litauen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4c)

For så vidt angår Bulgarien henviser artikel 30 i tiltrædelsesakten fra 2005 derimod kun til perioden 2007-2009, og i Slovakiets tilfælde henviser tiltrædelsesakten fra 2003 kun til perioden 2004-2006. Derfor bør artikel 203 i Euratom-traktaten anvendes til yderligere finansiel bistand til Bulgarien og Slovakiet, medens protokol nr. 4 og artikel 56 i tiltrædelsesakten fra 2003 bør tjene som retsgrundlag for den fortsatte bistand til Litauen.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | Ifølge de programmer, der er fastlagt for perioden 2007-2013, har Kommissionens tilsyn i højere grad fokuseret på budgetgennemførelsen af de finansielle bevillinger og projektgennemførelse, end på omfanget af de fremskridt, der er sket hen imod programmernes mål som helhed. Utilstrækkelig måling af fremskridt hen imod virkeliggørelsen af programmernes mål og utilstrækkelig overvågning af den effektive udnyttelse af ressourcer har betydet, at ingen reelt har været ansvarlig for programmets samlede resultater |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

Ifølge de programmer, der er fastlagt for perioden 2007-2013, har Kommissionens tilsyn i højere grad fokuseret på budgetgennemførelsen af de finansielle bevillinger og projektgennemførelse, end på omfanget af de fremskridt, der er sket hen imod programmernes mål som helhed. Utilstrækkelig måling af fremskridt hen imod virkeliggørelsen af programmernes mål og utilstrækkelig overvågning af den effektive udnyttelse af ressourcer har betydet, at ingen reelt har været ansvarlig for programmets samlede resultater

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 5 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5b) | Der bør tages behørigt hensyn til særberetning 16/2011 om EU’s finansielle bistand til nedlæggelse af kernekraftværker i Bulgarien, Litauen og Slovakiet: resultater og fremtidige udfordringer fra Revisionsretten, som indeholder konklusioner og anbefalinger. Revisionsretten har konkluderet, at størstedelen af nedlukningsprocessen i Bulgarien, Litauen og Slovakiet stadig står tilbage, og at der er et betydeligt finansieringsunderskud (omkring 2,5  mia. euro). Navnlig har der været forsinkelser og budgetoverskridelser i den centrale nedlukningsproces i forbindelse med større infrastrukturprojekter, og omkostningsskøn er ufuldstændige på grund af mangel på afgørende oplysninger om radioaktivt affald og/eller om anlæg og teknologi, som er nødvendig til behandling af det. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5b)

Der bør tages behørigt hensyn til særberetning 16/2011 om EU’s finansielle bistand til nedlæggelse af kernekraftværker i Bulgarien, Litauen og Slovakiet: resultater og fremtidige udfordringer fra Revisionsretten, som indeholder konklusioner og anbefalinger. Revisionsretten har konkluderet, at størstedelen af nedlukningsprocessen i Bulgarien, Litauen og Slovakiet stadig står tilbage, og at der er et betydeligt finansieringsunderskud (omkring 2,5  mia. euro). Navnlig har der været forsinkelser og budgetoverskridelser i den centrale nedlukningsproces i forbindelse med større infrastrukturprojekter, og omkostningsskøn er ufuldstændige på grund af mangel på afgørende oplysninger om radioaktivt affald og/eller om anlæg og teknologi, som er nødvendig til behandling af det.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 5 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5c) | Selv om lukningen af alle berørte enheder skete inden for de respektive frister, konstateres der hele tiden forsinkelser i nedlukningsprogrammerne, hvilket er økonomisk skadeligt og politisk uacceptabelt. Sådanne forsinkelser bør løses i den reviderede og detaljerede nedlukningsplan. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5c)

Selv om lukningen af alle berørte enheder skete inden for de respektive frister, konstateres der hele tiden forsinkelser i nedlukningsprogrammerne, hvilket er økonomisk skadeligt og politisk uacceptabelt. Sådanne forsinkelser bør løses i den reviderede og detaljerede nedlukningsplan.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 5 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5d) | Da visse programmer endnu ikke har udløst de organisatoriske ændringer, som er nødvendige for en effektiv nedlukning, bør den nødvendige ændring af organisationsstrukturen finde sted. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5d)

Da visse programmer endnu ikke har udløst de organisatoriske ændringer, som er nødvendige for en effektiv nedlukning, bør den nødvendige ændring af organisationsstrukturen finde sted.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Efter anmodningen om yderligere finansiering fra Bulgarien, Litauen og Slovakiet er der i Kommissionens forslag til den næste flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020: ''Et budget for Europa 2010'' afsat et beløb på 700 mio. EUR fra Den Europæiske Unions almindelige budget til nuklear sikkerhed og nedlukning. Ud af dette beløb er 500 mio. EUR i 2011-priser, hvilket er ca. 553 mio. EUR i løbende priser, afsat til et nyt program med henblik på yderligere støtte til nedlukningen af kernekraftværkerne Bohunice V1, enhed 1-2, og Ignalina, enhed 1-2, i perioden fra 2014 til 2017 og Kozloduy, enhed 1-4, i perioden fra 2014 til 2020. Finansieringen i henhold til dette nye program bør stilles til rådighed på en gradvis faldende måde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Efter anmodningen om yderligere finansiering fra Bulgarien, Litauen og Slovakiet er der i Kommissionens forslag til den næste flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020: ''Et budget for Europa 2010'' afsat et beløb på 700 mio. EUR fra Den Europæiske Unions almindelige budget til nuklear sikkerhed og nedlukning. Ud af dette beløb er 500 mio. EUR i 2011-priser, hvilket er ca. 553 mio. EUR i løbende priser, afsat til et nyt program med henblik på yderligere støtte til nedlukningen af kernekraftværkerne Bohunice V1, enhed 1-2, og Ignalina, enhed 1-2, i perioden fra 2014 til 2017 og Kozloduy, enhed 1-4, i perioden fra 2014 til 2020. Finansieringen i henhold til dette nye program bør stilles til rådighed på en gradvis faldende måde.

| (6) | Efter anmodningen om yderligere finansiering fra Bulgarien, Litauen og Slovakiet
  bør finansieringsrammen for gennemførelse af programmet
  for perioden 2014-2020
  omfatte tilstrækkelig finansiel støtte fra Unionen på grundlag af de enkelte nedlukningsplaner |
| --- | --- |

(6)

Efter anmodningen om yderligere finansiering fra Bulgarien, Litauen og Slovakiet
  bør finansieringsrammen for gennemførelse af programmet
  for perioden 2014-2020
  omfatte tilstrækkelig finansiel støtte fra Unionen på grundlag af de enkelte nedlukningsplaner

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | Størrelsen af de bevillinger, der afsættes til programmerne, samt programperioden og fordelingen mellem Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne kan revideres på baggrund af resultaterne fra midtvejsevalueringen og den endelige evalueringsrapport, forudsat at de højeste sikkerhedsstandarder og en jævnt fremadskridende nedlukningsproces i overensstemmelse med de respektive nedlukningsplaner ikke bringes i fare. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Størrelsen af de bevillinger, der afsættes til programmerne, samt programperioden og fordelingen mellem Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne kan revideres på baggrund af resultaterne fra midtvejsevalueringen og den endelige evalueringsrapport, forudsat at de højeste sikkerhedsstandarder og en jævnt fremadskridende nedlukningsproces i overensstemmelse med de respektive nedlukningsplaner ikke bringes i fare.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Den støtte, der er omfattet af denne forordning, bør sikre en problemfri videreførelse af nedlukningen og være koncentreret om foranstaltninger til at
  nå et uigenkaldeligt stadium i processen for sikker nedlukning og som sådan give EU
  den største merværdi,
  samtidig med at overgangen til medlemsstatsfinansiering af afslutningen af nedlukningen sikres
  . Det endelige ansvar for den nukleare sikkerhed ligger fortsat hos den berørte medlemsstat, hvilket også indebærer det endelige ansvar for finansieringen heraf, herunder finansieringen af nedlukningen. Denne forordning foregriber ikke resultatet af eventuelle fremtidige statsstøtteprocedurer, der måtte blive gennemført i overensstemmelse med
  traktatens
  artikel 107 og 108. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Den støtte, der er omfattet af denne forordning, bør sikre en problemfri videreførelse af nedlukningen og være koncentreret om foranstaltninger til at
  nå et uigenkaldeligt stadium i processen for sikker nedlukning og som sådan give EU
  den største merværdi,
  samtidig med at overgangen til medlemsstatsfinansiering af afslutningen af nedlukningen sikres
  . Det endelige ansvar for den nukleare sikkerhed ligger fortsat hos den berørte medlemsstat, hvilket også indebærer det endelige ansvar for finansieringen heraf, herunder finansieringen af nedlukningen. Denne forordning foregriber ikke resultatet af eventuelle fremtidige statsstøtteprocedurer, der måtte blive gennemført i overensstemmelse med
  traktatens
  artikel 107 og 108.

| (7) | Den støtte, der er omfattet af denne forordning, bør sikre en problemfri videreførelse af nedlukningen og være koncentreret om foranstaltninger til at
  gennemføre en jævnt fremadskridende proces imod det endelige slutstadium i nedlukningen
  , samtidig med at
  der anvendes de højeste sikkerhedsstandarder, da dette giver Unionen
  den største merværdi. Det endelige ansvar for den nukleare sikkerhed ligger fortsat hos den berørte medlemsstat, hvilket også indebærer det endelige ansvar for finansieringen heraf, herunder finansieringen af nedlukningen.
  Manglende opfyldelse af denne forpligtelse bringer EU-borgerne i fare.
  Denne forordning foregriber ikke resultatet af eventuelle fremtidige statsstøtteprocedurer, der måtte blive gennemført i overensstemmelse med artikel 107 og 108
  i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  .. |
| --- | --- |

(7)

Den støtte, der er omfattet af denne forordning, bør sikre en problemfri videreførelse af nedlukningen og være koncentreret om foranstaltninger til at
  gennemføre en jævnt fremadskridende proces imod det endelige slutstadium i nedlukningen
  , samtidig med at
  der anvendes de højeste sikkerhedsstandarder, da dette giver Unionen
  den største merværdi. Det endelige ansvar for den nukleare sikkerhed ligger fortsat hos den berørte medlemsstat, hvilket også indebærer det endelige ansvar for finansieringen heraf, herunder finansieringen af nedlukningen.
  Manglende opfyldelse af denne forpligtelse bringer EU-borgerne i fare.
  Denne forordning foregriber ikke resultatet af eventuelle fremtidige statsstøtteprocedurer, der måtte blive gennemført i overensstemmelse med artikel 107 og 108
  i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  ..

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Nedlukningen af de kernekraftværker, der er omfattet af denne forordning, bør foretages ved hjælp af den bedste tilgængelige ekspertise og med passende hensyn til naturen og de teknologiske specifikationer for de enheder, der skal lukkes ned, for at sikre størst mulig effektivitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Nedlukningen af de kernekraftværker, der er omfattet af denne forordning, bør foretages ved hjælp af den bedste tilgængelige ekspertise og med passende hensyn til naturen og de teknologiske specifikationer for de enheder, der skal lukkes ned, for at sikre størst mulig effektivitet.

| (9) | Nedlukningen af de kernekraftværker, der er omfattet af denne forordning, bør foretages ved hjælp af den bedste tilgængelige ekspertise og med passende hensyn til naturen og de teknologiske specifikationer for de enheder, der skal lukkes ned,
  og med omfattende vurderinger af fremskridtene i nedluknings- og afbødningsprocessen,
  for at sikre størst mulig effektivitet. |
| --- | --- |

(9)

Nedlukningen af de kernekraftværker, der er omfattet af denne forordning, bør foretages ved hjælp af den bedste tilgængelige ekspertise og med passende hensyn til naturen og de teknologiske specifikationer for de enheder, der skal lukkes ned,
  og med omfattende vurderinger af fremskridtene i nedluknings- og afbødningsprocessen,
  for at sikre størst mulig effektivitet.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10a) | Omkostningerne ved de nedlukningsaktiviteter, der er omfattet af denne forordning, bør fastsættes i overensstemmelse med internationalt anerkendte standarder for omkostningsvurdering af nedlukning, som f.eks. »International Structure for Decommissioning Costing«, som Kerneenergiagenturet (NEA), Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) og Kommissionen har offentliggjort i fællesskab. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10a)

Omkostningerne ved de nedlukningsaktiviteter, der er omfattet af denne forordning, bør fastsættes i overensstemmelse med internationalt anerkendte standarder for omkostningsvurdering af nedlukning, som f.eks. »International Structure for Decommissioning Costing«, som Kerneenergiagenturet (NEA), Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) og Kommissionen har offentliggjort i fællesskab.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Kommissionen vil sikre en effektiv kontrol af udviklingen i nedlukningsprocessen for at garantere den højeste merværdi for EU af den finansiering, der er bevilget i henhold til denne forordning, selv om det endelige ansvar for nedlukningen fortsat ligger hos medlemsstaterne. Dette omfatter resultatmåling og vurdering af korrigerende foranstaltninger under programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Kommissionen vil sikre en effektiv kontrol af udviklingen i nedlukningsprocessen for at garantere den højeste merværdi for EU af den finansiering, der er bevilget i henhold til denne forordning, selv om det endelige ansvar for nedlukningen fortsat ligger hos medlemsstaterne. Dette omfatter resultatmåling og vurdering af korrigerende foranstaltninger under programmet.

| (11) | Kommissionen vil sikre en effektiv kontrol af udviklingen i nedlukningsprocessen for at garantere den højeste merværdi for EU af den finansiering, der er bevilget i henhold til denne forordning, selv om det endelige ansvar for nedlukningen fortsat ligger hos medlemsstaterne. Dette omfatter resultatmåling og vurdering af korrigerende foranstaltninger under programmet.
  Denne kontrol bør baseres på udarbejdelse af meningsfulde kvalitative og kvantitative resultatindikatorer, der nemt vil kunne overvåges og indberettes efter behov. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen vil sikre en effektiv kontrol af udviklingen i nedlukningsprocessen for at garantere den højeste merværdi for EU af den finansiering, der er bevilget i henhold til denne forordning, selv om det endelige ansvar for nedlukningen fortsat ligger hos medlemsstaterne. Dette omfatter resultatmåling og vurdering af korrigerende foranstaltninger under programmet.
  Denne kontrol bør baseres på udarbejdelse af meningsfulde kvalitative og kvantitative resultatindikatorer, der nemt vil kunne overvåges og indberettes efter behov.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12a) | Kommissionen bør sikre maksimal gennemsigtighed, ansvarlighed og demokratisk kontrol med Unionens midler, navnlig med hensyn til deres såvel forventede som opnåede bidrag til opfyldelse af programmernes generelle mål. Især bør afgørende forvaltningsmæssige, juridiske, finansielle og tekniske problemer løses, eller der bør træffes foranstaltninger til at løse dem. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12a)

Kommissionen bør sikre maksimal gennemsigtighed, ansvarlighed og demokratisk kontrol med Unionens midler, navnlig med hensyn til deres såvel forventede som opnåede bidrag til opfyldelse af programmernes generelle mål. Især bør afgørende forvaltningsmæssige, juridiske, finansielle og tekniske problemer løses, eller der bør træffes foranstaltninger til at løse dem.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Der bør udfoldes alle bestræbelser på at fortsætte den samfinansieringspraksis, der er indført som led i førtiltrædelsesbistanden og bistanden i perioden 2007-2013 til Litauens nedlukningsindsats, samt på om nødvendigt at tiltrække medfinansiering fra andre kilder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Der bør udfoldes alle bestræbelser på at fortsætte den samfinansieringspraksis, der er indført som led i førtiltrædelsesbistanden og bistanden i perioden 2007-2013 til Litauens nedlukningsindsats, samt på om nødvendigt at tiltrække medfinansiering fra andre kilder.

Ændring 17

Forslag til forordning

Artikel 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I denne forordning fastlægges det flerårige program for bistand til nuklear nedlukning 2014-2020 (»programmet«), hvori der fastsættes regler for
  gennemførelsen
  af
  EU's
  finansielle støtte til foranstaltninger i forbindelse med
  nedlukningen
  af kernekraftværkerne Kozloduy (enhed 1 til 4; Kozloduy-programmet), Ignalina (enhed 1 og 2; Ignalina-programmet) og Bohunice V1 (enhed 1 og 2; Bohunice-programmet). | I denne forordning fastlægges det flerårige program for bistand til nuklear nedlukning 2014-2020 (»programmet«), hvori der fastsættes regler for
  den fortsatte gennemførelse
  af
  Unionens
  finansielle støtte til foranstaltninger i forbindelse med
  den uigenkaldelige nedlukning
  af kernekraftværkerne Kozloduy (enhed 1 til 4; Kozloduy-programmet), Ignalina (enhed 1 og 2; Ignalina-programmet) og Bohunice V1 (enhed 1 og 2; Bohunice-programmet). |

Kommissionens forslag

Ændring

I denne forordning fastlægges det flerårige program for bistand til nuklear nedlukning 2014-2020 (»programmet«), hvori der fastsættes regler for
  gennemførelsen
  af
  EU's
  finansielle støtte til foranstaltninger i forbindelse med
  nedlukningen
  af kernekraftværkerne Kozloduy (enhed 1 til 4; Kozloduy-programmet), Ignalina (enhed 1 og 2; Ignalina-programmet) og Bohunice V1 (enhed 1 og 2; Bohunice-programmet).

I denne forordning fastlægges det flerårige program for bistand til nuklear nedlukning 2014-2020 (»programmet«), hvori der fastsættes regler for
  den fortsatte gennemførelse
  af
  Unionens
  finansielle støtte til foranstaltninger i forbindelse med
  den uigenkaldelige nedlukning
  af kernekraftværkerne Kozloduy (enhed 1 til 4; Kozloduy-programmet), Ignalina (enhed 1 og 2; Ignalina-programmet) og Bohunice V1 (enhed 1 og 2; Bohunice-programmet).

Ændring 18

Forslag til forordning

Artikel 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 1a |
| | Definition |
| | Med henblik på denne forordning dækker nedlukning forberedende aktiviteter forud for den endelige lukning (f.eks. udfærdigelse af en nedlukningsplan, forberedelse af dokumenter vedrørende licens og affaldsinfrastrukturprojekter), og alle de aktiviteter, der finder sted, efter at reaktorerne er lukket ned, dvs. fjernelse og slutdeponering af brugte brændselselementer, dekontaminering, demontering og/eller nedrivning af kernekraftværkerne, deponering af resterende radioaktivt affald og miljømæssig genopretning af det forurenede område Nedlukningsprocessen ender, når anlægget frigives fra enhver lovfæstet kontrol og strålingsrelateret restriktion. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 1a

Definition

Med henblik på denne forordning dækker nedlukning forberedende aktiviteter forud for den endelige lukning (f.eks. udfærdigelse af en nedlukningsplan, forberedelse af dokumenter vedrørende licens og affaldsinfrastrukturprojekter), og alle de aktiviteter, der finder sted, efter at reaktorerne er lukket ned, dvs. fjernelse og slutdeponering af brugte brændselselementer, dekontaminering, demontering og/eller nedrivning af kernekraftværkerne, deponering af resterende radioaktivt affald og miljømæssig genopretning af det forurenede område Nedlukningsprocessen ender, når anlægget frigives fra enhver lovfæstet kontrol og strålingsrelateret restriktion.

Ændring 19

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Det overordnede mål for programmet er at bistå de berørte medlemsstater med at nå et uigenkaldeligt stadium i nedlukningsprocessen for kernekraftværkerne Kozloduy, enhed 1 til 4, Ignalina, enhed 1 og 2, og Bohunice V1, enhed 1 og 2, i overensstemmelse med deres respektive nedlukningsplaner, samtidig med at det højeste sikkerhedsniveau bevares. | 1.   De overordnede mål for programmet er at bistå de berørte medlemsstater med
  at iværksætte en jævnt fremadskridende proces imod det endelige slutstadium i nedlukningen af
  kernekraftværkerne Kozloduy, enhed 1 til 4, Ignalina, enhed 1 og 2, og Bohunice V1, enhed 1 og 2 samtidig med at det højeste sikkerhedsniveau bevares
  i overensstemmelse med EU-lovgivningen om nuklear sikkerhed og navnlig Rådets direktiv 96/29/Euratom

   (1)

  , 2009/71/Euratom

   (2)

  og 2011/70/Euratom

   (3)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Det overordnede mål for programmet er at bistå de berørte medlemsstater med at nå et uigenkaldeligt stadium i nedlukningsprocessen for kernekraftværkerne Kozloduy, enhed 1 til 4, Ignalina, enhed 1 og 2, og Bohunice V1, enhed 1 og 2, i overensstemmelse med deres respektive nedlukningsplaner, samtidig med at det højeste sikkerhedsniveau bevares.

1.   De overordnede mål for programmet er at bistå de berørte medlemsstater med
  at iværksætte en jævnt fremadskridende proces imod det endelige slutstadium i nedlukningen af
  kernekraftværkerne Kozloduy, enhed 1 til 4, Ignalina, enhed 1 og 2, og Bohunice V1, enhed 1 og 2 samtidig med at det højeste sikkerhedsniveau bevares
  i overensstemmelse med EU-lovgivningen om nuklear sikkerhed og navnlig Rådets direktiv 96/29/Euratom

   (1)

  , 2009/71/Euratom

   (2)

  og 2011/70/Euratom

   (3)

  .

Ændring 20

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — litra a — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | sikker forvaltning af nedlukningsaffald i overensstemmelse med en detaljeret affaldsforvaltningsplan; måles ved mængde og type
  konditioneret
  affald |

Kommissionens forslag

Ændring

iii)

sikker forvaltning af nedlukningsaffald i overensstemmelse med en detaljeret affaldsforvaltningsplan; måles ved mængde og type
  konditioneret
  affald

| iii) | sikker forvaltning
  af langtidsdeponering og bortskaffelse af
  nedlukningsaffald i overensstemmelse med en detaljeret
  national
  affaldsforvaltningsplan; måles ved mængde og type
  af deponeret og bortskaffet
  affald. |
| --- | --- |

iii)

sikker forvaltning
  af langtidsdeponering og bortskaffelse af
  nedlukningsaffald i overensstemmelse med en detaljeret
  national
  affaldsforvaltningsplan; måles ved mængde og type
  af deponeret og bortskaffet
  affald.

Ændring 21

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — litra b — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | gennemførelse af demontering i turbinehallen og andre hjælpebygninger og sikker forvaltning af nedlukningsaffald i overensstemmelse med en detaljeret affaldsforvaltningsplan; måles ved type og antal demonterede hjælpesystemer og mængde og type
  konditioneret
  affald |

Kommissionens forslag

Ændring

iii)

gennemførelse af demontering i turbinehallen og andre hjælpebygninger og sikker forvaltning af nedlukningsaffald i overensstemmelse med en detaljeret affaldsforvaltningsplan; måles ved type og antal demonterede hjælpesystemer og mængde og type
  konditioneret
  affald

| iii) | gennemførelse af demontering i turbinehallen og andre hjælpebygninger og sikker forvaltning
  af langtidsdeponering og bortskaffelse af
  nedlukningsaffald i overensstemmelse med en detaljeret
  national
  affaldsforvaltningsplan; måles ved mængde og type
  af deponeret og bortskaffet
  affald. |
| --- | --- |

iii)

gennemførelse af demontering i turbinehallen og andre hjælpebygninger og sikker forvaltning
  af langtidsdeponering og bortskaffelse af
  nedlukningsaffald i overensstemmelse med en detaljeret
  national
  affaldsforvaltningsplan; måles ved mængde og type
  af deponeret og bortskaffet
  affald.

Ændring 22

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — litra c — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | sikker forvaltning af nedlukningsaffald i overensstemmelse med en detaljeret affaldsforvaltningsplan; måles ved mængde og type
  konditioneret
  affald |

Kommissionens forslag

Ændring

iii)

sikker forvaltning af nedlukningsaffald i overensstemmelse med en detaljeret affaldsforvaltningsplan; måles ved mængde og type
  konditioneret
  affald

| iii) | sikker forvaltning
  af langtidsdeponering og bortskaffelse af
  nedlukningsaffald i overensstemmelse med en detaljeret
  national
  affaldsforvaltningsplan; måles ved mængde og type
  af deponeret og bortskaffet
  affald. |
| --- | --- |

iii)

sikker forvaltning
  af langtidsdeponering og bortskaffelse af
  nedlukningsaffald i overensstemmelse med en detaljeret
  national
  affaldsforvaltningsplan; måles ved mængde og type
  af deponeret og bortskaffet
  affald.

Ændring 23

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Alle de i stk. 2 nævnte nedlukningsprogrammer kan også indeholde foranstaltninger til opretholdelse af det nødvendige høje niveau for lukningssikkerhed på kernekraftværker. |

Kommissionens forslag

Ændring

2a.
     
  Alle de i stk. 2 nævnte nedlukningsprogrammer kan også indeholde foranstaltninger til opretholdelse af det nødvendige høje niveau for lukningssikkerhed på kernekraftværker.

Ændring 24

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Milepæle
  og
  tilsigtede slutdatoer fastlægges i retsakten som omhandlet i artikel 6, stk. 2. | 3.   Milepæle
  , forventede generelle resultater,
  tilsigtede slutdatoer
  og resultatindikatorer for det fælles flerårige program
  fastlægges i retsakten som omhandlet i artikel 6, stk. 2 |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Milepæle
  og
  tilsigtede slutdatoer fastlægges i retsakten som omhandlet i artikel 6, stk. 2.

3.   Milepæle
  , forventede generelle resultater,
  tilsigtede slutdatoer
  og resultatindikatorer for det fælles flerårige program
  fastlægges i retsakten som omhandlet i artikel 6, stk. 2

Ændring 42

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2014 til 2020 er på
  552 947 000
  EUR i løbende priser. | 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2014 til 2020 er på
  969 260 000
  EUR i løbende priser |
| Dette beløb fordeles mellem Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne som følger: | Dette beløb fordeles mellem Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne som følger: |
| a) | 208 503 000
  EUR til Kozloduy-programmet for perioden 2014 til 2020 |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2014 til 2020 er på
  552 947 000
  EUR i løbende priser.

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2014 til 2020 er på
  969 260 000
  EUR i løbende priser

Dette beløb fordeles mellem Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne som følger:

Dette beløb fordeles mellem Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne som følger:

a)

208 503 000
  EUR til Kozloduy-programmet for perioden 2014 til 2020

| a) | 293 032 000
  EUR til Kozloduy-programmet for perioden 2014 til 2020 |
| --- | --- |

a)

293 032 000
  EUR til Kozloduy-programmet for perioden 2014 til 2020

| b) | 229 629 000
  EUR til Ignalina-programmet for perioden 2014 til 2017 |
| --- | --- |

b)

229 629 000
  EUR til Ignalina-programmet for perioden 2014 til 2017

| b) | 450 818 000
  EUR til Ignalina-programmet for perioden 2014 til 2020 |
| --- | --- |

b)

450 818 000
  EUR til Ignalina-programmet for perioden 2014 til 2020

| c) | 114 815 000
  EUR til Bohunice-programmet for perioden 2014 til 2017. |
| --- | --- |

c)

114 815 000
  EUR til Bohunice-programmet for perioden 2014 til 2017.

| c) | 225 410 000
  EUR til Bohunice-programmet for perioden 2014 til 2020. |
| --- | --- |

c)

225 410 000
  EUR til Bohunice-programmet for perioden 2014 til 2020.

1a.
     
  De årlige bevillinger fastsættes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme, uden at det berører bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale af ... 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, samarbejde om budgetanliggender og fornuftig økonomisk forvaltning

   (4)

Ændring 26

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen
  vil gennemgå
  programmets resultater og vurdere fremskridtene i Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne i forhold til de milepæle og måldatoer, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, inden udgangen af
  2015
  inden for rammerne af den foreløbige vurdering, der er omhandlet i artikel 8. På grundlag af resultaterne af denne vurdering
  kan
  Kommissionen
  revidere
  størrelsen af de bevillinger, der er afsat til programmet, samt programperioden og fordelingen mellem Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne. | 2.   
  På grundlag af de i artikel 6, stk. 1 og 2, omhandlede programmer gennemgår
  Kommissionen programmets resultater og vurdere fremskridtene i Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne i forhold til de milepæle og måldatoer, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, inden udgangen af
  2017
  inden for rammerne af den foreløbige vurdering, der er omhandlet i artikel 8. På grundlag af resultaterne af denne vurdering,
  under hensyntagen til de opnåede fremskridt og for at midlerne fortsat kan afsættes i overensstemmelse med de faktiske behov reviderer Kommissionens i givet fald
  størrelsen af de bevillinger, der er afsat til programmet, samt programperioden og fordelingen mellem Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne.
  Tilpasninger af bevillingerne må ikke bringe sikkerhedsstandarderne på de i artikel 1 omhandlede kernekraftværker i fare. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Kommissionen
  vil gennemgå
  programmets resultater og vurdere fremskridtene i Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne i forhold til de milepæle og måldatoer, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, inden udgangen af
  2015
  inden for rammerne af den foreløbige vurdering, der er omhandlet i artikel 8. På grundlag af resultaterne af denne vurdering
  kan
  Kommissionen
  revidere
  størrelsen af de bevillinger, der er afsat til programmet, samt programperioden og fordelingen mellem Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne.

2.   
  På grundlag af de i artikel 6, stk. 1 og 2, omhandlede programmer gennemgår
  Kommissionen programmets resultater og vurdere fremskridtene i Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne i forhold til de milepæle og måldatoer, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, inden udgangen af
  2017
  inden for rammerne af den foreløbige vurdering, der er omhandlet i artikel 8. På grundlag af resultaterne af denne vurdering,
  under hensyntagen til de opnåede fremskridt og for at midlerne fortsat kan afsættes i overensstemmelse med de faktiske behov reviderer Kommissionens i givet fald
  størrelsen af de bevillinger, der er afsat til programmet, samt programperioden og fordelingen mellem Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne.
  Tilpasninger af bevillingerne må ikke bringe sikkerhedsstandarderne på de i artikel 1 omhandlede kernekraftværker i fare.

Ændring 27

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Den finansielle bevilling til Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne kan også dække udgifter til forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og vurderingsaktiviteter, som er nødvendige for forvaltningen af programmet og opnåelsen af dets mål, især undersøgelser, ekspertmøder, informations- og kommunikationsforanstaltninger, herunder videreformidling af Den Europæiske Unions politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører de generelle målsætninger i denne forordning,
  udgifter
  i tilknytning til it-netværk med fokus på informationsbehandling og –udveksling samt alle andre tekniske og administrative bistandsudgifter, som Kommissionen har afholdt i forbindelse med forvaltningen af programmet. | 3.   Den finansielle bevilling til Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne kan også dække udgifter til forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og vurderingsaktiviteter, som er nødvendige for forvaltningen af programmet og opnåelsen af dets mål, især undersøgelser, ekspertmøder,
  uddannelse
  , informations- og kommunikationsforanstaltninger, herunder videreformidling af Den Europæiske Unions politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører de generelle målsætninger i denne forordning.
  Udgifter
  i tilknytning til it-netværk med fokus på informationsbehandling og -udveksling samt alle andre tekniske og administrative bistandsudgifter, som Kommissionen har afholdt i forbindelse med forvaltningen af programmet
  kan også dækkes. |
| Den finansielle bevilling kan også dække de tekniske og administrative bistandsudgifter, der er nødvendige for at sikre overgangen mellem programmet og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1990/2006, Rådets forordning (Euratom) nr. 549/2007 og Rådets forordning (Euratom) nr. 647/2010. | Den finansielle bevilling kan også dække de tekniske og administrative bistandsudgifter, der er nødvendige for at sikre overgangen mellem programmet og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1990/2006, Rådets forordning (Euratom) nr. 549/2007 og Rådets forordning (Euratom) nr. 647/2010.
  Den finansielle bevilling kan ikke anvendes til at dække andre foranstaltninger end dem, der er anført i denne artikel og i artikel 2 i nærværende forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Den finansielle bevilling til Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne kan også dække udgifter til forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og vurderingsaktiviteter, som er nødvendige for forvaltningen af programmet og opnåelsen af dets mål, især undersøgelser, ekspertmøder, informations- og kommunikationsforanstaltninger, herunder videreformidling af Den Europæiske Unions politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører de generelle målsætninger i denne forordning,
  udgifter
  i tilknytning til it-netværk med fokus på informationsbehandling og –udveksling samt alle andre tekniske og administrative bistandsudgifter, som Kommissionen har afholdt i forbindelse med forvaltningen af programmet.

3.   Den finansielle bevilling til Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne kan også dække udgifter til forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og vurderingsaktiviteter, som er nødvendige for forvaltningen af programmet og opnåelsen af dets mål, især undersøgelser, ekspertmøder,
  uddannelse
  , informations- og kommunikationsforanstaltninger, herunder videreformidling af Den Europæiske Unions politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører de generelle målsætninger i denne forordning.
  Udgifter
  i tilknytning til it-netværk med fokus på informationsbehandling og -udveksling samt alle andre tekniske og administrative bistandsudgifter, som Kommissionen har afholdt i forbindelse med forvaltningen af programmet
  kan også dækkes.

Den finansielle bevilling kan også dække de tekniske og administrative bistandsudgifter, der er nødvendige for at sikre overgangen mellem programmet og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1990/2006, Rådets forordning (Euratom) nr. 549/2007 og Rådets forordning (Euratom) nr. 647/2010.

Den finansielle bevilling kan også dække de tekniske og administrative bistandsudgifter, der er nødvendige for at sikre overgangen mellem programmet og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1990/2006, Rådets forordning (Euratom) nr. 549/2007 og Rådets forordning (Euratom) nr. 647/2010.
  Den finansielle bevilling kan ikke anvendes til at dække andre foranstaltninger end dem, der er anført i denne artikel og i artikel 2 i nærværende forordning.

Ændring 28

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Der udfoldes alle bestræbelser på at fortsætte den samfinansieringspraksis, der er indført som led i førtiltrædelsesbistanden og bistanden i perioden 2007-2013 til Bulgariens, Litauens og Slovakiets nedlukningsindsats, samt på om nødvendigt at tiltrække medfinansiering fra andre kilder. |

Kommissionens forslag

Ændring

3a.
     
  Der udfoldes alle bestræbelser på at fortsætte den samfinansieringspraksis, der er indført som led i førtiltrædelsesbistanden og bistanden i perioden 2007-2013 til Bulgariens, Litauens og Slovakiets nedlukningsindsats, samt på om nødvendigt at tiltrække medfinansiering fra andre kilder.

Ændring 29

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Uoverensstemmelser om fortolkning af traktater og tildeling af kontrakter skal underlægges domstolskontrol eller i sidstnævnte tilfælde afgøres ved voldgift. |
| | Forsinkelser i byggeriet, som opstår i forbindelse hermed, kan føre til udsættelse af betalingerne og nedskæring af bevillingerne. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport herom som led i den i artikel 6, stk. 1a, omhandlede årlige evalueringsrapport. |

Kommissionens forslag

Ændring

3b.
     
  Uoverensstemmelser om fortolkning af traktater og tildeling af kontrakter skal underlægges domstolskontrol eller i sidstnævnte tilfælde afgøres ved voldgift.

Forsinkelser i byggeriet, som opstår i forbindelse hermed, kan føre til udsættelse af betalingerne og nedskæring af bevillingerne. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport herom som led i den i artikel 6, stk. 1a, omhandlede årlige evalueringsrapport.

Ændring 30

Forslag til forordning

Artikel 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Bulgarien, Litauen og Slovakiet skal inden den 1. januar 2014
  opfylde
  følgende forhåndsbetingelser: | 1.   Bulgarien, Litauen og Slovakiet skal inden den 1. januar 2014
  træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de opfylder
  følgende forhåndsbetingelser: |
| a) | Overholdelse af
  EU's regelværk
  ; med hensyn til nuklear sikkerhed især gennemførelsen i national lovgivning af Rådets direktiv 2009/71/Euratom om nuklear sikkerhed og Rådets direktiv 2011/70/Euratom om håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Bulgarien, Litauen og Slovakiet skal inden den 1. januar 2014
  opfylde
  følgende forhåndsbetingelser:

1.   Bulgarien, Litauen og Slovakiet skal inden den 1. januar 2014
  træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de opfylder
  følgende forhåndsbetingelser:

a)

Overholdelse af
  EU's regelværk
  ; med hensyn til nuklear sikkerhed især gennemførelsen i national lovgivning af Rådets direktiv 2009/71/Euratom om nuklear sikkerhed og Rådets direktiv 2011/70/Euratom om håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald.

| a) | Overholdelse af
  Unionens gældende regler
  med hensyn til nuklear sikkerhed, især gennemførelsen i national lovgivning af Rådets direktiv 2009/71/Euratom om nuklear sikkerhed og Rådets direktiv 2011/70/Euratom om håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald. |
| --- | --- |

a)

Overholdelse af
  Unionens gældende regler
  med hensyn til nuklear sikkerhed, især gennemførelsen i national lovgivning af Rådets direktiv 2009/71/Euratom om nuklear sikkerhed og Rådets direktiv 2011/70/Euratom om håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald.

| b) | Etablering
  af
  en national retlig ramme
  for at tilvejebringe tilstrækkelige hensættelser til en rettidig akkumulering af nationale finansielle ressourcer med henblik på
  sikker afslutning af nedlukningen i overensstemmelse med gældende statsstøtteregler. |
| --- | --- |

b)

Etablering
  af
  en national retlig ramme
  for at tilvejebringe tilstrækkelige hensættelser til en rettidig akkumulering af nationale finansielle ressourcer med henblik på
  sikker afslutning af nedlukningen i overensstemmelse med gældende statsstøtteregler.

| b) | Etablering
  inden for
  en national retlig ramme
  af en overordnet finansieringsplan, som fastlægger de samlede, nødvendige omkostninger ved
  en sikker afslutning af nedlukningen
  af de nukleare reaktorenheder, der er omfattet af denne forordning, med en klar identifikation af finansieringskilderne
  i overensstemmelse med gældende statsstøtteregler. |
| --- | --- |

b)

Etablering
  inden for
  en national retlig ramme
  af en overordnet finansieringsplan, som fastlægger de samlede, nødvendige omkostninger ved
  en sikker afslutning af nedlukningen
  af de nukleare reaktorenheder, der er omfattet af denne forordning, med en klar identifikation af finansieringskilderne
  i overensstemmelse med gældende statsstøtteregler.

| c) | Forelæggelse af en revideret detaljeret nedlukningsplan for Kommissionen. |
| --- | --- |

c)

Forelæggelse af en revideret detaljeret nedlukningsplan for Kommissionen.

| c) | Forelæggelse af en revideret detaljeret nedlukningsplan for Kommissionen
  med angivelse af de vigtigste mål og opgaver fordelt på nedlukningsaktiviteter, forventede projekter, tidsrammer, konkrete milepæle, omkostningsstrukturer og samfinansieringsforhold, herunder nærmere angivelse af, hvordan der vil blive sikret national finansiering på lang sigt. I planen skal der tages behørigt hensyn til Kerneenergiagenturets (NEA) og Kommissionens seneste retningslinjer for omkostningsskøn i forbindelse med nedlukning. |
| --- | --- |

c)

Forelæggelse af en revideret detaljeret nedlukningsplan for Kommissionen
  med angivelse af de vigtigste mål og opgaver fordelt på nedlukningsaktiviteter, forventede projekter, tidsrammer, konkrete milepæle, omkostningsstrukturer og samfinansieringsforhold, herunder nærmere angivelse af, hvordan der vil blive sikret national finansiering på lang sigt. I planen skal der tages behørigt hensyn til Kerneenergiagenturets (NEA) og Kommissionens seneste retningslinjer for omkostningsskøn i forbindelse med nedlukning.

1a.
     
  Bulgarien, Litauen og Slovakiet skal inden den 1. januar 2014 forelægge Kommissionen oplysninger om deres opfyldelse af de i stk. 1 nævnte forhåndsbetingelser.

2.   Kommissionen vurderer de indsendte oplysninger om opfyldelsen af forhåndsbetingelserne, når den udarbejder det årlige arbejdsprogram for 2014 som omhandlet i artikel 6, stk. 1.
  Den kan ved vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram
  beslutte at suspendere hele eller en del af
  EU's
  finansielle bistand afhængig af den tilfredsstillende opfyldelse af forhåndsbetingelserne.

2.   Kommissionen vurderer de indsendte oplysninger om opfyldelsen af forhåndsbetingelserne, når den udarbejder det årlige arbejdsprogram for 2014 som omhandlet i artikel 6, stk. 1,
  navnlig at afgørende forvaltningsmæssige, juridiske, finansielle og tekniske problemer er blevet løst, eller at der er truffet foranstaltninger for at løse dem. Fremsætter Kommissionen en begrundet udtalelse vedrørende manglende overholdelse af betingelsen i stk. 1, litra a), eller hvis betingelserne i stk. 1, litra b) eller c), ikke er opfyldt tilfredsstillende kan Kommissionen
  beslutte at suspendere hele eller en del af
  Unionens
  finansielle bistand afhængig af den tilfredsstillende opfyldelse af forhåndsbetingelserne.

En sådan beslutning skal afspejles i vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram og må ikke bringe sikkerhedsstandarder på de i artikel 1 omhandlede kernekraftværker i fare
  .
  Størrelsen af den suspenderede bistand fastlægges i overensstemmelse med kriterierne i de retsakter, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2.

Ændring 31

Forslag til forordning

Artikel 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen vedtager et fælles årligt arbejdsprogram for Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne med en nærmere angivelse af mål, forventede resultater, tilhørende indikatorer og frist for anvendelsen af midler i henhold til hver årlig finansiel forpligtelse. | 1.   
  Ved begyndelse af hvert år i perioden 2014-2020 vedtager
  Kommissionen et fælles årligt arbejdsprogram for
  henholdsvis
  Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne med en nærmere angivelse af mål, forventede resultater, tilhørende
  resultatindikatorer
  og frist for anvendelsen af midler i henhold til hver årlig finansiel forpligtelse. |
| | 1a.
     
  Ved udgangen af hvert år i perioden 2014-2020 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport om gennemførelsen af de fælles årlige arbejdsprogrammer. Rapporten tjener som grundlag for vedtagelsen af de efterfølgende årlige arbejdsprogrammer. |
| 2.   Kommissionen vedtager senest den 31. december 2014 detaljerede gennemførelsesprocedurer for programmets varighed.
  Den retsakt
  , hvori gennemførelsesprocedurerne er angivet, skal også indeholde en mere detaljeret definition af de
  forventede resultater, aktiviteter og tilsvarende resultatindikatorer
  for Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne.
  Den
  skal indeholde de reviderede detaljerede nedlukningsplaner som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra c), der skal tjene som grundlag for overvågningen af fremskridtene og den rettidige opnåelse af de forventede resultater. | 2.   Kommissionen vedtager senest den 31. december 2014 detaljerede gennemførelsesprocedurer for programmet varighed.
  Disse gennemførelsesretsakter
  , hvori gennemførelsesprocedurerne er angivet, skal også indeholde en mere detaljeret definition af
  de i stk. 1 i denne artikel omhandlede elementer
  for Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne
  De
  skal indeholde de reviderede detaljerede nedlukningsplaner som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra c), der skal tjene som grundlag for overvågningen af fremskridtene og den rettidige opnåelse af de forventede resultater. |
| | 2a.
     
  Kommissionen sikrer gennemførelsen af denne forordning. Kommissionen foretager en foreløbig evaluering i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1. |
| 3.   De årlige arbejdsprogrammer og de retsakter, hvori gennemførelsesprocedurerne i stk. 1 og 2 er angivet, skal vedtages
  i overensstemmelse med den undersøgelsesprocedure, der er omhandlet
  i artikel 9, stk. 2. | 3.   De årlige arbejdsprogrammer og de retsakter, hvori gennemførelsesprocedurerne i stk. 1 og 2 er angivet, skal vedtages
  efter undersøgelsesproceduren
  i artikel 9, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Kommissionen vedtager et fælles årligt arbejdsprogram for Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne med en nærmere angivelse af mål, forventede resultater, tilhørende indikatorer og frist for anvendelsen af midler i henhold til hver årlig finansiel forpligtelse.

1.   
  Ved begyndelse af hvert år i perioden 2014-2020 vedtager
  Kommissionen et fælles årligt arbejdsprogram for
  henholdsvis
  Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne med en nærmere angivelse af mål, forventede resultater, tilhørende
  resultatindikatorer
  og frist for anvendelsen af midler i henhold til hver årlig finansiel forpligtelse.

1a.
     
  Ved udgangen af hvert år i perioden 2014-2020 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport om gennemførelsen af de fælles årlige arbejdsprogrammer. Rapporten tjener som grundlag for vedtagelsen af de efterfølgende årlige arbejdsprogrammer.

2.   Kommissionen vedtager senest den 31. december 2014 detaljerede gennemførelsesprocedurer for programmets varighed.
  Den retsakt
  , hvori gennemførelsesprocedurerne er angivet, skal også indeholde en mere detaljeret definition af de
  forventede resultater, aktiviteter og tilsvarende resultatindikatorer
  for Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne.
  Den
  skal indeholde de reviderede detaljerede nedlukningsplaner som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra c), der skal tjene som grundlag for overvågningen af fremskridtene og den rettidige opnåelse af de forventede resultater.

2.   Kommissionen vedtager senest den 31. december 2014 detaljerede gennemførelsesprocedurer for programmet varighed.
  Disse gennemførelsesretsakter
  , hvori gennemførelsesprocedurerne er angivet, skal også indeholde en mere detaljeret definition af
  de i stk. 1 i denne artikel omhandlede elementer
  for Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne
  De
  skal indeholde de reviderede detaljerede nedlukningsplaner som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra c), der skal tjene som grundlag for overvågningen af fremskridtene og den rettidige opnåelse af de forventede resultater.

2a.
     
  Kommissionen sikrer gennemførelsen af denne forordning. Kommissionen foretager en foreløbig evaluering i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1.

3.   De årlige arbejdsprogrammer og de retsakter, hvori gennemførelsesprocedurerne i stk. 1 og 2 er angivet, skal vedtages
  i overensstemmelse med den undersøgelsesprocedure, der er omhandlet
  i artikel 9, stk. 2.

3.   De årlige arbejdsprogrammer og de retsakter, hvori gennemførelsesprocedurerne i stk. 1 og 2 er angivet, skal vedtages
  efter undersøgelsesproceduren
  i artikel 9, stk. 2.

Ændring 32

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Senest den 31. marts i året efter hvert regnskabsår gør de berørte medlemsstater rede for anvendelsen af de finansielle tildelinger. Disse redegørelser, som skal certificeres af de nationale revisionsorganer, fremsendes til Kommissionen og Rådet med henblik på at blive medtaget i den årlige dechargeprocedure for Unionens almindelige budget. |

Kommissionens forslag

Ændring

1a.
     
  Senest den 31. marts i året efter hvert regnskabsår gør de berørte medlemsstater rede for anvendelsen af de finansielle tildelinger. Disse redegørelser, som skal certificeres af de nationale revisionsorganer, fremsendes til Kommissionen og Rådet med henblik på at blive medtaget i den årlige dechargeprocedure for Unionens almindelige budget.

Ændring 33

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler. | 2.   Kommissionen eller dens befuldmægtigede
  , de nationale revisionsorganer i de medlemsstater, hvor de kernekraftværker, der skal nedlukkes, er beliggende
  , og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler.
  Resultaterne af revisionerne meddeles Europa-Parlamentet. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler.

2.   Kommissionen eller dens befuldmægtigede
  , de nationale revisionsorganer i de medlemsstater, hvor de kernekraftværker, der skal nedlukkes, er beliggende
  , og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler.
  Resultaterne af revisionerne meddeles Europa-Parlamentet.

Ændring 34

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter procedurerne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 foretage kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører EU's finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering. | Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter procedurerne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 foretage kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører EU's finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering.
  Resultaterne af revisionerne og inspektionerne meddeles Europa-Parlamentet. |

Kommissionens forslag

Ændring

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter procedurerne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 foretage kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører EU's finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering.

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter procedurerne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 foretage kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører EU's finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering.
  Resultaterne af revisionerne og inspektionerne meddeles Europa-Parlamentet.

Ændring 35

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet; denne bestemmelse berører ikke første og andet afsnit. | Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet
  , og resultaterne af disse revisioner og kontroller meddeles Europa-Parlamentet
  ; denne bestemmelse berører ikke første og andet afsnit. |

Kommissionens forslag

Ændring

Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet; denne bestemmelse berører ikke første og andet afsnit.

Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet
  , og resultaterne af disse revisioner og kontroller meddeles Europa-Parlamentet
  ; denne bestemmelse berører ikke første og andet afsnit.

Ændring 36

Forslag til forordning

Artikel 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Evaluering | Foreløbig evaluering |
| 1.   Senest ved udgangen af 2015 udarbejder Kommissionen en evalueringsrapport om opfyldelsen af målene for alle foranstaltninger (resultater og virkninger), effektiviteten af ressourceudnyttelsen og den europæiske merværdi, med henblik på at der træffes en afgørelse om videreførelse, ændring eller suspension af foranstaltningerne.
  Evalueringen
  skal endvidere omhandle mulighederne for forenkling, den interne og eksterne samhørighed samt den fortsatte relevans af alle målene. Den skal også tage hensyn til resultaterne af evalueringen af de tidligere foranstaltningers virkninger på lang sigt. | 1.   Senest ved udgangen af 2017 udarbejder Kommissionen
  i tæt samarbejde med de berørte medlemsstater og støttemodtagerne
  en
  foreløbig
  evalueringsrapport om opfyldelsen af målene for alle foranstaltninger (resultater og virkninger), effektiviteten af ressourceudnyttelsen, den europæiske merværdi
  og effektiviteten af programforvaltnignen, herunder forvaltningen af EU-midlerne
  , med henblik på at der træffes en afgørelse om videreførelse, ændring eller suspension af foranstaltningerne.
  På grundlag af resultaterne af denne evaluering kan Kommissionen revidere størrelsen af de bevillinger, der er afsat til programmet, og fordelingen mellem Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne efter aftale med Unionens budgetmyndighed og i overensstemmelse med forordning (EU) nr. .../2013 [om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020]. Den foreløbige evaluering
  skal endvidere omhandle mulighederne for forenkling, den interne og eksterne samhørighed samt den fortsatte relevans af alle målene. Den skal også tage hensyn til resultaterne af evalueringen af de tidligere foranstaltningers virkninger på lang sigt. |
| 2.
     
  Kommissionen foretager efterfølgende evalueringer i tæt samarbejde med medlemsstaterne og støttemodtagerne. Den efterfølgende evaluering skal undersøge programmets effektivitet og virkningsgrad samt dets konsekvenser for nedlukningen. | |
| 3.   I
  evalueringerne
  skal der tages hensyn til fremskridtene i forhold til resultatindikatorerne i artikel 2, stk. 2. | 3.   I
  den foreløbige evaluering
  skal der tages hensyn til fremskridtene i forhold til resultatindikatorerne i artikel 2, stk. 2
  og opfyldelsen af kravene i den i artikel 4, stk. 1, litra c), nævnte nedlukningsplan. |
| 4.   Kommissionen forelægger resultaterne af disse evalueringer for Europa-Parlamentet og Rådet. | 4.   Kommissionen forelægger resultaterne af disse evalueringer for Europa-Parlamentet og Rådet. |

Kommissionens forslag

Ændring

Evaluering

Foreløbig evaluering

1.   Senest ved udgangen af 2015 udarbejder Kommissionen en evalueringsrapport om opfyldelsen af målene for alle foranstaltninger (resultater og virkninger), effektiviteten af ressourceudnyttelsen og den europæiske merværdi, med henblik på at der træffes en afgørelse om videreførelse, ændring eller suspension af foranstaltningerne.
  Evalueringen
  skal endvidere omhandle mulighederne for forenkling, den interne og eksterne samhørighed samt den fortsatte relevans af alle målene. Den skal også tage hensyn til resultaterne af evalueringen af de tidligere foranstaltningers virkninger på lang sigt.

1.   Senest ved udgangen af 2017 udarbejder Kommissionen
  i tæt samarbejde med de berørte medlemsstater og støttemodtagerne
  en
  foreløbig
  evalueringsrapport om opfyldelsen af målene for alle foranstaltninger (resultater og virkninger), effektiviteten af ressourceudnyttelsen, den europæiske merværdi
  og effektiviteten af programforvaltnignen, herunder forvaltningen af EU-midlerne
  , med henblik på at der træffes en afgørelse om videreførelse, ændring eller suspension af foranstaltningerne.
  På grundlag af resultaterne af denne evaluering kan Kommissionen revidere størrelsen af de bevillinger, der er afsat til programmet, og fordelingen mellem Kozloduy-, Ignalina- og Bohunice-programmerne efter aftale med Unionens budgetmyndighed og i overensstemmelse med forordning (EU) nr. .../2013 [om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020]. Den foreløbige evaluering
  skal endvidere omhandle mulighederne for forenkling, den interne og eksterne samhørighed samt den fortsatte relevans af alle målene. Den skal også tage hensyn til resultaterne af evalueringen af de tidligere foranstaltningers virkninger på lang sigt.

2.
     
  Kommissionen foretager efterfølgende evalueringer i tæt samarbejde med medlemsstaterne og støttemodtagerne. Den efterfølgende evaluering skal undersøge programmets effektivitet og virkningsgrad samt dets konsekvenser for nedlukningen.

3.   I
  evalueringerne
  skal der tages hensyn til fremskridtene i forhold til resultatindikatorerne i artikel 2, stk. 2.

3.   I
  den foreløbige evaluering
  skal der tages hensyn til fremskridtene i forhold til resultatindikatorerne i artikel 2, stk. 2
  og opfyldelsen af kravene i den i artikel 4, stk. 1, litra c), nævnte nedlukningsplan.

4.   Kommissionen forelægger resultaterne af disse evalueringer for Europa-Parlamentet og Rådet.

4.   Kommissionen forelægger resultaterne af disse evalueringer for Europa-Parlamentet og Rådet.

Ændring 37

Forslag til forordning

Artikel 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 8a |
| | Endelig evaluering af perioden 2014-2020 |
| | 1.
     
  Kommissionen foretager en efterfølgende evaluering i tæt samarbejde med støttemodtagerne. Den efterfølgende evaluering skal undersøge programmets effektivitet og virkningsgrad samt dets virkninger for nedlukningen. |
| | 2.
     
  Senest den 31. december 2020 udarbejder Kommissionen i tæt samarbejde med de berørte medlemsstater og støttemodtagerne en endelig evalueringsrapport om programmets effektivitet samt effektiviteten af de finansielle foranstaltninger, for så vidt angår virkninger, ressourceudnyttelse og merværdi for Unionen under anvendelse af hensigtsmæssige kvalitative og kvantitative indikatorer. I evalueringsrapporten skal det fastslås, om der er behov for yderligere bistand fra Unionen i den næste flerårige finansielle ramme. |
| | 3.
     
  I den endelige evaluering skal der tages hensyn til fremskridtene i forhold til resultatindikatorerne i artikel 2, stk. 2. |
| | 4.
     
  Kommissionen forelægger resultaterne af den endelige evaluering for Europa-Parlamentet og Rådet. |
| | 5.
     
  Kommissionen tager hensyn til de forskellige grader af nedlukningsekspertise og -strategier, som Bulgarien, Litauen og Slovakiet anvender, med henblik på at undersøge mulighederne for at harmonisere tilgange til nedlukning i Unionen for at sikre en rettidig akkumulering af den nødvendige viden for at forbedre Unionens nukleare industris konkurrenceevne på dette område. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 8a

Endelig evaluering af perioden 2014-2020

1.
     
  Kommissionen foretager en efterfølgende evaluering i tæt samarbejde med støttemodtagerne. Den efterfølgende evaluering skal undersøge programmets effektivitet og virkningsgrad samt dets virkninger for nedlukningen.

2.
     
  Senest den 31. december 2020 udarbejder Kommissionen i tæt samarbejde med de berørte medlemsstater og støttemodtagerne en endelig evalueringsrapport om programmets effektivitet samt effektiviteten af de finansielle foranstaltninger, for så vidt angår virkninger, ressourceudnyttelse og merværdi for Unionen under anvendelse af hensigtsmæssige kvalitative og kvantitative indikatorer. I evalueringsrapporten skal det fastslås, om der er behov for yderligere bistand fra Unionen i den næste flerårige finansielle ramme.

3.
     
  I den endelige evaluering skal der tages hensyn til fremskridtene i forhold til resultatindikatorerne i artikel 2, stk. 2.

4.
     
  Kommissionen forelægger resultaterne af den endelige evaluering for Europa-Parlamentet og Rådet.

5.
     
  Kommissionen tager hensyn til de forskellige grader af nedlukningsekspertise og -strategier, som Bulgarien, Litauen og Slovakiet anvender, med henblik på at undersøge mulighederne for at harmonisere tilgange til nedlukning i Unionen for at sikre en rettidig akkumulering af den nødvendige viden for at forbedre Unionens nukleare industris konkurrenceevne på dette område.

---

(1)  
  Rådets direktiv 96/29/Euratom af 13. maj 1996 om fastsættelse af grundlæggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende strålin (EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1).

(2)  
  Rådets direktiv 2009/71/Euraton af 25. juni 2009 om EF-rammebestemmelser for nukleare anlægs nukleare sikkerhed (EUT L 172 af 2.7.2009, s. 18).

(3)  
  Rådets direktiv 2011/70/Euratom af 19. juli 2011 om fastsættelse af en fællesskabsramme for ansvarlig og sikker håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald (EUT L 199 af 2.8.2011, s. 48).

(4)  
  EUT ...

---

Onsdag den 20. november 2013

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/140 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/140

---

P7_TA(2013)0472

Budgetproceduren 2014: fælles tekst

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om Forligsudvalgets fælles udkast til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014 som led i budgetproceduren (16106/2013 ADD 1-5 — C7-0413/2013 — 2013/2145(BUD))

(2016/C 436/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Forligsudvalgets fælles udkast (16106/2013 ADD 1-5 — C7-0413/2013) og Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Forligsudvalgets fælles udkast (16106/2013 ADD 1-5 — C7-0413/2013) og Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning,

| — | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2013 om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014 som ændret af Rådet — alle sektioner (1) og de deri indeholdte ændringsforslag til budgettet, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2013 om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014 som ændret af Rådet — alle sektioner (1) og de deri indeholdte ændringsforslag til budgettet,

| — | der henviser til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014, vedtaget af Kommissionen den 28. juni 2013 (COM(2013)0450), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014, vedtaget af Kommissionen den 28. juni 2013 (COM(2013)0450),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014, vedtaget af Rådet den 2. september 2013 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 12. september 2013 (13176/2013 — C7-0260/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014, vedtaget af Rådet den 2. september 2013 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 12. september 2013 (13176/2013 — C7-0260/2013),

| — | der henviser til ændringsskrivelser nr. 1/2014 (COM(2013)0644) og 2/2014 (COM(2013)0719) til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014, forelagt af Kommissionen henholdsvis den 18. september 2013 og den 16. oktober 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til ændringsskrivelser nr. 1/2014 (COM(2013)0644) og 2/2014 (COM(2013)0719) til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014, forelagt af Kommissionen henholdsvis den 18. september 2013 og den 16. oktober 2013,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (3),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (4),

| — | der henviser til udkast til interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning,

| — | der henviser til udkast til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75d og 75e, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75d og 75e,

| — | der henviser til betænkning fra sin delegation til Forligsudvalget (A7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra sin delegation til Forligsudvalget (A7-0387/2013),

| 1. | godkender Forligsudvalgets fælles udkast, som består af følgende dokumenter under ét:






  — | liste over budgetposter, der er uændrede i forhold til budgetforslaget eller Rådets holdning |
| --- | --- | --- |

1.

godkender Forligsudvalgets fælles udkast, som består af følgende dokumenter under ét:

—

liste over budgetposter, der er uændrede i forhold til budgetforslaget eller Rådets holdning

| — | oversigter over tal efter udgiftsområder i den finansielle ramme |
| --- | --- |

—

oversigter over tal efter udgiftsområder i den finansielle ramme

| — | tal for hver enkelt budgetpost |
| --- | --- |

—

tal for hver enkelt budgetpost

| — | konsolideret dokument med tal og endelig tekst for alle budgetposter ændret i forbindelse med forliget; |
| --- | --- |

—

konsolideret dokument med tal og endelig tekst for alle budgetposter ændret i forbindelse med forliget;

| 2. | bekræfter Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæringer, der er indeholdt i Forligsudvalgets fælles konklusioner, som er vedføjet denne beslutning som bilag; |
| --- | --- |

2.

bekræfter Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæringer, der er indeholdt i Forligsudvalgets fælles konklusioner, som er vedføjet denne beslutning som bilag;

| 3. | bekræfter Parlamentets og Kommissionen fælles erklæringer om betalingsbevillinger såvel som Parlamentets og Rådets fælles erklæringer om udgiftsområde 5 og tilpasninger af vederlag og om EU's særlige repræsentanter, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

3.

bekræfter Parlamentets og Kommissionen fælles erklæringer om betalingsbevillinger såvel som Parlamentets og Rådets fælles erklæringer om udgiftsområde 5 og tilpasninger af vederlag og om EU's særlige repræsentanter, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 4. | pålægger sin formand at fastslå, at Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014 er endeligt vedtaget, og at drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at fastslå, at Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014 er endeligt vedtaget, og at drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning til Rådet, Kommissionen, de øvrige institutioner og de berørte organer samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning til Rådet, Kommissionen, de øvrige institutioner og de berørte organer samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0437.

(2)  EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17.

(3)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(4)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

---

BILAG

ENDELIG 12/11/2013

Budget 2014 — fælles konklusioner

Disse fælles konklusioner omfatter følgende dele:

| | 1. | Budget 2014 |
| --- | --- | --- |

1.

Budget 2014

| 2. | Budget 2013 — ændringsbudget nr. 8/2013 og nr. 9/2013 |
| --- | --- |

2.

Budget 2013 — ændringsbudget nr. 8/2013 og nr. 9/2013

| 3. | Erklæringer |
| --- | --- |

3.

Erklæringer

1.   Budget 2014

1.1.   »Færdigbehandlede« budgetposter

Medmindre andet er anført nedenfor i disse konklusioner, bekræftes alle budgetposter, der ikke er ændret af enten Rådet eller Parlamentet, og de budgetposter, for hvilke Parlamentet accepterede Rådets ændringsforslag i forbindelse med deres respektive behandling.

For de øvrige budgetposters vedkommende er Forligsudvalget nået frem til følgende konklusioner:

1.2.   Horisontale spørgsmål

Decentraliserede organer

Antallet af stillinger til alle decentraliserede organer er fastsat på det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget med undtagelse af:

| — | Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA), hvortil der er opnået enighed om 7 yderligere stillinger, |
| --- | --- |

—

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA), hvortil der er opnået enighed om 7 yderligere stillinger,

| — | Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA), hvortil der er opnået enighed om 8 yderligere stillinger, |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA), hvortil der er opnået enighed om 8 yderligere stillinger,

| — | Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA), hvortil der er opnået enighed om 3 yderligere stillinger, |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA), hvortil der er opnået enighed om 3 yderligere stillinger,

| — | Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA), hvortil der er opnået enighed om 5 yderligere stillinger, |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA), hvortil der er opnået enighed om 5 yderligere stillinger,

| — | Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO), hvortil der er opnået enighed om 2 yderligere stillinger samt |
| --- | --- |

—

Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO), hvortil der er opnået enighed om 2 yderligere stillinger samt

| — | Europol, hvortil er opnået enighed om 2 yderligere stillinger. |
| --- | --- |

—

Europol, hvortil er opnået enighed om 2 yderligere stillinger.

EU's bidrag (i forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger) til decentraliserede organer er fastsat til det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget (BF) med undtagelse af:

| — | Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA), hvortil der er opnået enighed om et yderligere beløb til på 2,1 mio. EUR på grundlag af EU's finansieringsnøgle på 40 % (60 % medfinansieres af de nationale tilsynsmyndigheder), |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA), hvortil der er opnået enighed om et yderligere beløb til på 2,1 mio. EUR på grundlag af EU's finansieringsnøgle på 40 % (60 % medfinansieres af de nationale tilsynsmyndigheder),

| — | Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA), hvortil der er opnået enighed om et yderligere beløb til på 1,2 mio. EUR på grundlag af EU's finansieringsnøgle på 40 % (60 % medfinansieres af de nationale tilsynsmyndigheder), |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA), hvortil der er opnået enighed om et yderligere beløb til på 1,2 mio. EUR på grundlag af EU's finansieringsnøgle på 40 % (60 % medfinansieres af de nationale tilsynsmyndigheder),

| — | Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA), hvortil der er opnået enighed om et yderligere beløb til på 2,0 mio. EUR, på grundlag af EU's finansieringsnøgle på 40 % (60 % medfinansieres af de nationale tilsynsmyndigheder), |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA), hvortil der er opnået enighed om et yderligere beløb til på 2,0 mio. EUR, på grundlag af EU's finansieringsnøgle på 40 % (60 % medfinansieres af de nationale tilsynsmyndigheder),

| — | Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO), hvortil der er opnået enighed om et yderligere beløb på 0,130 mio. EUR, |
| --- | --- |

—

Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO), hvortil der er opnået enighed om et yderligere beløb på 0,130 mio. EUR,

| — | Europol, hvortil der er opnået enighed om et yderligere beløb på 1,7 mio. EUR samt |
| --- | --- |

—

Europol, hvortil der er opnået enighed om et yderligere beløb på 1,7 mio. EUR samt

| — | Frontex, hvortil der er opnået enighed om et yderligere beløb på 2,0 mio. EUR. |
| --- | --- |

—

Frontex, hvortil der er opnået enighed om et yderligere beløb på 2,0 mio. EUR.

Forligsudvalget er nået til enighed om den i del 3.4 indeholdte fælles erklæring om decentraliserede organer.

Forvaltningsorganer

EU's bidrag (i forpligtelsesbevillinger og i betalingsbevillinger) og antallet af stillinger i gennemførelsesorganerne er fastsat på det niveau, Kommissionen foreslog i ændringsskrivelse nr. 2/2014.

Fælles teknologiinitiativer

EU's bidrag (i forpligtelsesbevillinger og i betalingsbevillinger) og antallet af stillinger i de fælles teknologiinitiativer er fastsat på det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget (BF), som er ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2014.

Pilotprojekter/forberedende foranstaltninger

Der er opnået til enighed om en omfattende pakke af 68 pilotprojekter/forberedende foranstaltninger til et beløb på 79,4 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger som foreslået af Parlamentet. Når et pilotprojekt eller en forberedende foranstaltning synes omfattet af et eksisterende retsgrundlag, kan Kommissionen foreslå overførsel af bevillinger til dette retsgrundlag for at fremme foranstaltningens gennemførelse.

Denne pakke overholder fuldt ud de lofter for pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, der er fastlagt i finansforordningen.

1.3.   Udgiftsområder i den finansielle ramme — forpligtelsesbevillinger

Efter at have taget højde for ovennævnte konklusioner vedrørende »færdigbehandlede« budgetposter, organer og pilotprojekter og forberedende foranstaltninger er Forligsudvalget nået til enighed om følgende:

Udgiftsområde 1a

Forpligtelsesbevillingerne er fastsat på det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget, som er ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2014 og nr. 2/2014 med følgende undtagelser:

| i mio. EUR |
| --- |
| Budgetpost | Navn | Forhøjelser af/nedskæringer i forpligtelsesbevilliger |
| BF 2014 | Budget 2014 | Forskel |
| 01 02 01 | Koordinering, overvågning og kommunikation vedrørende Den Økonomiske og Monetære Union, herunder euroen | 13,000 | 11,000 | -2,000 |
| 04 03 01 02 | Social Dialog | 38,500 | — | -38,500 |
| 04 03 01 05 | Oplysnings- og uddannelsesvirksomhed til fordel for arbejdstagerorganisationer | — | 18,600 | 18,600 |
| 04 03 01 06 | Information, høring og deltagelse af virksomhedsrepræsentanter | — | 7,250 | 7,250 |
| 04 03 01 08 | Forholdet mellem arbejdsmarkedets parter og den sociale dialog | — | 15,935 | 15,935 |
| 04 03 02 02 | EURES—fremme af arbejdstageres geografiske mobilitet og styrkelse af beskæftigelsesmuligheder | 19,310 | 21,300 | 1,990 |
| 04 03 02 03 | Mikrofinansiering og socialt iværksætteri — lette adgangen til finansiering for iværksættere, særlig dem, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet, og socialøkonomiske virksomheder | 25,074 | 26,500 | 1,426 |
| 06 02 05 | Aktiviteter til støtte for den europæiske transportpolitik og passagerers rettigheder, herunder kommunikationsaktiviteter | 16,019 | 20,019 | 4,000 |
| 09 03 01 | Fremskynde ibrugtagningen af bredbåndsnetværk | — | 10,000 | 10,000 |
| 09 04 01 01 | Styrkelse af forskning i fremtidige og fremspirende teknologier (FET) | 241,003 | 246,003 | 5,000 |
| 15 02 10 | Særlige årlige begivenheder | — | 3,000 | 3,000 |
| I alt | | | 26,701 |

i mio. EUR

Budgetpost

Navn

Forhøjelser af/nedskæringer i forpligtelsesbevilliger

BF 2014

Budget 2014

Forskel

01 02 01

Koordinering, overvågning og kommunikation vedrørende Den Økonomiske og Monetære Union, herunder euroen

13,000

11,000

-2,000

04 03 01 02

Social Dialog

38,500

—

-38,500

04 03 01 05

Oplysnings- og uddannelsesvirksomhed til fordel for arbejdstagerorganisationer

—

18,600

18,600

04 03 01 06

Information, høring og deltagelse af virksomhedsrepræsentanter

—

7,250

7,250

04 03 01 08

Forholdet mellem arbejdsmarkedets parter og den sociale dialog

—

15,935

15,935

04 03 02 02

EURES—fremme af arbejdstageres geografiske mobilitet og styrkelse af beskæftigelsesmuligheder

19,310

21,300

1,990

04 03 02 03

Mikrofinansiering og socialt iværksætteri — lette adgangen til finansiering for iværksættere, særlig dem, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet, og socialøkonomiske virksomheder

25,074

26,500

1,426

06 02 05

Aktiviteter til støtte for den europæiske transportpolitik og passagerers rettigheder, herunder kommunikationsaktiviteter

16,019

20,019

4,000

09 03 01

Fremskynde ibrugtagningen af bredbåndsnetværk

—

10,000

10,000

09 04 01 01

Styrkelse af forskning i fremtidige og fremspirende teknologier (FET)

241,003

246,003

5,000

15 02 10

Særlige årlige begivenheder

—

3,000

3,000

I alt

26,701

Som følge heraf og efter hensyntagen til pilotprojekter og forberedende foranstaltninger såvel som decentraliserede agenturer er margenen under udgiftsloftet for udgiftsområde 1a på 76,0 mio. EUR.

Udgiftsområde 1b

Forpligtelsesbevillingerne er fastsat på det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2014 med undtagelse af følgende budgetposter, hvoraf der for hver af dem er opnået enighed om 2,5 mio. EUR i forpligtelser:

| — | 13 03 67 Makroregionale strategier 2014-2020: EU-strategi for Østersøområdet — Teknisk bistand og |
| --- | --- |

—

13 03 67 Makroregionale strategier 2014-2020: EU-strategi for Østersøområdet — Teknisk bistand og

| — | 13 03 68 Makroregionale strategier 2014-2020: EU-strategi for Donauområdet — Teknisk bistand. |
| --- | --- |

—

13 03 68 Makroregionale strategier 2014-2020: EU-strategi for Donauområdet — Teknisk bistand.

Endvidere blev der opnået enighed om et yderligere beløb på 134,9 mio. EUR i forpligtelser til Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (kapitel 04 06). Et tilsvarende beløb i forpligtelser overføres fra Den Europæiske Socialfond (ESF, kapitel 04 02) fordelt som følger:

| — | – 67,9 mio. EUR til »Mindre udviklede regioner« (budgetpost 04 02 60) |
| --- | --- |

—

– 67,9 mio. EUR til »Mindre udviklede regioner« (budgetpost 04 02 60)

| — | – 22,2 mio. EUR til »Overgangsregioner« (budgetpost 04 02 61) |
| --- | --- |

—

– 22,2 mio. EUR til »Overgangsregioner« (budgetpost 04 02 61)

| — | – 44,8 mio. EUR til »Mere udviklede regioner« (budgetpost 04 02 62) |
| --- | --- |

—

– 44,8 mio. EUR til »Mere udviklede regioner« (budgetpost 04 02 62)

Der vil fra fleksibilitetsinstrumentet blive frigjort et beløb på 89,3 mio. EUR til yderligere bistand til Cypern.

Udgiftsområde 2

Forpligtelsesbevillingerne er fastsat på det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 2/2014 med undtagelse af:

| — | budgetpost 05 08 80 Unionens deltagelse i verdensudstillingen i 2015 »Feeding the Planet: Energy for Life« i Milano, hvortil der er opnået enighed om 1 mio. EUR i forpligtelser. |
| --- | --- |

—

budgetpost 05 08 80 Unionens deltagelse i verdensudstillingen i 2015 »Feeding the Planet: Energy for Life« i Milano, hvortil der er opnået enighed om 1 mio. EUR i forpligtelser.

Som følge heraf og efter hensyntagen til pilotprojekter og forberedende foranstaltninger er margenen under udgiftsloftet for udgiftsområde 2 på 35,8 mio. EUR.

Udgiftsområde 3

Forpligtelsesbevillingerne er fastsat på det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 2/2014 med følgende undtagelser:

| i mio. EUR |
| --- |
| Budgetpost | Navn | Forhøjelser af forpligtelsesbevillinger |
| BF 2014 | Budget 2014 | Forskel |
| 15 04 02 | Støtte til kultursektoren og kreative sektorer, så de kan fungere i og uden for Europa og fremme tværnational udbredelse og mobilitet | 52,922 | 53,922 | 1,000 |
| 15 04 03 | Media-delprogram — Støtte til MEDIA's kulturelle og kreative sektorer, så de kan operere i og uden for Europa og fremme tværnational udbredelse og mobilitet | 102,321 | 103,321 | 1,000 |
| 16 02 01 | Europa for Borgerne — styrkelse af historiebevidstheden og fremme af kapaciteten til aktivt medborgerskab på EU-plan | 21,050 | 23,050 | 2,000 |
| 16 03 01 01 | Multimedieaktiviteter | 18,740 | 25,540 | 6,800 |
| 33 02 02 | Fremme af ikke-forskelsbehandling og lighed | 30,651 | 31,151 | 0,500 |
| I alt | | | 11,300 |

i mio. EUR

Budgetpost

Navn

Forhøjelser af forpligtelsesbevillinger

BF 2014

Budget 2014

Forskel

15 04 02

Støtte til kultursektoren og kreative sektorer, så de kan fungere i og uden for Europa og fremme tværnational udbredelse og mobilitet

52,922

53,922

1,000

15 04 03

Media-delprogram — Støtte til MEDIA's kulturelle og kreative sektorer, så de kan operere i og uden for Europa og fremme tværnational udbredelse og mobilitet

102,321

103,321

1,000

16 02 01

Europa for Borgerne — styrkelse af historiebevidstheden og fremme af kapaciteten til aktivt medborgerskab på EU-plan

21,050

23,050

2,000

16 03 01 01

Multimedieaktiviteter

18,740

25,540

6,800

33 02 02

Fremme af ikke-forskelsbehandling og lighed

30,651

31,151

0,500

I alt

11,300

Som følge heraf og efter hensyntagen til pilotprojekter og forberedende foranstaltninger såvel som decentraliserede organer er margenen under udgiftsloftet for udgiftsområde 3 på 7,0 mio. EUR.

Udgiftsområde 4

Forpligtelsesbevillingerne er fastsat på det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 2/2014 med følgende undtagelser:

| i mio. EUR |
| --- |
| Budgetpost | Navn | Forhøjelser af/nedskæringer i forpligtelsesbevilliger |
| BF 2014 | Budget 2014 | Forskel |
| 01 03 02 | Makrofinansiel bistand | 76,257 | 60,000 | -16,257 |
| 19 02 01 | Indsats over for eksisterende eller begyndende krisesituationer (stabilitetsinstrumentet) | 201,867 | 204,337 | 2,470 |
| 19 02 02 | Støtte til forebyggelse af konflikter, kriseberedskab og fredsopbygning (stabilitetsinstrumentet) | 22,000 | 22,494 | 0,494 |
| 19 05 01 | Samarbejde med tredjelande for at fremme EU-interesser og fælles interesser | 100,511 | 106,109 | 5,598 |
| 21 02 01 01 | Latinamerika — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling | 205,735 | 0,000 | - 205,735 |
| 21 02 01 02 | Latinamerika — Demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne | 48,259 | 0,000 | -48,259 |
| 21 02 02 01 | Asien — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling | 581,964 | 0,000 | - 581,964 |
| 21 02 02 02 | Asien — Demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne | 154,699 | 0,000 | - 154,699 |
| 21 02 03 01 | Centralasien — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling | 65,240 | 0,000 | -65,240 |
| 21 02 03 02 | Centralasien — Demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne | 4,911 | 0,000 | -4,911 |
| 21 02 04 01 | Mellemøsten — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling | 37,305 | 0,000 | -37,305 |
| 21 02 04 02 | Mellemøsten — Demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne | 13,107 | 0,000 | -13,107 |
| 21 02 05 01 | Sydafrika — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling | 22,768 | 0,000 | -22,768 |
| 21 02 05 02 | Sydafrika — Demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne | 2,530 | 0,000 | -2,530 |
| 21 02 06 01 | Afrika — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling | 85,210 | 0,000 | -85,210 |
| 21 02 06 02 | Afrika som helhed — Demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne | 9,468 | 0,000 | -9,468 |
| 21 02 07 01 | Globale almene goder — fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling | 620,988 | 0,000 | - 620,988 |
| 21 02 07 02 | Globale almene goder — Demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne | 19,036 | 0,000 | -19,036 |
| 21 02 07 03 | Miljø og klimaændringer | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 04 | Bæredygtig energi | 0,000 | 82,852 | 82,852 |
| 21 02 07 05 | Menneskelig udvikling | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 06 | Fødevaresikkerhed og bæredygtigt landbrug | 0,000 | 197,018 | 197,018 |
| 21 02 07 07 | Migration og asyl | 0,000 | 46,319 | 46,319 |
| 21 02 08 01 | Ikke-statslige aktører og lokale myndigheder — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling | 183,452 | 0,000 | - 183,452 |
| 21 02 08 02 | Ikke-statslige aktører og lokale myndigheder — Demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne | 61,151 | 0,000 | -61,151 |
| 21 02 08 03 | Civilsamfundet i udviklingssamarbejde | 0,000 | 212,399 | 212,399 |
| 21 02 08 04 | Lokale myndigheder i udviklingssamarbejde | 0,000 | 36,366 | 36,366 |
| 21 02 09 | Mellemøsten | 0,000 | 51,182 | 51,182 |
| 21 02 10 | Centralasien | 0,000 | 71,571 | 71,571 |
| 21 02 11 | Afrika som helhed | 0,000 | 97,577 | 97,577 |
| 21 02 12 | Latinamerika | 0,000 | 259,304 | 259,304 |
| 21 02 13 | Sydafrika | 0,000 | 25,978 | 25,978 |
| 21 02 14 | Asien | 0,000 | 537,057 | 537,057 |
| 21 02 15 | Afghanistan | 0,000 | 203,497 | 203,497 |
| 21 03 01 01 | Middelhavslandene — menneskerettigheder og mobilitet | 205,355 | 211,087 | 5,731 |
| 21 03 01 02 | Middelhavslandene — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling | 680,400 | 687,811 | 7,411 |
| 21 03 01 03 | Middelhavslandene — tillidsskabelse, sikkerhed og forebyggelse og løsning af konflikter | 75,950 | 80,199 | 4,249 |
| 21 03 01 04 | Støtte til fredsprocessen og finansiel bistand til Palæstina og til De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge (UNRWA) | 250,000 | 300,000 | 50,000 |
| 21 03 02 01 | Det østlige partnerskab — menneskerettigheder og mobilitet | 240,841 | 247,067 | 6,226 |
| 21 03 02 02 | Det østlige partnerskab — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling | 335,900 | 339,853 | 3,953 |
| 21 03 02 03 | Det østlige partnerskab — tillidsskabelse, sikkerhed og forebyggelse og løsning af konflikter | 11,800 | 12,966 | 1,166 |
| 21 03 03 03 | Støtte til andre former for samarbejde med flere nabolande | 163,277 | 163,771 | 0,494 |
| 21 04 01 | Større respekt for og overholdelse af menneskerettighederne og grundlæggende frihedsrettigheder og støtte til demokratiske reformer | 127,841 | 132,782 | 4,941 |
| 21 05 01 | Globale og tværregionale trusler mod sikkerheden (stabilitetsinstrumentet) | 81,514 | 82,255 | 0,741 |
| 21 08 02 | Koordinering og oplysning på udviklingsområdet | 11,700 | 13,331 | 1,631 |
| 22 02 01 | Støtte til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kosovo, Montenegro, Serbien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien | | | |
| 22 02 01 01 | Støtte til politiske reformer og en gradvis tilpasning til og vedtagelse, gennemførelse og håndhævelse af EU-retten | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 01 02 | Støtte til økonomisk, social og territorial udvikling | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 03 | Støtte til Tyrkiet | | | |
| 22 02 03 01 | Støtte til politiske reformer og en gradvis tilpasning til og vedtagelse, gennemførelse og håndhævelse af EU-retten | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 02 03 02 | Støtte til økonomisk, social og territorial udvikling | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 03 01 | Økonomisk støtte til fremme af den økonomiske udvikling af det tyrkisk-cypriotiske samfund | 30,000 | 31,482 | 1,482 |
| 23 02 01 | Ydelse af hurtig, effektiv og behovsbaseret humanitær bistand og fødevarebistand | 859,529 | 874,529 | 15,000 |
| I alt | | | 131,755 |

i mio. EUR

Budgetpost

Navn

Forhøjelser af/nedskæringer i forpligtelsesbevilliger

BF 2014

Budget 2014

Forskel

01 03 02

Makrofinansiel bistand

76,257

60,000

-16,257

19 02 01

Indsats over for eksisterende eller begyndende krisesituationer (stabilitetsinstrumentet)

201,867

204,337

2,470

19 02 02

Støtte til forebyggelse af konflikter, kriseberedskab og fredsopbygning (stabilitetsinstrumentet)

22,000

22,494

0,494

19 05 01

Samarbejde med tredjelande for at fremme EU-interesser og fælles interesser

100,511

106,109

5,598

21 02 01 01

Latinamerika — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling

205,735

0,000

- 205,735

21 02 01 02

Latinamerika — Demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne

48,259

0,000

-48,259

21 02 02 01

Asien — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling

581,964

0,000

- 581,964

21 02 02 02

Asien — Demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne

154,699

0,000

- 154,699

21 02 03 01

Centralasien — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling

65,240

0,000

-65,240

21 02 03 02

Centralasien — Demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne

4,911

0,000

-4,911

21 02 04 01

Mellemøsten — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling

37,305

0,000

-37,305

21 02 04 02

Mellemøsten — Demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne

13,107

0,000

-13,107

21 02 05 01

Sydafrika — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling

22,768

0,000

-22,768

21 02 05 02

Sydafrika — Demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne

2,530

0,000

-2,530

21 02 06 01

Afrika — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling

85,210

0,000

-85,210

21 02 06 02

Afrika som helhed — Demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne

9,468

0,000

-9,468

21 02 07 01

Globale almene goder — fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling

620,988

0,000

- 620,988

21 02 07 02

Globale almene goder — Demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne

19,036

0,000

-19,036

21 02 07 03

Miljø og klimaændringer

0,000

163,094

163,094

21 02 07 04

Bæredygtig energi

0,000

82,852

82,852

21 02 07 05

Menneskelig udvikling

0,000

163,094

163,094

21 02 07 06

Fødevaresikkerhed og bæredygtigt landbrug

0,000

197,018

197,018

21 02 07 07

Migration og asyl

0,000

46,319

46,319

21 02 08 01

Ikke-statslige aktører og lokale myndigheder — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling

183,452

0,000

- 183,452

21 02 08 02

Ikke-statslige aktører og lokale myndigheder — Demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne

61,151

0,000

-61,151

21 02 08 03

Civilsamfundet i udviklingssamarbejde

0,000

212,399

212,399

21 02 08 04

Lokale myndigheder i udviklingssamarbejde

0,000

36,366

36,366

21 02 09

Mellemøsten

0,000

51,182

51,182

21 02 10

Centralasien

0,000

71,571

71,571

21 02 11

Afrika som helhed

0,000

97,577

97,577

21 02 12

Latinamerika

0,000

259,304

259,304

21 02 13

Sydafrika

0,000

25,978

25,978

21 02 14

Asien

0,000

537,057

537,057

21 02 15

Afghanistan

0,000

203,497

203,497

21 03 01 01

Middelhavslandene — menneskerettigheder og mobilitet

205,355

211,087

5,731

21 03 01 02

Middelhavslandene — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling

680,400

687,811

7,411

21 03 01 03

Middelhavslandene — tillidsskabelse, sikkerhed og forebyggelse og løsning af konflikter

75,950

80,199

4,249

21 03 01 04

Støtte til fredsprocessen og finansiel bistand til Palæstina og til De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge (UNRWA)

250,000

300,000

50,000

21 03 02 01

Det østlige partnerskab — menneskerettigheder og mobilitet

240,841

247,067

6,226

21 03 02 02

Det østlige partnerskab — Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling

335,900

339,853

3,953

21 03 02 03

Det østlige partnerskab — tillidsskabelse, sikkerhed og forebyggelse og løsning af konflikter

11,800

12,966

1,166

21 03 03 03

Støtte til andre former for samarbejde med flere nabolande

163,277

163,771

0,494

21 04 01

Større respekt for og overholdelse af menneskerettighederne og grundlæggende frihedsrettigheder og støtte til demokratiske reformer

127,841

132,782

4,941

21 05 01

Globale og tværregionale trusler mod sikkerheden (stabilitetsinstrumentet)

81,514

82,255

0,741

21 08 02

Koordinering og oplysning på udviklingsområdet

11,700

13,331

1,631

22 02 01

Støtte til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kosovo, Montenegro, Serbien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

22 02 01 01

Støtte til politiske reformer og en gradvis tilpasning til og vedtagelse, gennemførelse og håndhævelse af EU-retten

248,565

249,800

1,235

22 02 01 02

Støtte til økonomisk, social og territorial udvikling

248,565

249,800

1,235

22 02 03

Støtte til Tyrkiet

22 02 03 01

Støtte til politiske reformer og en gradvis tilpasning til og vedtagelse, gennemførelse og håndhævelse af EU-retten

292,938

294,173

1,235

22 02 03 02

Støtte til økonomisk, social og territorial udvikling

292,938

294,173

1,235

22 03 01

Økonomisk støtte til fremme af den økonomiske udvikling af det tyrkisk-cypriotiske samfund

30,000

31,482

1,482

23 02 01

Ydelse af hurtig, effektiv og behovsbaseret humanitær bistand og fødevarebistand

859,529

874,529

15,000

I alt

131,755

Som følge heraf og efter hensyntagen til pilotprojekter og forberedende foranstaltninger er margenen under udgiftsloftet for udgiftsområde 4 på 10,0 mio. EUR.

Udgiftsområde 5

For så vidt angår stillingsfortegnelsens stillinger i sektionerne blev der opnået enighed om det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 2/2014 med undtagelse af Europa-Parlamentet, hvor der er opnået enighed om dens egen behandling.

Forpligtelsesbevillingerne er fastsat på det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 2/2014, med undtagelse af:

| — | De beløb, som svarer til den mulige indvirkning af tilpasning af vederlagene for 2011 og 2012, er ikke medtaget i budgetterne for de enkelte sektioner på dette tidspunkt, indtil Domstolens dom foreligger. Forligsudvalget er nået til enighed om den i del 3.5 indeholdte fælles erklæring. |
| --- | --- |

—

De beløb, som svarer til den mulige indvirkning af tilpasning af vederlagene for 2011 og 2012, er ikke medtaget i budgetterne for de enkelte sektioner på dette tidspunkt, indtil Domstolens dom foreligger. Forligsudvalget er nået til enighed om den i del 3.5 indeholdte fælles erklæring.

| — | Endvidere blev der med hensyn til bevillingerne for de andre sektioner opnået enighed om det niveau, Europa-Parlamentet foreslog, med følgende undtagelser:






  — | For Revisionsretten (Sektion V) blev der opnået enighed om den nedskæringssats, Rådet foreslog. |
| --- | --- | --- |

—

Endvidere blev der med hensyn til bevillingerne for de andre sektioner opnået enighed om det niveau, Europa-Parlamentet foreslog, med følgende undtagelser:

—

For Revisionsretten (Sektion V) blev der opnået enighed om den nedskæringssats, Rådet foreslog.

| — | For Domstolen (Sektion IV) med undtagelse af den nedskæring på 0,6 mio. EUR, Europa-Parlamentet foreslog. |
| --- | --- |

—

For Domstolen (Sektion IV) med undtagelse af den nedskæring på 0,6 mio. EUR, Europa-Parlamentet foreslog.

| — | For Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (Sektion X) undtagen den overførsel af EU's særlige repræsentanter, Europa-Parlamentet foreslog. Forligsudvalget er nået til enighed om den i del 3.6 indeholdte fælles erklæring. |
| --- | --- |

—

For Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (Sektion X) undtagen den overførsel af EU's særlige repræsentanter, Europa-Parlamentet foreslog. Forligsudvalget er nået til enighed om den i del 3.6 indeholdte fælles erklæring.

| — | Herudover medtages tre nye budgetposter (30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03) i Kommissionens budget (Sektion III) med det tilsvarende niveau af bevillinger, Europa-Parlamentet foreslog i sin behandling. |
| --- | --- |

—

Herudover medtages tre nye budgetposter (30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03) i Kommissionens budget (Sektion III) med det tilsvarende niveau af bevillinger, Europa-Parlamentet foreslog i sin behandling.

Som følge heraf og efter hensyntagen til pilotprojekter og forberedende foranstaltninger er margenen under udgiftsloftet for udgiftsområde 5 på 316,8 mio. EUR.

Oprettelse af ansættelsesgruppen AST/SC

Stillingsfortegnelserne for alle EU-institutioner og organer vil blive ændret for at tage hensyn til oprettelsen af den nye ansættelsesgruppe AST/SC i personalevedtægten som foreslået i ændringsskrivelse nr. 2/2014.

Udgiftsområde 6

Forpligtelsesbevillingerne er fastsat på det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget.

1.4.   Særlige instrumenter

Forpligtelsesbevillinger til Nødhjælpsreserven (EAR) og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) er fastsat på det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget.

1.5.   Betalingsbevillinger

Det samlede niveau for betalingsbevillinger på 2014-budgettet er fastsat til 135 504 613 000 EUR.

Rådets holdning til budgetforslaget bruges som et udgangspunkt for at anvende følgende fordeling af betalingsbevillinger på budgetposterne i 2014:

| 1. | Der tages først hensyn til det niveau, der er opnået enighed om, for forpligtelsesbevillinger for ikke-opdelte bevillinger, for hvilke niveauet af betalingsbevillinger per definition svarer til niveauet af forpligtelser. |
| --- | --- |

1.

Der tages først hensyn til det niveau, der er opnået enighed om, for forpligtelsesbevillinger for ikke-opdelte bevillinger, for hvilke niveauet af betalingsbevillinger per definition svarer til niveauet af forpligtelser.

| 2. | I analogi hermed gælder det samme for decentraliserede agenturer, for hvilke EU's bidrag i betalingsbevillinger er sat til det i del 1.2 ovenfor foreslåede niveau. |
| --- | --- |

2.

I analogi hermed gælder det samme for decentraliserede agenturer, for hvilke EU's bidrag i betalingsbevillinger er sat til det i del 1.2 ovenfor foreslåede niveau.

| 3. | Betalingsbevillingerne til alle nye pilotprojekter og forberedende foranstaltninger er fastsat til 50 % af de hertil svarende forpligtelsesbevillinger eller på Parlamentets foreslåede niveau, hvis dette er lavere. I tilfælde af forlængelser af allerede eksisterende pilotprojekter og forberedende foranstaltninger er niveauet for betalingsbevillinger det niveau, der er fastsat i budgetforslaget plus 50 % af de hertil svarende nye forpligtelsesbevillinger, eller det af Parlamentet foreslåede niveau, hvis dette er lavere. |
| --- | --- |

3.

Betalingsbevillingerne til alle nye pilotprojekter og forberedende foranstaltninger er fastsat til 50 % af de hertil svarende forpligtelsesbevillinger eller på Parlamentets foreslåede niveau, hvis dette er lavere. I tilfælde af forlængelser af allerede eksisterende pilotprojekter og forberedende foranstaltninger er niveauet for betalingsbevillinger det niveau, der er fastsat i budgetforslaget plus 50 % af de hertil svarende nye forpligtelsesbevillinger, eller det af Parlamentet foreslåede niveau, hvis dette er lavere.

| 4. | Der er opnået enighed om følgende specifikke beløb i betalingsbevillinger:






  a. | Niveauet for betalingsbevillinger til EU's Solidaritetsfond i 2014 er sat til 150 mio. EUR. |
| --- | --- | --- |

4.

Der er opnået enighed om følgende specifikke beløb i betalingsbevillinger:

a.

Niveauet for betalingsbevillinger til EU's Solidaritetsfond i 2014 er sat til 150 mio. EUR.

| b. | Niveauet for betalingsbevillinger for de fælles teknologiinitiativer er sat til det niveau, som er foreslået i ændringsskrivelse nr. 1/2014, mens niveauet for betalingsbevillinger til de internationale fiskeriaftaler er sat til niveauet, som er foreslået i ændringsskrivelse nr. 2/2014. |
| --- | --- |

b.

Niveauet for betalingsbevillinger for de fælles teknologiinitiativer er sat til det niveau, som er foreslået i ændringsskrivelse nr. 1/2014, mens niveauet for betalingsbevillinger til de internationale fiskeriaftaler er sat til niveauet, som er foreslået i ændringsskrivelse nr. 2/2014.

| c. | Niveauet for betalingsbevillinger til "Støtte til fredsprocessen og finansiel bistand til Palæstina og til De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge (UNRWA) er sat til 200 mio. EUR. |
| --- | --- |

c.

Niveauet for betalingsbevillinger til "Støtte til fredsprocessen og finansiel bistand til Palæstina og til De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge (UNRWA) er sat til 200 mio. EUR.

| d. | Niveauet for betalingsbevillinger for makroregionale strategier 2014-2020 er sat til 50 % af niveauet for forpligtelser, der er fastsat under udgiftsområde 1b i del 1.3. ovenfor. |
| --- | --- |

d.

Niveauet for betalingsbevillinger for makroregionale strategier 2014-2020 er sat til 50 % af niveauet for forpligtelser, der er fastsat under udgiftsområde 1b i del 1.3. ovenfor.

| e. | Niveauet for betalingsbevillinger for særlige årlige begivenheder er sat til 50 % af niveauet for forpligtelser, der er fastsat under udgiftsområde 1b i del 1.3. ovenfor. |
| --- | --- |

e.

Niveauet for betalingsbevillinger for særlige årlige begivenheder er sat til 50 % af niveauet for forpligtelser, der er fastsat under udgiftsområde 1b i del 1.3. ovenfor.

| 5. | Niveauet for betalingsbevillinger i punkt 2-4 har en nettoindvirkning på 285 mio. EUR sammenlignet med Rådets holdning til budgetforslaget for de pågældende udgiftsposter. Der tages hensyn til forskellen mellem det samlede niveau af betalingsbevillinger på 135 504 613 000 EUR og Rådets holdning til budgetforslaget, hvor det resterende beløb på 125 mio. EUR giver mulighed for at forhøje betalingsbevillingerne på tværs af alle budgetposter med differentierede bevillinger, for hvilke der ikke er fastsat specifikke regler i punkt 2-4 ovenfor med hensyn til forskellen mellem Kommissionens foreslåede budgetforslag og Rådets holdning. |
| --- | --- |

5.

Niveauet for betalingsbevillinger i punkt 2-4 har en nettoindvirkning på 285 mio. EUR sammenlignet med Rådets holdning til budgetforslaget for de pågældende udgiftsposter. Der tages hensyn til forskellen mellem det samlede niveau af betalingsbevillinger på 135 504 613 000 EUR og Rådets holdning til budgetforslaget, hvor det resterende beløb på 125 mio. EUR giver mulighed for at forhøje betalingsbevillingerne på tværs af alle budgetposter med differentierede bevillinger, for hvilke der ikke er fastsat specifikke regler i punkt 2-4 ovenfor med hensyn til forskellen mellem Kommissionens foreslåede budgetforslag og Rådets holdning.

Som led i det samlede kompromis er der i Forligsudvalget opnået enighed om den i afsnit 3.1. nedenfor indeholdte fælles erklæring om betalinger.

Rådet noterer sig den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Kommissionen om betalingsbevillinger, som fremgår af afsnit 3.2 nedenfor.

1.6.   Budgetanmærkninger

Der er opnået enighed om alle ændringer, som er foreslået af Europa-Parlamentet eller Rådet, til ordlyden af budgetanmærkningerne med de ændringer, der fremgår af bilag I. Der er en aftale om, at de ikke kan ændre eller udvide omfanget af et eksisterende retsgrundlag eller påvirke institutionernes administrative autonomi, og at foranstaltningerne kan dækkes af de disponible midler.

1.7.   Nye budgetposter

Medmindre andet er anført i de fælles konklusioner, som Forligsudvalget eller budgetmyndighedens to parter er nået til enighed om under deres respektive behandlinger, vil den budgetkontoplan, som Kommissionen har foreslået i sit budgetforslag og dets ændringsskrivelse nr. 1/2014 og nr. 2/2014 forblive uændret, dog med undtagelse af pilotprojekter og forberedende foranstaltninger.

De ændringer i kontoplanen, der er opnået enighed om, vedrører følgende budgetposter:

| Budgetpost | Navn |
| --- | --- |
| 04 03 01 05 | Oplysnings- og uddannelsesvirksomhed til fordel for arbejdstagerorganisationer |
| 04 03 01 06 | Information, høring og deltagelse af virksomhedsrepræsentanter |
| 04 03 01 08 | Forholdet mellem arbejdsmarkedets parter og den sociale dialog |
| 15 02 01 | Fremme af ekspertise og samarbejde i det europæiske område for uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender, dets relevans på arbejdsmarkedet og unges deltagelse i det europæiske demokrati |
| 15 02 01 01 | Uddannelse og erhvervsuddannelse |
| 15 02 01 02 | Ungdom |
| 15 02 10 | Særlige årlige begivenheder |
| 21 02 07 03 | Miljø og klimaændringer |
| 21 02 07 04 | Bæredygtig energi |
| 21 02 07 05 | Menneskelig udvikling |
| 21 02 07 06 | Fødevaresikkerhed og bæredygtigt landbrug |
| 21 02 07 07 | Migration og asyl |
| 21 02 08 03 | Civilsamfundet i udviklingssamarbejde |
| 21 02 08 04 | Lokale myndigheder i udviklingssamarbejde |
| 21 02 09 | Mellemøsten |
| 21 02 10 | Centralasien |
| 21 02 11 | Afrika som helhed |
| 21 02 12 | Latinamerika |
| 21 02 13 | Sydafrika |
| 21 02 14 | Asien |
| 21 02 15 | Afghanistan |
| 30 01 16 01 | Alderspension for tidligere medlemmer af Europa-Parlamentet |
| 30 01 16 02 | Invalidepension for tidligere medlemmer af Europa-Parlamentet |
| 30 01 16 03 | Efterladtepension efter tidligere medlemmer af Europa-Parlamentet |

Budgetpost

Navn

04 03 01 05

Oplysnings- og uddannelsesvirksomhed til fordel for arbejdstagerorganisationer

04 03 01 06

Information, høring og deltagelse af virksomhedsrepræsentanter

04 03 01 08

Forholdet mellem arbejdsmarkedets parter og den sociale dialog

15 02 01

Fremme af ekspertise og samarbejde i det europæiske område for uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender, dets relevans på arbejdsmarkedet og unges deltagelse i det europæiske demokrati

15 02 01 01

Uddannelse og erhvervsuddannelse

15 02 01 02

Ungdom

15 02 10

Særlige årlige begivenheder

21 02 07 03

Miljø og klimaændringer

21 02 07 04

Bæredygtig energi

21 02 07 05

Menneskelig udvikling

21 02 07 06

Fødevaresikkerhed og bæredygtigt landbrug

21 02 07 07

Migration og asyl

21 02 08 03

Civilsamfundet i udviklingssamarbejde

21 02 08 04

Lokale myndigheder i udviklingssamarbejde

21 02 09

Mellemøsten

21 02 10

Centralasien

21 02 11

Afrika som helhed

21 02 12

Latinamerika

21 02 13

Sydafrika

21 02 14

Asien

21 02 15

Afghanistan

30 01 16 01

Alderspension for tidligere medlemmer af Europa-Parlamentet

30 01 16 02

Invalidepension for tidligere medlemmer af Europa-Parlamentet

30 01 16 03

Efterladtepension efter tidligere medlemmer af Europa-Parlamentet

Budgetanmærkningerne til de nye budgetposter om social dialog, som er foreslået af Kommissionen, fremgår af bilaget.

1.8.   Reserver

Der er opnået enighed om reserven på 2 mio. EUR, som er fastsat af Europa-Parlamentet til budgetpost 01 02 01 »Koordinering, overvågning og kommunikation vedrørende Den Økonomiske og Monetære Union, herunder euroen«.

1.9.   Indtægter

Budgettets indtægtsside er godkendt som foreslået af Kommissionen i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 2/2014 tilpasset med niveauet for betalinger, som der er opnået enighed om i Forligsudvalget.

2.   Budget 2013

Der er opnået enighed om forslag til ændringsbudget (FÆB) nr. 8/2013 med de beløb, som Rådet har foreslået.

Der er opnået enighed om FÆB nr. 9/2013 som foreslået af Rådet med følgende ændringer:

| 1. | Der er opnået enighed om en forhøjelse på 200 mio. EUR for at imødekomme resterende behov for betalingsbevillinger i 2013 inden for forskning for de følgende budgetposter:








  i mio. EUR |
| --- | --- |
| Budgetpost | Navn | Forhøjelse i betalingsbevillinger i 2013 |
| 06 06 02 03 | SESAR-fællesforetagendet | 12,458  mio. |
| 08 02 02 | Samarbejde — sundhed — fællesforetagendet for initiativet vedrørende innovative lægemidler | 17,981  mio. |
| 08 04 01 | Samarbejde — nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi | 19,936  mio. |
| 08 06 01 | Samarbejde — miljø (herunder klimaændringer) | 2,804  mio. |
| 08 10 01 | Idéer | 41,884  mio. |
| 08 19 01 | Kapacitet — støtte til sammenhængende udvikling af forskningspolitikker | 0,406  mio. |
| 09 04 01 01 | Støtte til forskningssamarbejde på området informations- og kommunikationsteknologi (ikt-samarbejde) | 40,813  mio. |
| 10 03 01 | Det Fælles Forskningscenters (JRC) nukleare aktiviteter | 0,406  mio. |
| 15 07 77 | Mennesker | 63,313  mio. |
| I alt | 200 mio. |

1.

Der er opnået enighed om en forhøjelse på 200 mio. EUR for at imødekomme resterende behov for betalingsbevillinger i 2013 inden for forskning for de følgende budgetposter:

i mio. EUR

Budgetpost

Navn

Forhøjelse i betalingsbevillinger i 2013

06 06 02 03

SESAR-fællesforetagendet

12,458  mio.

08 02 02

Samarbejde — sundhed — fællesforetagendet for initiativet vedrørende innovative lægemidler

17,981  mio.

08 04 01

Samarbejde — nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

19,936  mio.

08 06 01

Samarbejde — miljø (herunder klimaændringer)

2,804  mio.

08 10 01

Idéer

41,884  mio.

08 19 01

Kapacitet — støtte til sammenhængende udvikling af forskningspolitikker

0,406  mio.

09 04 01 01

Støtte til forskningssamarbejde på området informations- og kommunikationsteknologi (ikt-samarbejde)

40,813  mio.

10 03 01

Det Fælles Forskningscenters (JRC) nukleare aktiviteter

0,406  mio.

15 07 77

Mennesker

63,313  mio.

I alt

200 mio.

| 2. | Der er opnået enighed om en omfordeling af betalingsbevillinger for samlet 50 mio. EUR i 2013 fra følgende budgetposter:










  i mio. EUR |
| --- | --- |
| Budgetpost | Navn | Omfordeling af betalingsbevillinger |
| Budget 2013 | FÆB 9/2013 | Forskel |
| 01 03 02 | Makrofinansiel bistand | | | 10,000 |
| 04 05 01 | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) | | | 13,116 |
| 08 01 04 31 | Forvaltningsorganet for Forskning (REA) | | | 3,915 |
| 08 01 05 01 | Udgifter vedrørende forskningspersonale | | | 7,230 |
| 08 01 05 03 | Andre forskningsrelaterede administrationsudgifter | | | 15,739 |
| I alt | | | 50,000 |

2.

Der er opnået enighed om en omfordeling af betalingsbevillinger for samlet 50 mio. EUR i 2013 fra følgende budgetposter:

i mio. EUR

Budgetpost

Navn

Omfordeling af betalingsbevillinger

Budget 2013

FÆB 9/2013

Forskel

01 03 02

Makrofinansiel bistand

10,000

04 05 01

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)

13,116

08 01 04 31

Forvaltningsorganet for Forskning (REA)

3,915

08 01 05 01

Udgifter vedrørende forskningspersonale

7,230

08 01 05 03

Andre forskningsrelaterede administrationsudgifter

15,739

I alt

50,000

Omfordelingen af betalingsbevillinger til administrative udgifter vedrørende forskning (kapitel 08 01) i 2013 vedrører ikke-opdelte bevillinger, som fører til en tilsvarende reduktion i forpligtelsesbevillinger (-26,9 mio. EUR) i de tre sidste budgetposter i ovennævnte tabel.

Et beløb på 250 mio. EUR i betalingsbevillinger til EU's Solidaritetsfond er medtaget i 2013-budgettet, mens et beløb på 150 mio. EUR i betalingsbevillinger til EU's Solidaritetsfond er medtaget i 2014-budgettet.

3.   Erklæringer

3.1.   Fælles erklæring om betalingsbevillinger

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen minder om deres fælles ansvar, jf. artikel 323 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF): »Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen sørger for, at der er tilstrækkelige finansielle midler til rådighed til, at Unionen kan opfylde sine juridiske forpligtelser over for tredjemand.«

Europa-Parlamentet og Rådet minder om behovet for i forbindelse med gennemførelsen at sikre en behørig udvikling i betalinger for at undgå en unormal overførsel af uindfriede forpligtelser (UF) til 2015-budgettet. De vil i denne forbindelse eventuelt blive nødt til at anvende forskellige fleksibilitetsmekanismer, som indgår i FFR-forordningen, bl.a. i dens artikel 13.

Europa-Parlamentet og Rådet er enige om at fastsætte niveauet for betalingsbevillinger for 2014 til 135 504 613 000 EUR. De anmoder Kommissionen om at iværksætte de nødvendige foranstaltninger på grundlag af bestemmelserne i udkastet til FFR-forordningen og finansforordningen for at opfylde det ansvar, der er pålagt i henhold til traktaten, og navnlig efter at have undersøgt, hvilket spillerum der er for reallokering af de relevante bevillinger under særlig hensyntagen til en eventuel forventet underudnyttelse af bevillinger (finansforordningens artikel 41, stk. 2) med henblik på at anmode om yderligere betalingsbevillinger i et ændringsbudget, hvis bevillingerne, der er opført på 2014-budgettet, er utilstrækkelige til at dække udgifterne.

Europa-Parlamentet og Rådet vil fastlægge deres holdning til ethvert forslag til ændringsbudget så hurtigt som muligt for at undgå en eventuel mangel på betalingsbevillinger. Desuden giver Europa-Parlamentet og Rådet tilsagn om hurtigt at behandle eventuelle overførsler af betalingsbevillinger, herunder på tværs af udgiftsområder i den finansielle ramme, for at anvende de betalingsbevillinger, der er opført på budgettet, bedst muligt og tilpasse dem til den faktiske gennemførelse og de faktiske behov.

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vil i løbet af hele året aktivt følge situationen for gennemførelsen af 2014-budgettet, navnlig i underudgiftsområde 1b (Økonomisk, social og territorial samhørighed) og udvikling af landdistrikter i udgiftsområde 2 (Bæredygtig vækst: naturressourcer). Dette sker i form af særlige interinstitutionelle møder i overensstemmelse med punkt 36 i bilaget til det interinstitutionelle aftale for at gøre status over gennemførelsen af betalinger og reviderede overslag.

3.2.   Europa-Parlamentets og Kommissionens erklæring om betalingsbevillinger

Europa-Parlamentet og Kommissionen minder om behovet for særlig og maksimal fleksibilitet i forbindelse med FFR 2014-2020. Ændringer til de foreslåede retsgrundlag, som vedtages af lovgivningsmyndigheden, vil føre til et yderligere pres på betalingslofterne i FFR 2014-2020. I forbindelse med afslutningen af lovgivningspakken for samhørighedspolitikken for 2014-2020 og under hensyntagen til den mulige indvirkning af SMV-initiativet udstedte Kommissionen en erklæring om indvirkningen af den indgåede aftale om resultatreserven og forfinansieringsniveauet, på betalingsbehovet. Mens dens samlede indvirkning af disse ændringer på yderligere betalingsbevillinger i FFR 2014-2020 anses for at forblive begrænset, mente Kommissionen, at de årlige udsving i det samlede niveau af betalinger vil blive administreret ved anvendelse af den samlede margen for betalinger. Hvis det er nødvendigt, kan Kommissionen også gøre brug af fleksibilitetsinstrumentet og margenen til uforudsete udgifter, som der er opnået enighed om i udkastet til FFR-forordningen.

Kommissionen agter derfor at foreslå korrigerende foranstaltninger i forbindelse med gennemførelsen ved i nødvendigt omfang at gøre brug af alle de instrumenter, som den nye FFR giver mulighed for. Kommissionen kan navnlig i løbet af 2014 blive nødt til at foreslå at anvende margenen til uforudsete udgifter i overensstemmelse med artikel 13 i udkastet til FFR-forordningen.

3.3.   Rådets erklæring om betalingsbevillinger

Rådet minder om, at de særlige instrumenter kun kan aktiveres for at tage højde reelt uforudsete situationer.

Det minder om, at margenen til uforudsete udgifter ikke må føre til en overskridelse af de samlede lofter for forpligtelses- og betalingsbevillinger.

Rådet minder om med hensyn til andre særlige instrumenter, at artikel 3, stk. 2, i udkastet til FFR-forordningen foreskriver, at forpligtelsesbevillinger kan opføres på budgettet over niveauet for lofterne i de relevante udgiftsområder.

3.4.   Fælles erklæring om decentraliserede agenturer

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen minder om betydningen af gradvist at reducere personaleniveauet i samtlige EU-institutioner, -organer og -agenturer med 5 % over fem år, som der er opnået enighed om i punkt 23 i udkastet til den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning.

Europa-Parlamentet og Rådet forpligter sig til fortløbende at følge den ovennævnte reduktion på 5 % af personalet i perioden 2013-2017, samtidigt med at de også insisterer på agenturernes tilfredsstillende funktion, så de kan udføre de opgaver, som de er blevet pålagt af lovgivningsmyndigheden. De mener i denne forbindelse, at yderligere foranstaltninger, herunder strukturelle foranstaltninger, kan blive nødvendige for at opnå denne reduktion for decentraliserede agenturer. Kommissionen vil i denne forbindelse fortsætte sin vurdering af mulighederne for at sammenlægge og/nedlægge nogle af de eksisterende agenturer og/eller andre måder til at opnå synergier.

I fortsættelse af det arbejde, der blev udført af den interinstitutionelle arbejdsgruppe, og som førte til den fælles indstilling for de decentraliserede agenturer, som blev indgået i juli 2012, er Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen enige om behovet for en nøjere og mere permanent undersøgelse af udviklingen i de decentraliserede agenturer for at sikre en konsekvent tilgang. Uden at det berører deres respektive beføjelser, er de enige om at nedsætte en særlig interinstitutionel arbejdsgruppe med henblik på at finde frem til et klart udviklingsforløb for agenturer baseret på objektive kriterier. Gruppen bør navnlig drøfte:

| — | vurderingen af stillingsfortegnelserne i hvert enkelt tilfælde |
| --- | --- |

—

vurderingen af stillingsfortegnelserne i hvert enkelt tilfælde

| — | måder til at tilvejebringe tilstrækkelige bevillinger og personale til yderligere opgaver, som de enkelte agenturer har fået tildelt af lovgivningsmyndigheden |
| --- | --- |

—

måder til at tilvejebringe tilstrækkelige bevillinger og personale til yderligere opgaver, som de enkelte agenturer har fået tildelt af lovgivningsmyndigheden

| — | behandlingen af agenturer, som fuldt ud eller delvist er gebyrfinansierede |
| --- | --- |

—

behandlingen af agenturer, som fuldt ud eller delvist er gebyrfinansierede

| — | agenturernes administrative struktur, finansieringsmodeller, behandling af formålsbestemte indtægter |
| --- | --- |

—

agenturernes administrative struktur, finansieringsmodeller, behandling af formålsbestemte indtægter

| — | revurderingen af behov, eventuelle sammenlægninger/lukninger, overførsel af opgaver til Kommissionen. |
| --- | --- |

—

revurderingen af behov, eventuelle sammenlægninger/lukninger, overførsel af opgaver til Kommissionen.

Europa-Parlamentet og Rådet vil i deres drøftelser som lovgivnings- og budgetmyndighed tage behørigt hensyn til de resultater, der er opnået i den interinstitutionelle arbejdsgruppe.

3.5.   Fælles erklæring om udgiftsområde 5 og tilpasning af vederlag

Europa-Parlamentet og Rådet er enige om, at indtil udfaldet af sagerne for Den Europæiske Unions Domstol, vil bevillingerne til den foreslåede tilpasning af vederlagene på 1,7 % for 2011 og 1,7 % for 2012 på dette tidspunkt ikke blive medtaget i 2014-budgettet.

Afsiger Domstolen en dom til fordel for Kommissionen, vil Kommissionen forelægge et forslag til ændringsbudget for alle sektioner i 2014 for at dække de foreslåede tilpasninger af vederlag. Europa-Parlamentet og Rådet forpligter sig til i en sådan situation at handle hurtigt i forbindelse med det relevante ændringsbudget.

3.6.   Fælles erklæring om EU's særlige repræsentanter

Parlamentet og Rådet er enige om at behandle overførslen af bevillinger til Den Europæiske Unions særlige repræsentanter fra Kommissionens budget (Sektion III) til budgettet for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (Sektion X) i forbindelse med budgetproceduren for 2015.

Bilag 1 — Ændring af budgetanmærkninger

Med henvisning til afsnit 1.6 i de fælles konklusioner er der sammenlignet med de budgetanmærkninger, som Rådet og Parlamentet har stemt om, opnået enighed om følgende ændringer:

Udgiftsområde 1A

| 04 03 01 05 | Oplysnings- og uddannelsesvirksomhed til fordel for arbejdstagerorganisationer |
| --- | --- |

04 03 01 05

Oplysnings- og uddannelsesvirksomhed til fordel for arbejdstagerorganisationer

Anmærkninger

Denne bevilling er bestemt til at dække udgifterne til oplysnings- og uddannelsesvirksomhed til fordel for arbejdstagerorganisationer i forbindelse med omsættelsen af EU-foranstaltninger til gennemførelsen af Unionens sociale dimension, herunder deltagelse i disse aktioner af repræsentanter for arbejdstagerorganisationerne i kandidatlandene. Disse foranstaltninger bør gøre det lettere for arbejdstagerorganisationerne at bidrage til indsatsen med Unionens beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitik over for de overordnede problemer som fastsat i Europa 2020-strategien og den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden og inden for rammerne af EU-initiativer til afhjælpning af konsekvenserne af den økonomiske krise.

Derudover skal denne bevilling støtte arbejdsprogrammerne for de to institutter, ETUI (European Trade Union Institute) og EZA (det europæiske center for arbejdstagerspørgsmål), som er oprettet med det formål at fremme kapacitetsopbygning gennem uddannelsestiltag og forskning på europæisk plan, herunder i kandidatlande, for i større omfang at inddrage arbejdstagerrepræsentanter i beslutningsprocesserne.

Denne bevilling skal navnlig dække følgende aktiviteter:

| — | støtte til arbejdsprogrammerne for de to særlige fagforeningsinstitutter ETUI (European Trade Union Institute) og EZA (European Centre for Workers' Questions), som er oprettet med det formål at lette opbygningen af kapacitet via uddannelse og forskning på europæisk plan og øge arbejdstagerrepræsentanternes engagement i de europæiske forvaltningsstrukturer |
| --- | --- |

—

støtte til arbejdsprogrammerne for de to særlige fagforeningsinstitutter ETUI (European Trade Union Institute) og EZA (European Centre for Workers' Questions), som er oprettet med det formål at lette opbygningen af kapacitet via uddannelse og forskning på europæisk plan og øge arbejdstagerrepræsentanternes engagement i de europæiske forvaltningsstrukturer

| — | oplysnings- og uddannelsesvirksomhed til fordel for arbejdstagerorganisationer, herunder repræsentanter for arbejdstagerorganisationer i kandidatlande, i forbindelse med iværksættelsen af Unionens indsats vedrørende gennemførelsen af Unionens sociale dimension |
| --- | --- |

—

oplysnings- og uddannelsesvirksomhed til fordel for arbejdstagerorganisationer, herunder repræsentanter for arbejdstagerorganisationer i kandidatlande, i forbindelse med iværksættelsen af Unionens indsats vedrørende gennemførelsen af Unionens sociale dimension

| — | foranstaltninger, der inddrager repræsentanter for arbejdsmarkedets parter i kandidatlandene med det specifikke formål at fremme den sociale dialog på EU-plan. Den har også til formål at fremme kvinders og mænds ligelige deltagelse i fagforeningers besluttende organer. |
| --- | --- |

—

foranstaltninger, der inddrager repræsentanter for arbejdsmarkedets parter i kandidatlandene med det specifikke formål at fremme den sociale dialog på EU-plan. Den har også til formål at fremme kvinders og mænds ligelige deltagelse i fagforeningers besluttende organer.

Retsgrundlag

Opgaver, der følger af de særlige beføjelser, Kommissionen har fået tillagt direkte ved artikel 154 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Konvention indgået i 1959 mellem EKSF's Høje Myndighed og Det Internationale Center for Information om Arbejdssikkerhed og Arbejdshygiejne (CIS) under Den Internationale Arbejdsorganisation.

Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1) og hertil knyttede særdirektiver.

Rådets direktiv 92/29/EØF af 31. marts 1992 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed med henblik på at forbedre den lægelige bistand om bord på skibe (EFT L 113 af 30.4.1992, s. 19).

| 04 03 01 06 | Information, høring og deltagelse af virksomhedsrepræsentanter |
| --- | --- |

04 03 01 06

Information, høring og deltagelse af virksomhedsrepræsentanter

Anmærkninger

Denne bevilling skal dække finansiering af foranstaltninger med henblik på at give mulighed for at støtte udviklingen af medarbejderindflydelse på virksomhedsplan ved at fremme direktiv 97/74/EF og 2009/38/EF om europæiske samarbejdsudvalg, direktiv 2001/86/EF og 2003/72/EF om medarbejderindflydelse i henholdsvis det europæiske selskab og det europæiske andelsselskab, direktiv 2002/14/EF om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab og artikel 16 i direktiv 2005/56/EF om grænseoverskridende fusioner af selskaber med begrænset ansvar.

Denne bevilling dækker finansieringen af foranstaltninger, der tager sigte på at styrke det tværnationale samarbejde mellem arbejdstager- og arbejdsgiverrepræsentanter om information, høring og deltagelse af medarbejdere i virksomheder, der opererer i flere medlemsstater. Kortvarige uddannelseskurser rettet mod forhandlere og repræsentanter i tværnationale organer for information, høring og deltagelse kan finansieres som led heri. Dette kan omfatte arbejdsmarkedsparter fra kandidatlande. Denne bevilling kan anvendes til finansiering af foranstaltninger, der sætter arbejdsmarkedets parter i stand til at udøve deres rettigheder og opfylde deres forpligtelser med hensyn til medarbejderindflydelse, navnlig inden for rammerne af de europæiske samarbejdsudvalg og i SMV'er, gøre dem bekendt med tværnationale aftaler på virksomhedsniveau og styrke deres samarbejde vedrørende EU-lovgivningen om medarbejderindflydelse.

Den kan desuden anvendes til finansiering af foranstaltninger til at udvikle ekspertise vedrørende medarbejderindflydelse i medlemsstaterne, fremme samarbejde mellem relevante myndigheder og interessenter samt skabe forbindelser med EU-institutionerne for at støtte gennemførelsen og forbedre effektiviteten af EU-lovgivningen om medarbejderindflydelse og gøre den mere effektiv.

Denne bevilling skal navnlig dække følgende aktiviteter:

| — | foranstaltninger, der kan tilvejebringe de rette betingelser for social dialog og egentlig medarbejderindflydelse i virksomheder, jf. direktiv 2009/38/EF om europæiske samarbejdsudvalg, direktiv 2001/86/EF og 2003/72/EF om medarbejderindflydelse i henholdsvis det europæiske selskab og det europæiske andelsselskab, direktiv 2002/14/EF om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab, direktiv 98/59/EF om kollektive afskedigelser og artikel 16 i direktiv 2005/56/EF om grænseoverskridende fusioner af selskaber med begrænset ansvar |
| --- | --- |

—

foranstaltninger, der kan tilvejebringe de rette betingelser for social dialog og egentlig medarbejderindflydelse i virksomheder, jf. direktiv 2009/38/EF om europæiske samarbejdsudvalg, direktiv 2001/86/EF og 2003/72/EF om medarbejderindflydelse i henholdsvis det europæiske selskab og det europæiske andelsselskab, direktiv 2002/14/EF om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab, direktiv 98/59/EF om kollektive afskedigelser og artikel 16 i direktiv 2005/56/EF om grænseoverskridende fusioner af selskaber med begrænset ansvar

| — | initiativer med henblik på at styrke det tværnationale samarbejde mellem arbejdstager- og arbejdsgiverrepræsentanter for så vidt angår information og høring af arbejdstagere og disses deltagelse i virksomheder, der opererer i mere end én medlemsstat, og kortvarige uddannelsestiltag for forhandlere og repræsentanter i tværnationale organer for information, høring og deltagelse kan finansieres i denne sammenhæng. Dette kan omfatte arbejdsmarkedsparter fra kandidatlande. |
| --- | --- |

—

initiativer med henblik på at styrke det tværnationale samarbejde mellem arbejdstager- og arbejdsgiverrepræsentanter for så vidt angår information og høring af arbejdstagere og disses deltagelse i virksomheder, der opererer i mere end én medlemsstat, og kortvarige uddannelsestiltag for forhandlere og repræsentanter i tværnationale organer for information, høring og deltagelse kan finansieres i denne sammenhæng. Dette kan omfatte arbejdsmarkedsparter fra kandidatlande.

| — | foranstaltninger med henblik på at sætte arbejdsmarkedets parter i stand til at udøve deres rettigheder og opfylde deres forpligtelser med hensyn til medarbejderindflydelse, særlig inden for rammerne af de europæiske samarbejdsudvalg, gøre dem bekendt med tværnationale overenskomster på virksomhedsniveau og styrke deres samarbejde i overensstemmelse med EU-lovgivningen om medarbejderindflydelse |
| --- | --- |

—

foranstaltninger med henblik på at sætte arbejdsmarkedets parter i stand til at udøve deres rettigheder og opfylde deres forpligtelser med hensyn til medarbejderindflydelse, særlig inden for rammerne af de europæiske samarbejdsudvalg, gøre dem bekendt med tværnationale overenskomster på virksomhedsniveau og styrke deres samarbejde i overensstemmelse med EU-lovgivningen om medarbejderindflydelse

| — | tiltag, der fremmer medarbejderindflydelse i virksomheder |
| --- | --- |

—

tiltag, der fremmer medarbejderindflydelse i virksomheder

| — | innovative aktioner vedrørende medarbejderindflydelse med henblik på at støtte foregribelse af forandringer samt forebyggelse og bilæggelse af tvister i forbindelse med omstrukturering, fusion, overtagelse og flytning, der vedrører EU-dækkende virksomheder og koncerner |
| --- | --- |

—

innovative aktioner vedrørende medarbejderindflydelse med henblik på at støtte foregribelse af forandringer samt forebyggelse og bilæggelse af tvister i forbindelse med omstrukturering, fusion, overtagelse og flytning, der vedrører EU-dækkende virksomheder og koncerner

| — | foranstaltninger, der kan styrke samarbejdet mellem arbejdsmarkedets parter med henblik på udvikling af medarbejderindflydelse på udformningen af løsninger til håndtering af den økonomiske krises følgevirkninger som f.eks. masseafskedigelser eller nødvendigheden af at gå over til en inklusiv, bæredygtig lavemissionsøkonomi. |
| --- | --- |

—

foranstaltninger, der kan styrke samarbejdet mellem arbejdsmarkedets parter med henblik på udvikling af medarbejderindflydelse på udformningen af løsninger til håndtering af den økonomiske krises følgevirkninger som f.eks. masseafskedigelser eller nødvendigheden af at gå over til en inklusiv, bæredygtig lavemissionsøkonomi.

| — | tværnational udveksling af oplysninger og god praksis vedrørende spørgsmål af relevans for den sociale dialog på virksomhedsplan |
| --- | --- |

—

tværnational udveksling af oplysninger og god praksis vedrørende spørgsmål af relevans for den sociale dialog på virksomhedsplan

Retsgrundlag

Opgaver, der følger af de særlige beføjelser, Kommissionen har fået tillagt direkte ved artikel 154 og 155 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Rådets direktiv 97/74/EF af 15. december 1997 om udvidelse af direktiv 94/45/EF om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne, til at omfatte Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland (EFT L 10 af 16.1.1998, s. 22).

Rådets direktiv 2001/86/EF af 8. oktober 2001 om fastsættelse af supplerende bestemmelser til statut for det europæiske selskab (SE) for så vidt angår medarbejderindflydelse (EFT L 294 af 10.11.2001, s. 22).

Rådets direktiv 98/59/EF af 20. juli 1998 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger vedrørende kollektive afskedigelser (EFT L 225 af 12.8.1998, s. 16).

Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter (EFT L 82 af 22.3.2001, s. 16).

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/14/EF af 11. marts 2002 om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab (EFT L 80 af 23.3.2002, s. 29).

Rådets direktiv 2003/72/EF af 22. juli 2003 om supplerende bestemmelser til statutten for det europæiske andelsselskab for så vidt angår medarbejderindflydelse (EUT L 207 af 18.8.2003, s. 25).

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/56/EF af 26. oktober 2005 om grænseoverskridende fusioner af selskaber med begrænset ansvar (EUT L 310 af 25.11.2005, s. 1).

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/38/EF af 6. maj 2009 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne (omarbejdning) (EUT L 122 af 16.5.2009, s. 28).

Konvention indgået i 1959 mellem EKSF's Høje Myndighed og Det Internationale Center for Information om Arbejdssikkerhed og Arbejdshygiejne (CIS) under Den Internationale Arbejdsorganisation.

| 04 03 01 08 | Forholdet mellem arbejdsmarkedets parter og den sociale dialog |
| --- | --- |

04 03 01 08

Forholdet mellem arbejdsmarkedets parter og den sociale dialog

Anmærkninger

Formålet med denne aktivitet er at styrke den sociale dialogs rolle og fremme vedtagelsen af aftaler og andre fælles aktioner mellem arbejdsmarkedets parter på EU-niveau.
  Denne bevilling har til formål at finansiere arbejdsmarkedets parters deltagelse
  De aktioner, der finansieres, skal gøre det lettere for arbejdsmarkedets parter at tackle
  i den europæiske beskæftigelsesstrategi og arbejdsmarkedets parters bidrag til at tackle de overordnede problemer i forhold til den europæiske beskæftigelses- og socialpolitik som fastsat i Europa 2020-strategien og den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden
  og inden for rammerne af EU-initiativer til afhjælpning af den økonomiske krises konsekvenser samt til at forbedre og formidle viden om institutioner og praksisser, som vedrører industrielle relationer.
  Den skal dække tilskud til fremme af arbejdsmarkedsdialog på tværfagligt og sektormæssigt plan, jf. artikel 154 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Den skal således anvendes til finansiering af konsultationer, møder, forhandlinger og andre foranstaltninger til virkeliggørelse af ovennævnte mål.

Denne bevilling kan desuden dække støtte til foranstaltninger vedrørende forholdet mellem arbejdsmarkedets parter, navnlig foranstaltninger med sigte på udvikling af ekspertise og udveksling af EU-relevant information.

Denne bevilling kan desuden dække finansiering af foranstaltninger med deltagelse af repræsentanter for arbejdsmarkedets parter fra kandidatlandene med det specifikke mål at fremme arbejdsmarkedsdialogen på EU-plan. Der tages hensyn til kønsaspektet ved gennemførelsen af dette mål og den skal også fremme kvinders og mænds ligelige deltagelse i både fagforeningers og arbejdsgiverforeningers besluttende organer. De to sidstnævnte elementer er tværgående.

Med udgangspunkt i disse mål er følgende to delprogrammer blevet fastlagt:

| — | støtte til den europæiske sociale dialog |
| --- | --- |

—

støtte til den europæiske sociale dialog

| — | forbedret ekspertise vedrørende forholdet mellem arbejdsmarkedets parter. |
| --- | --- |

—

forbedret ekspertise vedrørende forholdet mellem arbejdsmarkedets parter.

Denne bevilling skal navnlig dække følgende aktiviteter:

| — | undersøgelser, høringer, ekspertmøder, forhandlinger, information og publikationer samt andre tiltag i direkte tilknytning til gennemførelsen af ovennævnte målsætning eller de aktioner, der er dækket af denne konto, samt alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som ikke indebærer udøvelse af offentlig myndighed, og som Kommissionen har uddelegeret til offentlige myndigheder ved indgåelse af ad hoc-kontrakter om tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

undersøgelser, høringer, ekspertmøder, forhandlinger, information og publikationer samt andre tiltag i direkte tilknytning til gennemførelsen af ovennævnte målsætning eller de aktioner, der er dækket af denne konto, samt alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som ikke indebærer udøvelse af offentlig myndighed, og som Kommissionen har uddelegeret til offentlige myndigheder ved indgåelse af ad hoc-kontrakter om tjenesteydelser

| — | aktioner, der iværksættes af arbejdsmarkedets parter med henblik på at fremme den sociale dialog (herunder kapaciteten hos arbejdsmarkedets parter) på tværfagligt plan og sektorplan |
| --- | --- |

—

aktioner, der iværksættes af arbejdsmarkedets parter med henblik på at fremme den sociale dialog (herunder kapaciteten hos arbejdsmarkedets parter) på tværfagligt plan og sektorplan

| — | aktioner med henblik på at forbedre den eksisterende viden om arbejdsmarkedsinstitutioner og -praksis i EU og resultatformidlingen |
| --- | --- |

—

aktioner med henblik på at forbedre den eksisterende viden om arbejdsmarkedsinstitutioner og -praksis i EU og resultatformidlingen

| — | foranstaltninger, der inddrager repræsentanter for arbejdsmarkedets parter i kandidatlandene med det specifikke formål at fremme den sociale dialog på EU-plan. Den skal også fremme kvinders og mænds ligelige deltagelse i både fagforeningers og arbejdsgiverforeningers besluttende organer. |
| --- | --- |

—

foranstaltninger, der inddrager repræsentanter for arbejdsmarkedets parter i kandidatlandene med det specifikke formål at fremme den sociale dialog på EU-plan. Den skal også fremme kvinders og mænds ligelige deltagelse i både fagforeningers og arbejdsgiverforeningers besluttende organer.

| — | aktioner med henblik på at støtte foranstaltninger vedrørende arbejdsmarkedsrelationer, navnlig foranstaltninger, der tager sigte på udvikling af ekspertise og udveksling af EU-relevante oplysninger. |
| --- | --- |

—

aktioner med henblik på at støtte foranstaltninger vedrørende arbejdsmarkedsrelationer, navnlig foranstaltninger, der tager sigte på udvikling af ekspertise og udveksling af EU-relevante oplysninger.

Retsgrundlag

Opgaver, der følger af de særlige beføjelser, Kommissionen har fået tillagt direkte ved artikel 154 og 155 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| 15 02 10 | Særlige årlige begivenheder |
| --- | --- |

15 02 10

Særlige årlige begivenheder

Anmærkninger

Anmærkningerne for denne budgetpost affattes således:

Tilføj følgende tekst:

Denne bevilling skal dække udgifterne til fuldførelsen af foranstaltninger, der støttes som værende særlige årlige sportsbegivenheder.

Særlig årlig begivenhed: Den europæiske bevægelsesuge MOVE

Forpligtelser: 1 000 000 EUR. Betalinger: 1 000 000 EUR.

Den europæiske bevægelsesuge MOVE er en vigtig begivenhed på europæisk plan, der fremmer breddeidræt og fysisk aktivitet og deres positive indvirkning på Europas borgere og samfund.

Som en del af visionen om at få 100 millioner flere europæere til at være aktive inden for sport og fysisk aktivitet i 2020 anvender bevægelsesugen MOVE 2014 en bottom-up-tilgang, hvor den inddrager lokalsamfundene, sportsklubber, skoler, arbejdspladser og byer i en storstilet fejring af idræt og fysisk aktivitet. Den er en integreret del af den europæiske NowWeMove-kampagne og udgør således et bæredygtigt bidrag til at gøre de europæiske borgere mere fysisk aktive og sundere.

Bevægelsesugen MOVE 2014 byder på mindst 300 begivenheder fra alle 28 EU-medlemsstater og i mindst 150 byer, hvor der iværksættes nye initiativer inden for sport og fysisk aktivitet, og hvor det store antal vellykkede eksisterende foranstaltninger fremhæves.

Særlig årlig begivenhed: Special Olympics europæiske sommerlege i Antwerpen i Belgien 2014

Forpligtelser: 2 000 000 EUR. Betalinger: 2 000 000 EUR.

Denne bevilling skal dække udgifterne til foranstaltninger, der støttes som værende særlige årlige begivenheder. Der afsættes et beløb på 2 000 000 EUR til at medfinansiere den flerårige begivenhed Special Olympics europæiske sommerlege i Antwerpen, Belgien (13.-20. september 2014). Disse midler vil bl.a. gøre det muligt for de deltagende idrætsfolk fra alle 28 medlemsstater at træne, forberede sig og deltage i legene i Belgien.

Begivenheden vil omfatte 2 000 idrætsfolk og deres delegationer fra 58 lande, som konkurrerer i mere end 10 dage. Mere end 4 000 frivillige vil bidrage til, at denne multisportsbegivenhed bliver enestående. Ud over sportsaktiviteterne vil der blive iværksat andre videnskabelige, uddannelsesmæssige og familiemæssige programmer. Antwerpen vil være vært for begivenheden, og omkring 30 belgiske byer vil være vært for legene. Der vil blive arrangeret mange særlige begivenheder både før, under og efter legene.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/160 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/160

---

P7_TA(2013)0473

Anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet — Finansiering af de cypriotiske strukturfondprogrammer

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet (COM(2013)0647 — C7-0302/2013 — 2013/2223(BUD))

(2016/C 436/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til budget for regnskabsåret 2014 (COM(2013)0450), fremlagt den 28. juni 2013, som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1 fremsendt af Kommissionen den 18. september 2013 (COM(2013)0644), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til budget for regnskabsåret 2014 (COM(2013)0450), fremlagt den 28. juni 2013, som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1 fremsendt af Kommissionen den 18. september 2013 (COM(2013)0644),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0647 — C7-0302/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0647 — C7-0302/2013),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014–2020 (1), særlig artikel 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014–2020 (1), særlig artikel 11,

| — | under henvisning til den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (2), særlig punkt 12, |
| --- | --- |

—

under henvisning til den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (2), særlig punkt 12,

| — | der henviser til sin holdning af 23. oktober 2013 om forslag til almindeligt budget for 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 23. oktober 2013 om forslag til almindeligt budget for 2014,

| — | der henviser til den fælles tekst, der blev godkendt i forligsudvalget den 12. november 2013 (16106/2013 ADD 1-5 — C7-0413/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles tekst, der blev godkendt i forligsudvalget den 12. november 2013 (16106/2013 ADD 1-5 — C7-0413/2013),

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0388/2013),

| A. | der henviser til, at det efter undersøgelse af alle muligheder for at omfordele forpligtelsesbevillingerne under udgiftsområde 1b synes nødvendigt at bringe fleksibilitetsinstrumentet i anvendelse til forpligtelsesbevillingerne; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det efter undersøgelse af alle muligheder for at omfordele forpligtelsesbevillingerne under udgiftsområde 1b synes nødvendigt at bringe fleksibilitetsinstrumentet i anvendelse til forpligtelsesbevillingerne;

| B. | der henviser til, at Kommissionen har stillet forslag om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet til at supplere den finansiering, der er indeholdt i Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014, ud over loftet for udgiftsområde 1b, på 78 mio. EUR til finansiering af Strukturfondsprogrammerne for Cypern, med henblik på at yde en supplerede bevilling fra Strukturfonden til Cypern for året 2014 med et samlet beløb af 100 000 000 EUR; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen har stillet forslag om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet til at supplere den finansiering, der er indeholdt i Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014, ud over loftet for udgiftsområde 1b, på 78 mio. EUR til finansiering af Strukturfondsprogrammerne for Cypern, med henblik på at yde en supplerede bevilling fra Strukturfonden til Cypern for året 2014 med et samlet beløb af 100 000 000 EUR;

| 1. | konstaterer, at 2014-lofterne over udgiftsområde 1b på trods af, at de omfatter forhøjelser af forpligtelsesbevillinger på et begrænset antal budgetposter og adskillige nedskæringer på andre ikke giver mulighed for tilstrækkelig finansiering af de vigtige og presserende politikprioriteter for Unionen, som Parlamentet og Rådet har vedtaget; |
| --- | --- |

1.

konstaterer, at 2014-lofterne over udgiftsområde 1b på trods af, at de omfatter forhøjelser af forpligtelsesbevillinger på et begrænset antal budgetposter og adskillige nedskæringer på andre ikke giver mulighed for tilstrækkelig finansiering af de vigtige og presserende politikprioriteter for Unionen, som Parlamentet og Rådet har vedtaget;

| 2. | tilslutter sig anvendelsen af fleksibilitetsinstrumentet i forpligtelsesbevillinger for finansieringen — under udgiftsområde 1b — af de cypriotiske strukturfondsprogrammer for et samlet beløb af 89 330 000 EUR; |
| --- | --- |

2.

tilslutter sig anvendelsen af fleksibilitetsinstrumentet i forpligtelsesbevillinger for finansieringen — under udgiftsområde 1b — af de cypriotiske strukturfondsprogrammer for et samlet beløb af 89 330 000 EUR;

| 3. | gentager, at mobiliseringen af dette instrument, som fastsat i artikel 11 i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 , fremhæver endnu en gang, at det er afgørende nødvendigt, at EU's budget er mere fleksibelt; |
| --- | --- |

3.

gentager, at mobiliseringen af dette instrument, som fastsat i artikel 11 i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 , fremhæver endnu en gang, at det er afgørende nødvendigt, at EU's budget er mere fleksibelt;

| 4. | godkender den afgørelse, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

4.

godkender den afgørelse, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 5. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse 2014/97/EU).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/162 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/162

---

P7_TA(2013)0474

Ændringsbudget nr. 9/2013: Anvendelse af EU's Solidaritetsfond til fordel for Rumænien (Tørke og skovbrande i 2012) og for Tyskland, Østrig og Den Tjekkiske Republik (Oversvømmelser i maj og juni 2013)

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 9/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (14872/2013 — C7-0388/2013 — 2013/2257(BUD))

(2016/C 436/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (herefter IIA) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (herefter IIA) (3),

| — | der henviser til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 9/2013 for regnskabsåret 2013, som Kommissionen vedtog den 3. oktober 2013 (COM(2013)0691), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 9/2013 for regnskabsåret 2013, som Kommissionen vedtog den 3. oktober 2013 (COM(2013)0691),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 9/2013, vedtaget af Rådet den 30. oktober 2013 (14872/2013 — C7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 9/2013, vedtaget af Rådet den 30. oktober 2013 (14872/2013 — C7-0388/2013),

| — | der henviser til de fælles konklusioner godkendt af Forligsudvalget den 12. november 2013 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles konklusioner godkendt af Forligsudvalget den 12. november 2013 (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75b, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75b,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0390/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0390/2013),

| A. | der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 9 for 2013 vedrører anvendelsen af et beløb på 400,5 mio. EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger fra EU's Solidaritetsfond til Rumænien i forbindelse med tørken og skovbrandene i sommeren 2012 og til Tyskland, Østrig og Den Tjekkiske Republik i forbindelse med oversvømmelserne i maj og juni 2013; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 9 for 2013 vedrører anvendelsen af et beløb på 400,5 mio. EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger fra EU's Solidaritetsfond til Rumænien i forbindelse med tørken og skovbrandene i sommeren 2012 og til Tyskland, Østrig og Den Tjekkiske Republik i forbindelse med oversvømmelserne i maj og juni 2013;

| B. | der henviser til, at formålet med forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 er formelt at opføre disse budgetmæssige tilpasninger i 2013-budgettet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at formålet med forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 er formelt at opføre disse budgetmæssige tilpasninger i 2013-budgettet;

| 1. | noterer sig forslaget til ændringsbudget nr. 9/2013 som forelagt af Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

noterer sig forslaget til ændringsbudget nr. 9/2013 som forelagt af Kommissionen;

| 2. | opfordrer Rådet til at ophøre med at forelægge sine holdninger i medfør af artikel 314, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) i form af retsakter (»afgørelser«), idet dette ikke er i overensstemmelse med artikel 314 TEUF, således som Domstolen har fortolket den i sin dom af 17. september 2013 i sag C-77/11, Rådet mod Parlamentet; minder om, at en holdning fremsat i medfør af 314, stk. 3, TEUF er en forberedende retsakt, som er gyldig fra datoen for dens vedtagelse; understreger, at det vil afvise og ignorere enhver klausul, med hvilken Rådet søger at gøre gyldigheden af sin holdning i en budgetprocedure afhængig af, at Parlamentet forud herfor godkender et andet budget, et ændringsbudget eller en lovgivningsmæssig retsakt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at ophøre med at forelægge sine holdninger i medfør af artikel 314, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) i form af retsakter (»afgørelser«), idet dette ikke er i overensstemmelse med artikel 314 TEUF, således som Domstolen har fortolket den i sin dom af 17. september 2013 i sag C-77/11, Rådet mod Parlamentet; minder om, at en holdning fremsat i medfør af 314, stk. 3, TEUF er en forberedende retsakt, som er gyldig fra datoen for dens vedtagelse; understreger, at det vil afvise og ignorere enhver klausul, med hvilken Rådet søger at gøre gyldigheden af sin holdning i en budgetprocedure afhængig af, at Parlamentet forud herfor godkender et andet budget, et ændringsbudget eller en lovgivningsmæssig retsakt;

| 3. | beklager Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 9/2013, som ændrer Kommissionens forslag med henblik på at finansiere anvendelsen af fonden fuldt ud ved hjælp af omfordelinger fra andre budgetposter, der forventes at være underudnyttede ved udgangen af 2013, som påvist af Kommissionen i dens forslag til samlet bevillingsoverførsel 2013 (DEC 26/2013); |
| --- | --- |

3.

beklager Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 9/2013, som ændrer Kommissionens forslag med henblik på at finansiere anvendelsen af fonden fuldt ud ved hjælp af omfordelinger fra andre budgetposter, der forventes at være underudnyttede ved udgangen af 2013, som påvist af Kommissionen i dens forslag til samlet bevillingsoverførsel 2013 (DEC 26/2013);

| 4. | godkender den aftale, som blev indgået den 12. november 2013 inden for rammerne af Forligsudvalget, med hensyn til finansiering af denne anvendelse op til et beløb på 250,5 mio. EUR i betalingsbevillinger i 2013 ved hjælp af omfordelinger og 150 mio. EUR i 2014 ved hjælp af nye bevillinger; bemærker med tilfredshed, at dette vil gøre det muligt at finansiere forskningsbehov, der i den samlede overførsel vurderes til 200 mio. EUR, og især muligt at indgå en række nye forskningsaftaler allerede i indeværende år; |
| --- | --- |

4.

godkender den aftale, som blev indgået den 12. november 2013 inden for rammerne af Forligsudvalget, med hensyn til finansiering af denne anvendelse op til et beløb på 250,5 mio. EUR i betalingsbevillinger i 2013 ved hjælp af omfordelinger og 150 mio. EUR i 2014 ved hjælp af nye bevillinger; bemærker med tilfredshed, at dette vil gøre det muligt at finansiere forskningsbehov, der i den samlede overførsel vurderes til 200 mio. EUR, og især muligt at indgå en række nye forskningsaftaler allerede i indeværende år;

| 5. | understreger imidlertid, at det fastholder sin principielle holdning om, at finansieringen af særlige instrumenter såsom EU's Solidaritetsfond bør opføres på budgettet ud over lofterne i den flerårige finansielle ramme, og støtter ikke Rådets ensidige erklæring om betalingsbevillinger, der er vedføjet som bilag til de fælles konklusioner om 2014-budgettet; |
| --- | --- |

5.

understreger imidlertid, at det fastholder sin principielle holdning om, at finansieringen af særlige instrumenter såsom EU's Solidaritetsfond bør opføres på budgettet ud over lofterne i den flerårige finansielle ramme, og støtter ikke Rådets ensidige erklæring om betalingsbevillinger, der er vedføjet som bilag til de fælles konklusioner om 2014-budgettet;

| 6. | beslutter derfor at ændre Rådets holdning på følgende måde:









  (in EUR million) |
| --- | --- |
| Budgetpost | Beskrivelse | CA | PA |
| 06 06 02 03 | SESAR-fællesforetagendet | | 12,458 |
| 08 02 02 | Samarbejde — sundhed — fællesforetagendet for initiativet vedrørende innovative lægemidler | | 17,981 |
| 08 04 01 | Samarbejde — nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi | | 19,936 |
| 08 06 01 | Samarbejde — miljø (herunder klimaændringer) | | 2,804 |
| 08 10 01 | Idéer | | 41,884 |
| 08 19 01 | Kapacitet — støtte til sammenhængende udvikling af forskningspolitikker | | 0,406 |
| 09 04 01 01 | Støtte til forskningssamarbejde på området informations- og kommunikationsteknologi (ikt-samarbejde) | | 40,813 |
| 10 03 01 | Det Fælles Forskningscenters (JRC) nukleare aktiviteter | | 0,406 |
| 15 07 77 | Mennesker | | 63,313 |
| 13 06 01 | Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — medlemsstaterne | | - 150,000 |
| 01 03 02 | Makrofinansiel bistand | | -10,000 |
| 04 05 01 | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) | | -13,116 |
| 08 01 04 31 | Forvaltningsorganet for Forskning (REA) | -3,915 | -3,915 |
| 08 01 05 01 | Udgifter vedrørende forskningspersonale | -7,230 | -7,230 |
| 08 01 05 03 | Betalinger Eksternt personale inden for institutionen | -15,739 | -15,739 |
| I ALT | - 26,884 | 0 |

6.

beslutter derfor at ændre Rådets holdning på følgende måde:

(in EUR million)

Budgetpost

Beskrivelse

CA

PA

06 06 02 03

SESAR-fællesforetagendet

12,458

08 02 02

Samarbejde — sundhed — fællesforetagendet for initiativet vedrørende innovative lægemidler

17,981

08 04 01

Samarbejde — nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

19,936

08 06 01

Samarbejde — miljø (herunder klimaændringer)

2,804

08 10 01

Idéer

41,884

08 19 01

Kapacitet — støtte til sammenhængende udvikling af forskningspolitikker

0,406

09 04 01 01

Støtte til forskningssamarbejde på området informations- og kommunikationsteknologi (ikt-samarbejde)

40,813

10 03 01

Det Fælles Forskningscenters (JRC) nukleare aktiviteter

0,406

15 07 77

Mennesker

63,313

13 06 01

Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — medlemsstaterne

- 150,000

01 03 02

Makrofinansiel bistand

-10,000

04 05 01

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)

-13,116

08 01 04 31

Forvaltningsorganet for Forskning (REA)

-3,915

-3,915

08 01 05 01

Udgifter vedrørende forskningspersonale

-7,230

-7,230

08 01 05 03

Betalinger Eksternt personale inden for institutionen

-15,739

-15,739

I ALT

- 26,884

0

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 66 af 8.3.2013.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(4)  Bilag til P7_TA(2013)0472 af 20. november 2013.

---

BUDGET BILAG

FORSLAG TIL ÆNDRINGSBUDGET NR. 9/2013

UDGIFTER — UDGIFTER

Tal

| Afsnit | Tekst | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |
| 02 | Erhvervspolitik | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 | | | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 |
| 03 | Konkurrence | 92 219 149 | 92 219 149 | | | 92 219 149 | 92 219 149 |
| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |
| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |
| 06 | Mobilitet og transport | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |
| 07 | Miljø og klimaindsats | 498 383 275 | 404 177 073 | | | 498 383 275 | 404 177 073 |
| 08 | Forskning | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |
| 09 | kommunikationsnet, Indhold og Teknologi | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 508 097 196 | | | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 548 909 877 |
| 10 | Direkte forskning | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |
| 11 | Maritime anliggender og fiskeri | 919 262 394 | 763 270 938 | | | 919 262 394 | 763 270 938 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 | | | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 |
| 12 | Det indre marked | 103 313 472 | 101 938 194 | | | 103 313 472 | 101 938 194 |
| 40 02 41 | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 | | | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 |
| 13 | Regionalpolitik | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |
| 14 | Beskatning og toldunion | 144 620 394 | 127 227 655 | | | 144 620 394 | 127 227 655 |
| 15 | Uddannelse og kultur | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |
| 16 | Kommunikation | 265 992 159 | 252 703 941 | | | 265 992 159 | 252 703 941 |
| 17 | Sundhed og forbrugere | 634 370 124 | 598 986 674 | | | 634 370 124 | 598 986 674 |
| 18 | Indre anliggender | 1 227 109 539 | 906 396 228 | | | 1 227 109 539 | 906 396 228 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 | | | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 |
| 19 | Eksterne forbindelser | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 | | | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 |
| 20 | Handel | 107 473 453 | 104 177 332 | | | 107 473 453 | 104 177 332 |
| 21 | Udvikling og forbindelser med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 | | | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 |
| 22 | Udvidelse | 1 091 261 928 | 913 197 071 | | | 1 091 261 928 | 913 197 071 |
| 23 | Humanitær bistand | 917 322 828 | 979 489 048 | | | 917 322 828 | 979 489 048 |
| 24 | Bekæmpelse af svig | 75 427 800 | 69 443 664 | | | 75 427 800 | 69 443 664 |
| 40 01 40 | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 | | | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 |
| 25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning | 193 336 661 | 194 086 661 | | | 193 336 661 | 194 086 661 |
| 26 | Kommissionens administration | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 | | | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 |
| 27 | Budget | 142 450 570 | 142 450 570 | | | 142 450 570 | 142 450 570 |
| 28 | Revision | 11 879 141 | 11 879 141 | | | 11 879 141 | 11 879 141 |
| 29 | Statistik | 82 071 571 | 114 760 614 | | | 82 071 571 | 114 760 614 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 | | | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 |
| 30 | Pensioner og dertil knyttede udgifter | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 | | | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 |
| 31 | Sprogtjenester | 396 815 433 | 396 815 433 | | | 396 815 433 | 396 815 433 |
| 32 | Energi | 738 302 781 | 814 608 051 | | | 738 302 781 | 814 608 051 |
| 33 | Retlige anliggender | 218 238 524 | 184 498 972 | | | 218 238 524 | 184 498 972 |
| 40 | Reserver | 1 049 836 185 | 231 697 385 | | | 1 049 836 185 | 231 697 385 |
| | I alt | 148 190 800 171 | 140 923 582 776 | 373 635 089 | | 148 564 435 260 | 140 923 582 776 |
| | Heraf reserver: 40 01 40, 40 02 41 | 285 721 185 | 151 697 385 | | | 285 721 185 | 151 697 385 |

Afsnit

Tekst

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

01

Økonomiske og finansielle anliggender

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

02

Erhvervspolitik

1 157 245 386

1 376 115 339

1 157 245 386

1 376 115 339

03

Konkurrence

92 219 149

92 219 149

92 219 149

92 219 149

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

06

Mobilitet og transport

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

07

Miljø og klimaindsats

498 383 275

404 177 073

498 383 275

404 177 073

08

Forskning

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

09

kommunikationsnet, Indhold og Teknologi

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

10

Direkte forskning

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

11

Maritime anliggender og fiskeri

919 262 394

763 270 938

919 262 394

763 270 938

40 01 40, 40 02 41

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

12

Det indre marked

103 313 472

101 938 194

103 313 472

101 938 194

40 02 41

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

13

Regionalpolitik

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

14

Beskatning og toldunion

144 620 394

127 227 655

144 620 394

127 227 655

15

Uddannelse og kultur

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

16

Kommunikation

265 992 159

252 703 941

265 992 159

252 703 941

17

Sundhed og forbrugere

634 370 124

598 986 674

634 370 124

598 986 674

18

Indre anliggender

1 227 109 539

906 396 228

1 227 109 539

906 396 228

40 01 40, 40 02 41

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

19

Eksterne forbindelser

5 001 226 243

3 292 737 301

5 001 226 243

3 292 737 301

20

Handel

107 473 453

104 177 332

107 473 453

104 177 332

21

Udvikling og forbindelser med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS)

1 571 699 626

1 235 408 520

1 571 699 626

1 235 408 520

22

Udvidelse

1 091 261 928

913 197 071

1 091 261 928

913 197 071

23

Humanitær bistand

917 322 828

979 489 048

917 322 828

979 489 048

24

Bekæmpelse af svig

75 427 800

69 443 664

75 427 800

69 443 664

40 01 40

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning

193 336 661

194 086 661

193 336 661

194 086 661

26

Kommissionens administration

1 030 021 548

1 023 305 407

1 030 021 548

1 023 305 407

27

Budget

142 450 570

142 450 570

142 450 570

142 450 570

28

Revision

11 879 141

11 879 141

11 879 141

11 879 141

29

Statistik

82 071 571

114 760 614

82 071 571

114 760 614

40 01 40, 40 02 41

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

30

Pensioner og dertil knyttede udgifter

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

31

Sprogtjenester

396 815 433

396 815 433

396 815 433

396 815 433

32

Energi

738 302 781

814 608 051

738 302 781

814 608 051

33

Retlige anliggender

218 238 524

184 498 972

218 238 524

184 498 972

40

Reserver

1 049 836 185

231 697 385

1 049 836 185

231 697 385

I alt

148 190 800 171

140 923 582 776

373 635 089

148 564 435 260

140 923 582 776

Heraf reserver: 40 01 40, 40 02 41

285 721 185

151 697 385

285 721 185

151 697 385

AFSNIT XX — ADMINISTRATIVE UDGIFTER VEDRØRENDE POLITIKOMRÅDER

Tal

Klassifikation efter art

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| XX 01 | Administrative udgifter vedrørende politikområder | | | | |
| XX 01 01 | Udgifter vedrørende tjenstgørende personale inden for politikområder | | | | |
| XX 01 01 01 | Udgifter vedrørende tjenstgørende personale inden for institutionen | | | | |
| XX 01 01 01 01 | Vederlag og godtgørelser | 5 | 1 835 168 000 | | 1 835 168 000 |
| XX 01 01 01 02 | Udgifter og godtgørelser ved ansættelse, forflyttelse og udtræden af tjenesten | 5 | 14 878 000 | | 14 878 000 |
| XX 01 01 01 03 | Tilpasninger af vederlag | 5 | 15 496 000 | | 15 496 000 |
| | Tilsammen | | 1 865 542 000 | | 1 865 542 000 |
| XX 01 01 02 | Udgifter til Kommissionens personale i aktiv tjeneste i Unionens delegationer | | | | |
| XX 01 01 02 01 | Vederlag og godtgørelser | 5 | 110 428 000 | | 110 428 000 |
| XX 01 01 02 02 | Udgifter og godtgørelser ved ansættelse, forflyttelse og udtræden af tjenesten | 5 | 7 462 000 | | 7 462 000 |
| XX 01 01 02 03 | Bevillinger til eventuelle tilpasninger af vederlag | 5 | 871 000 | | 871 000 |
| | Tilsammen | | 118 761 000 | | 118 761 000 |
| | Artikel XX 01 01 — Tilsammen | | 1 984 303 000 | | 1 984 303 000 |
| XX 01 02 | Eksternt personale og andre administrationsudgifter | | | | |
| XX 01 02 01 | Eksternt personale inden for institutionen | | | | |
| XX 01 02 01 01 | Kontraktansat personale | 5 | 66 373 486 | | 66 373 486 |
| XX 01 02 01 02 | Midlertidigt personale og teknisk og administrativ bistand på forskellige aktivitetsområder | 5 | 23 545 000 | | 23 545 000 |
| XX 01 02 01 03 | Nationale embedsmænd, som midlertidigt ansættes i institutionen | 5 | 39 727 000 | | 39 727 000 |
| | Tilsammen | | 129 645 486 | | 129 645 486 |
| XX 01 02 02 | Eksternt personale i Kommissionen ansat i EU's delegationer | | | | |
| XX 01 02 02 01 | Vederlag til øvrige ansatte | 5 | 7 619 000 | | 7 619 000 |
| XX 01 02 02 02 | Uddannelse af junioreksperter og udstationerede nationale eksperter | 5 | 2 300 000 | | 2 300 000 |
| XX 01 02 02 03 | Udgifter til øvrige ansatte og andre tjenesteydelser | 5 | 256 000 | | 256 000 |
| | Tilsammen | | 10 175 000 | | 10 175 000 |
| XX 01 02 11 | Andre administrationsudgifter for institutionen | | | | |
| XX 01 02 11 01 | Udgifter til tjenesterejser og repræsentation | 5 | 56 391 000 | | 56 391 000 |
| XX 01 02 11 02 | Konference- og mødeomkostninger | 5 | 27 008 000 | | 27 008 000 |
| XX 01 02 11 03 | Udvalgsmøder | 5 | 12 863 000 | | 12 863 000 |
| XX 01 02 11 04 | Undersøgelser og konsultationer | 5 | 6 400 000 | | 6 400 000 |
| XX 01 02 11 05 | Informations- og forvaltningssystemer | 5 | 26 985 000 | | 26 985 000 |
| XX 01 02 11 06 | Faglig efter- og videreuddannelse samt managementuddannelse | 5 | 13 500 000 | | 13 500 000 |
| | Tilsammen | | 143 147 000 | | 143 147 000 |
| XX 01 02 12 | Andre forvaltningsudgifter vedrørende Kommissions personale i Unionens delegationer | | | | |
| XX 01 02 12 01 | Underkonto XX 01 02 12 01 — Tjenesterejser, konferencer og repræsentation | 5 | 6 328 000 | | 6 328 000 |
| XX 01 02 12 02 | Faglig efter- og videreuddannelse af ansatte i delegationerne | 5 | 500 000 | | 500 000 |
| | Tilsammen | | 6 828 000 | | 6 828 000 |
| | Artikel XX 01 02 — Tilsammen | | 289 795 486 | | 289 795 486 |
| XX 01 03 | Udgifter til informations- og kommunikationsteknologiudstyr og -tjenester samt bygninger | | | | |
| XX 01 03 01 | Udgifter til informations- og kommunikationsteknologiudstyr og -tjenester for Kommissionen | | | | |
| XX 01 03 01 03 | Informations- og kommunikationsteknologiudstyr | 5 | 54 525 000 | | 54 525 000 |
| XX 01 03 01 04 | Informations- og kommunikationsteknologitjenester | 5 | 63 545 000 | | 63 545 000 |
| | Tilsammen | | 118 070 000 | | 118 070 000 |
| XX 01 03 02 | Bygninger og hermed forbundne udgifter vedrørende Kommissionens personale i Unionens delegationer | | | | |
| XX 01 03 02 01 | Udgifter til køb og leje m.m. | 5 | 46 908 000 | | 46 908 000 |
| XX 01 03 02 02 | Udstyr, møbler, forsyninger og tjenesteydelser | 5 | 9 638 000 | | 9 638 000 |
| | Tilsammen | | 56 546 000 | | 56 546 000 |
| | Artikel XX 01 03 — Tilsammen | | 174 616 000 | | 174 616 000 |
| XX 01 05 | Udgifter vedrørende tjenstgørende personale inden for indirekte forskning | | | | |
| XX 01 05 01 | Vederlag og godtgørelser vedrørende tjenstgørende personale inden for indirekte forskning | 1.1 | 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |
| XX 01 05 02 | Eksternt personale inden for indirekte forskning | 1.1 | 47 262 000 | | 47 262 000 |
| XX 01 05 03 | Andre administrationsudgifter vedrørende indirekte forskning | 1.1 | 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |
| | Artikel XX 01 05 — Tilsammen | | 324 744 000 | -22 969 000 | 301 775 000 |
| | Kapitel XX 01 — I alt | | 2 773 458 486 | -22 969 000 | 2 750 489 486 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

XX 01

Administrative udgifter vedrørende politikområder

XX 01 01

Udgifter vedrørende tjenstgørende personale inden for politikområder

XX 01 01 01

Udgifter vedrørende tjenstgørende personale inden for institutionen

XX 01 01 01 01

Vederlag og godtgørelser

5

1 835 168 000

1 835 168 000

XX 01 01 01 02

Udgifter og godtgørelser ved ansættelse, forflyttelse og udtræden af tjenesten

5

14 878 000

14 878 000

XX 01 01 01 03

Tilpasninger af vederlag

5

15 496 000

15 496 000

Tilsammen

1 865 542 000

1 865 542 000

XX 01 01 02

Udgifter til Kommissionens personale i aktiv tjeneste i Unionens delegationer

XX 01 01 02 01

Vederlag og godtgørelser

5

110 428 000

110 428 000

XX 01 01 02 02

Udgifter og godtgørelser ved ansættelse, forflyttelse og udtræden af tjenesten

5

7 462 000

7 462 000

XX 01 01 02 03

Bevillinger til eventuelle tilpasninger af vederlag

5

871 000

871 000

Tilsammen

118 761 000

118 761 000

Artikel XX 01 01 — Tilsammen

1 984 303 000

1 984 303 000

XX 01 02

Eksternt personale og andre administrationsudgifter

XX 01 02 01

Eksternt personale inden for institutionen

XX 01 02 01 01

Kontraktansat personale

5

66 373 486

66 373 486

XX 01 02 01 02

Midlertidigt personale og teknisk og administrativ bistand på forskellige aktivitetsområder

5

23 545 000

23 545 000

XX 01 02 01 03

Nationale embedsmænd, som midlertidigt ansættes i institutionen

5

39 727 000

39 727 000

Tilsammen

129 645 486

129 645 486

XX 01 02 02

Eksternt personale i Kommissionen ansat i EU's delegationer

XX 01 02 02 01

Vederlag til øvrige ansatte

5

7 619 000

7 619 000

XX 01 02 02 02

Uddannelse af junioreksperter og udstationerede nationale eksperter

5

2 300 000

2 300 000

XX 01 02 02 03

Udgifter til øvrige ansatte og andre tjenesteydelser

5

256 000

256 000

Tilsammen

10 175 000

10 175 000

XX 01 02 11

Andre administrationsudgifter for institutionen

XX 01 02 11 01

Udgifter til tjenesterejser og repræsentation

5

56 391 000

56 391 000

XX 01 02 11 02

Konference- og mødeomkostninger

5

27 008 000

27 008 000

XX 01 02 11 03

Udvalgsmøder

5

12 863 000

12 863 000

XX 01 02 11 04

Undersøgelser og konsultationer

5

6 400 000

6 400 000

XX 01 02 11 05

Informations- og forvaltningssystemer

5

26 985 000

26 985 000

XX 01 02 11 06

Faglig efter- og videreuddannelse samt managementuddannelse

5

13 500 000

13 500 000

Tilsammen

143 147 000

143 147 000

XX 01 02 12

Andre forvaltningsudgifter vedrørende Kommissions personale i Unionens delegationer

XX 01 02 12 01

Underkonto XX 01 02 12 01 — Tjenesterejser, konferencer og repræsentation

5

6 328 000

6 328 000

XX 01 02 12 02

Faglig efter- og videreuddannelse af ansatte i delegationerne

5

500 000

500 000

Tilsammen

6 828 000

6 828 000

Artikel XX 01 02 — Tilsammen

289 795 486

289 795 486

XX 01 03

Udgifter til informations- og kommunikationsteknologiudstyr og -tjenester samt bygninger

XX 01 03 01

Udgifter til informations- og kommunikationsteknologiudstyr og -tjenester for Kommissionen

XX 01 03 01 03

Informations- og kommunikationsteknologiudstyr

5

54 525 000

54 525 000

XX 01 03 01 04

Informations- og kommunikationsteknologitjenester

5

63 545 000

63 545 000

Tilsammen

118 070 000

118 070 000

XX 01 03 02

Bygninger og hermed forbundne udgifter vedrørende Kommissionens personale i Unionens delegationer

XX 01 03 02 01

Udgifter til køb og leje m.m.

5

46 908 000

46 908 000

XX 01 03 02 02

Udstyr, møbler, forsyninger og tjenesteydelser

5

9 638 000

9 638 000

Tilsammen

56 546 000

56 546 000

Artikel XX 01 03 — Tilsammen

174 616 000

174 616 000

XX 01 05

Udgifter vedrørende tjenstgørende personale inden for indirekte forskning

XX 01 05 01

Vederlag og godtgørelser vedrørende tjenstgørende personale inden for indirekte forskning

1.1

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

XX 01 05 02

Eksternt personale inden for indirekte forskning

1.1

47 262 000

47 262 000

XX 01 05 03

Andre administrationsudgifter vedrørende indirekte forskning

1.1

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Artikel XX 01 05 — Tilsammen

324 744 000

-22 969 000

301 775 000

Kapitel XX 01 — I alt

2 773 458 486

-22 969 000

2 750 489 486

KAPITEL XX 01 — ADMINISTRATIVE UDGIFTER VEDRØRENDE POLITIKOMRÅDER

Artikel XX 01 05 — Udgifter vedrørende tjenstgørende personale inden for indirekte forskning

Konto XX 01 05 01 — Vederlag og godtgørelser vedrørende tjenstgørende personale inden for indirekte forskning

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

Anmærkninger

Nedenstående er en fælles anmærkning for alle de politikområder (erhvervspolitik, mobilitet og transport, forskning, informationssamfundet og medier, uddannelse og kultur, energi), der er involveret i de indirekte aktioner under det syvende rammeprogram for forskning.

Denne bevilling er bestemt til at dække udgifterne for det fastansatte personale, som det fremgår af antallet af stillinger i forbindelse med indirekte aktioner under nukleare og ikke-nukleare programmer, indberegnet personale ansat i EU-delegationer.

Fordelingen af bevillingerne til personaleudgifter er følgende:

| Program | Bevillinger |
| --- | --- |
| Rammeprogram, nuklear energi | 22 840 000 |
| Rammeprogram, ikke-nuklear energi | 167 159 000 |
| I alt | 189 999 000 |

Program

Bevillinger

Rammeprogram, nuklear energi

22 840 000

Rammeprogram, ikke-nuklear energi

167 159 000

I alt

189 999 000

Bidraget fra EFTA-landene i overensstemmelse med aftalen om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 82 og protokol 32, skal lægges til de under denne konto opførte bevillinger. Til orientering afstedkommer disse beløb, som stammer fra EFTA-landenes bidrag, der er opført under artikel 6 3 0 i oversigten over indtægter, og som er formålsbestemte indtægter, jf. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra e)-g), at de tilsvarende bevillinger afsættes og anvendes inden for rammerne af bilaget om »Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde« til nærværende del af oversigten over udgifter i denne sektion, der udgør en integrerende del af det almindelige budget.

Retsgrundlag

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1).

Rådets afgørelse 2006/970/Euratom af 18. december 2006 om Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 60).

Rådets beslutning 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Samarbejde til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86).

Rådets beslutning 2006/972/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Idéer til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 243).

Rådets beslutning 2006/973/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Mennesker til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 270).

Rådets beslutning 2006/974/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Kapacitet til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 299).

Rådets beslutning 2006/976/Euratom af 19. december 2006 om særprogrammet til gennemførelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 404).

Rådets afgørelse 2012/93/Euratom af 19. december 2011 om Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (EUT L 47 af 18.2.2012, s. 25).

Rådets forordning (Euratom) nr. 139/2012 af 19. december 2011 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2012-2013) (EUT L 47 af 18.2.2012, s. 1).

Rådets afgørelse 2012/94/Euratom af 19. december 2011 om særprogrammet for gennemførelse af indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (EUT L 47 af 18.2.2012, s. 33).

Konto XX 01 05 03 — Andre administrationsudgifter vedrørende indirekte forskning

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Anmærkninger

Nedenstående er en fælles anmærkning for alle de politikområder (erhvervspolitik, mobilitet og transport, forskning, informationssamfundet og medier, uddannelse og kultur, energi), der er involveret i de indirekte aktioner under det syvende rammeprogram for forskning.

Denne bevilling er bestemt til at dække andre administrative udgifter i forbindelse med den samlede administration af indirekte forskningsaktioner under nukleare og ikke-nukleare programmer, indberegnet andre udgifter indgået af personale ansat i EU-delegationer.

Fordelingen af bevillingerne til personaleudgifter er følgende:

| Program | Bevillinger |
| --- | --- |
| Rammeprogram, nuklear energi | 10 984 000 |
| Rammeprogram, ikke-nuklear energi | 53 530 000 |
| I alt | 64 514 000 |

Program

Bevillinger

Rammeprogram, nuklear energi

10 984 000

Rammeprogram, ikke-nuklear energi

53 530 000

I alt

64 514 000

Bidraget fra EFTA-landene i overensstemmelse med aftalen om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 82 og protokol 32, skal lægges til de under denne konto opførte bevillinger. Til orientering afstedkommer disse beløb, som stammer fra EFTA-landenes bidrag, der er opført under artikel 6 3 0 i oversigten over indtægter, og som er formålsbestemte indtægter, jf. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra e)-g), at de tilsvarende bevillinger afsættes og anvendes inden for rammerne af bilaget om »Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde« til nærværende del af oversigten over udgifter i denne sektion, der udgør en integrerende del af det almindelige budget.

Retsgrundlag

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1).

Rådets afgørelse 2006/970/Euratom af 18. december 2006 om Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 60).

Rådets beslutning 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Samarbejde til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86).

Rådets beslutning 2006/972/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Idéer til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 243).

Rådets beslutning 2006/973/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Mennesker til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 270).

Rådets beslutning 2006/974/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Kapacitet til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 299).

Rådets beslutning 2006/976/Euratom af 19. december 2006 om særprogrammet til gennemførelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 404).

Rådets afgørelse 2012/93/Euratom af 19. december 2011 om Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (EUT L 47 af 18.2.2012, s. 25).

Rådets forordning (Euratom) nr. 139/2012 af 19. december 2011 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2012-2013) (EUT L 47 af 18.2.2012, s. 1).

Rådets afgørelse 2012/94/Euratom af 19. december 2011 om særprogrammet for gennemførelse af indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (EUT L 47 af 18.2.2012, s. 33).

AFSNIT 01 — ØKONOMISKE OG FINANSIELLE ANLIGGENDER

Tal

| Afsnit Kapitel | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 01 01 | Administrative udgifter vedrørende politikområdet økonomiske og finansielle anliggender | 5 | 82 524 796 | 82 524 796 | | | 82 524 796 | 82 524 796 |
| 01 02 | Den Økonomiske og Monetære Union | | 13 000 000 | 12 953 676 | | | 13 000 000 | 12 953 676 |
| 01 03 | Internationale økonomiske og finansielle anliggender | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| 01 04 | Finansielle transaktioner og instrumenter | | 365 610 000 | 276 532 610 | | | 365 610 000 | 276 532 610 |
| | Afsnit 01 — I alt | | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |

Afsnit Kapitel

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

01 01

Administrative udgifter vedrørende politikområdet økonomiske og finansielle anliggender

5

82 524 796

82 524 796

82 524 796

82 524 796

01 02

Den Økonomiske og Monetære Union

13 000 000

12 953 676

13 000 000

12 953 676

01 03

Internationale økonomiske og finansielle anliggender

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

01 04

Finansielle transaktioner og instrumenter

365 610 000

276 532 610

365 610 000

276 532 610

Afsnit 01 — I alt

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

KAPITEL 01 03 — INTERNATIONALE ØKONOMISKE OG FINANSIELLE ANLIGGENDER

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 01 03 | Internationale økonomiske og finansielle anliggender | | | | | | | |
| 01 03 01 | Deltagelse i kapitalen i internationale finansielle institutioner | | | | | | | |
| 01 03 01 01 | Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling — tilrådighedsstillelse af de indbetalte dele af den tegnede kapital | 4 | — | — | | | — | — |
| 01 03 01 02 | Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling — del af den tegnede kapital, som kan indkaldes | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Artikel 01 03 01 — Tilsammen | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 01 03 02 | Makrofinansiel bistand | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| | Kapitel 01 03 — I alt | | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

01 03

Internationale økonomiske og finansielle anliggender

01 03 01

Deltagelse i kapitalen i internationale finansielle institutioner

01 03 01 01

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling — tilrådighedsstillelse af de indbetalte dele af den tegnede kapital

4

—

—

—

—

01 03 01 02

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling — del af den tegnede kapital, som kan indkaldes

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Artikel 01 03 01 — Tilsammen

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

01 03 02

Makrofinansiel bistand

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Kapitel 01 03 — I alt

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Artikel 01 03 02 — Makrofinansiel bistand

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Anmærkninger

Denne ekstraordinære bistand skal lette de finansielle forpligtelser for visse tredjelande i tilfælde af makroøkonomiske vanskeligheder, hvor der er store budgetunderskud og/eller betalingsbalanceproblemer.

Den er direkte forbundet med modtagerlandenes gennemførelse af makroøkonomiske stabiliseringsforanstaltninger eller strukturtilpasningsforanstaltninger. Unionens indsats supplerer generelt Den Internationale Valutafonds støtte, der koordineres med andre bilaterale donorer.

En gang hvert halve år underretter Kommissionen budgetmyndigheden om den makroøkonomiske situation i de støttemodtagende lande og rapporterer udførligt om gennemførelsen af denne bistand på årsbasis.

Bevillingerne under denne artikel vil også blive anvendt til at dække økonomisk bistand til genopbygning af de områder i Georgien, der er påvirket af konflikten med Rusland. Indsatsen bør hovedsagelig tage sigte på den makroøkonomiske stabilisering af landet. Det samlede støttebeløb blev fastsat på en international konference for donorlande i 2008.

Retsgrundlag

Rådets afgørelse 2006/880/EF af 30. november 2006 om ekstraordinær finansiel bistand fra Fællesskabet til Kosovo (EUT L 339 af 6.12.2006, s. 36).

Rådets afgørelse 2007/860/EF af 10. december 2007 om makrofinansiel bistand fra Fællesskabet til Libanon (EUT L 337 af 21.12.2007, s. 111).

Rådets afgørelse 2009/889/EF af 30. november 2009 om makrofinansiel bistand til Georgien (EUT L 320 af 5.12.2009, s. 1).

Rådets afgørelse 2009/890/EF af 30. november 2009 om makrofinansiel bistand til Armenien (EUT L 320 af 5.12.2009, s. 3).

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 938/2010/EU af 20. oktober 2010 om makrofinansiel bistand til Republikken Moldova (EUT L 277 af 21.10.2010, s. 1).

AFSNIT 04 — BESKÆFTIGELSE OG SOCIALE ANLIGGENDER

Tal

| Afsnit Kapitel | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 04 01 | Administrative udgifter vedrørende politikområdet beskæftigelse og sociale anliggender | | 94 756 546 | 94 756 546 | | | 94 756 546 | 94 756 546 |
| 04 02 | Den Europæiske Socialfond | 1 | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 | | | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 |
| 04 03 | Arbejde i Europa — social dialog og mobilitet | 1 | 79 097 000 | 58 354 054 | | | 79 097 000 | 58 354 054 |
| 04 04 | Beskæftigelse, social solidaritet og ligestilling | 1 | 122 286 000 | 108 376 020 | | | 122 286 000 | 108 376 020 |
| 04 05 | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) | 1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| 04 06 | Instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) — udvikling af menneskelige ressourcer | 4 | 113 157 077 | 65 152 574 | | | 113 157 077 | 65 152 574 |
| | Afsnit 04 — I alt | | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |

Afsnit Kapitel

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

04 01

Administrative udgifter vedrørende politikområdet beskæftigelse og sociale anliggender

94 756 546

94 756 546

94 756 546

94 756 546

04 02

Den Europæiske Socialfond

1

11 804 862 310

13 358 557 851

11 804 862 310

13 358 557 851

04 03

Arbejde i Europa — social dialog og mobilitet

1

79 097 000

58 354 054

79 097 000

58 354 054

04 04

Beskæftigelse, social solidaritet og ligestilling

1

122 286 000

108 376 020

122 286 000

108 376 020

04 05

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)

1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

04 06

Instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) — udvikling af menneskelige ressourcer

4

113 157 077

65 152 574

113 157 077

65 152 574

Afsnit 04 — I alt

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

KAPITEL 04 05 — DEN EUROPÆISKE FOND FOR TILPASNING TIL GLOBALISERINGEN (EGF)

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 04 05 | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) | | | | | | | |
| 04 05 01 | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) | 1.1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| | Kapitel 04 05 — I alt | | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

04 05

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)

04 05 01

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)

1.1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Kapitel 04 05 — I alt

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Artikel 04 05 01 — Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Anmærkninger

Denne bevilling skal dække Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF), som skal gøre det muligt for Unionen at yde midlertidig og målrettet støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre, der skyldes globaliseringen, i tilfælde hvor afskedigelserne har betydelige negative konsekvenser for økonomien på regionalt eller lokalt plan. I forbindelse med ansøgninger, som indgives før den 31. december 2011, kan den også anvendes til at yde støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den globale finansielle og økonomiske krise.

Der skal maksimalt kunne udbetales 500 000 000 EUR pr. år via EGF.

Formålet med denne reserve er i overensstemmelse med punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 at yde supplerende midlertidig støtte til arbejdstagere, der er ramt af følgerne af større strukturændringer i verdenshandelsmønstrene, med henblik på deres reintegrering på arbejdsmarkedet.

De foranstaltninger, der træffes under EGF, skal supplere foranstaltningerne under Den Europæiske Socialfond. Der må ikke forekomme dobbeltfinansiering via disse fonde.

Den metode, der anvendes til at opføre bevillinger under denne reserve og til at anvende EGF, er fastlagt i punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 og i artikel 12 i forordning (EF) nr. 1927/2006.

Retsgrundlag

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1).

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 546/2009 af 18. juni 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1927/2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EUT L 167 af 29.6.2009, s. 26).

Referenceretsakter

Interinstitutionel aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1).

AFSNIT 05 — LANDBRUG OG UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER

Tal

| Afsnit Kapitel | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 05 01 | Administrative udgifter vedrørende politikområdet landbrug og udvikling af landdistrikter | | 133 234 504 | 133 234 504 | | | 133 234 504 | 133 234 504 |
| 05 02 | Interventioner på landbrugsmarkeder | 2 | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 | | | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 |
| 05 03 | Direkte støtte | 2 | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 | | | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 |
| 05 04 | Udvikling af landdistrikter | 2 | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 | | | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 |
| 05 05 | Førtiltrædelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af landdistrikter | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| 05 06 | Internationale aspekter vedrørende politikområdet landbrug og udvikling af landdistrikter | 4 | 6 629 000 | 5 069 602 | | | 6 629 000 | 5 069 602 |
| 05 07 | Revision af landbrugsudgifter | 2 | -84 900 000 | -84 900 000 | | | -84 900 000 | -84 900 000 |
| 05 08 | Politisk strategi og koordination vedrørende politikområdet landbrug og udvikling af landdistrikter | 2 | 27 307 342 | 33 470 205 | | | 27 307 342 | 33 470 205 |
| | Afsnit 05 — I alt | | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |

Afsnit Kapitel

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

05 01

Administrative udgifter vedrørende politikområdet landbrug og udvikling af landdistrikter

133 234 504

133 234 504

133 234 504

133 234 504

05 02

Interventioner på landbrugsmarkeder

2

2 773 440 000

2 772 526 798

2 773 440 000

2 772 526 798

05 03

Direkte støtte

2

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

05 04

Udvikling af landdistrikter

2

14 804 955 797

13 022 586 520

14 804 955 797

13 022 586 520

05 05

Førtiltrædelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af landdistrikter

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

05 06

Internationale aspekter vedrørende politikområdet landbrug og udvikling af landdistrikter

4

6 629 000

5 069 602

6 629 000

5 069 602

05 07

Revision af landbrugsudgifter

2

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

05 08

Politisk strategi og koordination vedrørende politikområdet landbrug og udvikling af landdistrikter

2

27 307 342

33 470 205

27 307 342

33 470 205

Afsnit 05 — I alt

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

KAPITEL 05 05 — FØRTILTRÆDELSESFORANSTALTNINGER INDEN FOR LANDBRUG OG UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 05 05 | Førtiltrædelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af landdistrikter | | | | | | | |
| 05 05 01 | Særligt tiltrædelsesprogram vedrørende landbrug og udvikling af landdistrikter (Sapard) — afslutning af tidligere foranstaltninger | | | | | | | |
| 05 05 01 01 | Førtiltrædelsesinstrumentet Sapard — afslutning af programmet (2000-2006) | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 01 02 | Førtiltrædelsesinstrumentet Sapard — indstilling af førtiltrædelsesbistanden til otte ansøgerlande | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Artikel 05 05 01 — Tilsammen | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 02 | Instrument til førtiltrædelsesbistand til udvikling af landdistrikter (Ipard) | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| | Kapitel 05 05 — I alt | | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

05 05

Førtiltrædelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af landdistrikter

05 05 01

Særligt tiltrædelsesprogram vedrørende landbrug og udvikling af landdistrikter (Sapard) — afslutning af tidligere foranstaltninger

05 05 01 01

Førtiltrædelsesinstrumentet Sapard — afslutning af programmet (2000-2006)

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 01 02

Førtiltrædelsesinstrumentet Sapard — indstilling af førtiltrædelsesbistanden til otte ansøgerlande

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Artikel 05 05 01 — Tilsammen

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 02

Instrument til førtiltrædelsesbistand til udvikling af landdistrikter (Ipard)

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Kapitel 05 05 — I alt

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Artikel 05 05 02 — Instrument til førtiltrædelsesbistand til udvikling af landdistrikter (Ipard)

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Anmærkninger

Denne bevilling skal dække Unionens bistand til kandidatlandene omfattet af Ipa med gradvis tilpasning til Unionens normer og politikker, herunder i givet fald gældende EU-ret, med henblik på medlemskab. Den del, der vedrører udvikling af landdistrikter, skal støtte landene i deres forberedelser til at gennemføre og forvalte den fælles landbrugspolitik, tilpasse sig EU-strukturerne og de af Unionen finansierede programmer for udvikling af landdistrikterne efter tiltrædelsen.

Retsgrundlag

Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af 17. juli 2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 82).

AFSNIT 06 — MOBILITET OG TRANSPORT

Tal

| Afsnit Kapitel | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 06 01 | Administrative udgifter vedrørende politikområdet mobilitet og transport | | 68 011 011 | 68 011 011 | | | 68 011 011 | 68 011 011 |
| 06 02 | Land-, sø- og lufttransport | 1 | 201 808 724 | 151 320 581 | | | 201 808 724 | 151 320 581 |
| 06 03 | Transeuropæiske net | 1 | 1 410 000 000 | 721 545 956 | | | 1 410 000 000 | 721 545 956 |
| 06 06 | Forskning inden for transport | 1 | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |
| | Afsnit 06 — I alt | | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |

Afsnit Kapitel

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

06 01

Administrative udgifter vedrørende politikområdet mobilitet og transport

68 011 011

68 011 011

68 011 011

68 011 011

06 02

Land-, sø- og lufttransport

1

201 808 724

151 320 581

201 808 724

151 320 581

06 03

Transeuropæiske net

1

1 410 000 000

721 545 956

1 410 000 000

721 545 956

06 06

Forskning inden for transport

1

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Afsnit 06 — I alt

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

KAPITEL 06 06 — FORSKNING INDEN FOR TRANSPORT

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 06 06 | Forskning inden for transport | | | | | | | |
| 06 06 02 | Forskning inden for transport (herunder luftfartsteknik) | | | | | | | |
| 06 06 02 01 | Forskning inden for transport (herunder luftfartsteknik) | 1.1 | p.m. | 10 542 392 | | | p.m. | 10 542 392 |
| 06 06 02 02 | Forskning inden for transport (herunder luftfartsteknik) — fællesforetagendet for brændselsceller og brint | 1.1 | 2 656 000 | 2 305 982 | | | 2 656 000 | 2 305 982 |
| 06 06 02 03 | SESAR-fællesforetagendet | 1.1 | 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |
| | Artikel 06 06 02 — Tilsammen | | 60 980 795 | 42 500 948 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 54 958 505 |
| 06 06 04 | Bevillinger hidrørende fra tredjeparters (ikke fra Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) deltagelse i forskning og teknologisk udvikling | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 06 06 05 | Afslutning af tidligere programmer | | | | | | | |
| 06 06 05 01 | Afslutning af programmer (før 2003) | 1.1 | — | p.m. | | | — | p.m. |
| 06 06 05 02 | Afslutning af sjette EF-rammeprogram (2003-2006) | 1.1 | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | Artikel 06 06 05 — Tilsammen | | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | Kapitel 06 06 — I alt | | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

06 06

Forskning inden for transport

06 06 02

Forskning inden for transport (herunder luftfartsteknik)

06 06 02 01

Forskning inden for transport (herunder luftfartsteknik)

1.1

p.m.

10 542 392

p.m.

10 542 392

06 06 02 02

Forskning inden for transport (herunder luftfartsteknik) — fællesforetagendet for brændselsceller og brint

1.1

2 656 000

2 305 982

2 656 000

2 305 982

06 06 02 03

SESAR-fællesforetagendet

1.1

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Artikel 06 06 02 — Tilsammen

60 980 795

42 500 948

12 457 557

60 980 795

54 958 505

06 06 04

Bevillinger hidrørende fra tredjeparters (ikke fra Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) deltagelse i forskning og teknologisk udvikling

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

06 06 05

Afslutning af tidligere programmer

06 06 05 01

Afslutning af programmer (før 2003)

1.1

—

p.m.

—

p.m.

06 06 05 02

Afslutning af sjette EF-rammeprogram (2003-2006)

1.1

—

582 998

—

582 998

Artikel 06 06 05 — Tilsammen

—

582 998

—

582 998

Kapitel 06 06 — I alt

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Anmærkninger

Følgende anmærkninger gælder for alle artikler og konti i dette kapitel.

Disse bevillinger vil blive anvendt til Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, som dækker perioden 2007-2013.

Programmets formål er at forfølge de generelle målsætninger i artikel 179 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med henblik på at bidrage til opbygningen af et europæisk vidensamfund med grundlag i et europæisk forskningsrum ved at støtte transnationalt samarbejde på alle niveauer i Unionen, at øge dynamikken, kreativiteten og kvaliteten af europæisk forskning maksimalt, at styrke de menneskelige ressourcer inden for forskning og teknologi i Europa på kvalitativt og kvantitativt niveau og forsknings- og innovationskapaciteten i hele Europa samt at sikre optimal anvendelse heraf.

Ligeledes opført under disse artikler og konti er udgifter til møder, konferencer, workshopper og seminarer på højt videnskabeligt eller teknisk niveau, som er af europæisk interesse, og som arrangeres af Kommissionen, samt finansiering af analyser og evalueringer på højt videnskabeligt eller teknisk niveau til sondering af nye forskningsområder, der måtte høre ind under EU-foranstaltningen, bl.a. som led i det europæiske forskningsrum. Bevillingerne skal også anvendes til tilsyn med programmerne og resultatformidling, herunder foranstaltninger under de foregående rammeprogrammer.

Bevillingerne dækker også administrationsudgifter, herunder udgifter til personale omfattet af vedtægten og øvrige ansatte, udgifter til information, publikationer, administrativ og teknisk drift samt bestemte andre udgifter til intern infrastruktur og drift i forbindelse med gennemførelsen af målsætningerne for den aktion, hvoraf de udgør en integrerende del, herunder for de foranstaltninger og initiativer, der er nødvendige for opstillingen og opfølgningen af Unionens FTU-strategi.

I nogle af disse projekter er der mulighed for, at tredjelande eller institutioner fra tredjelande kan deltage i europæisk samarbejde inden for videnskabelig og teknisk forskning. Finansielle bidrag herfra vil blive opført under konto 6 0 1 3 og 6 0 1 5 i oversigten over indtægter og kan give anledning til, at der opføres supplerende bevillinger, jf. artikel 21 i finansforordningen.

Indtægter fra stater, som deltager i det europæiske samarbejde inden for videnskabelig og teknisk forskning, vil blive opført under konto 6 0 1 6 i oversigten over indtægter og kan give anledning til, at der opføres supplerende bevillinger, jf. artikel 21 i finansforordningen.

Indtægter fra bidrag fra kandidatlande og eventuelle potentielle kandidatlande på Vestbalkan, der deltager i EU-programmerne, som opføres under konto 6 0 3 1 i oversigten over indtægter, kan give anledning til, at der opføres supplerende bevillinger, jf. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra e)-g).

Indtægter fra bidrag fra tredjelandsorganisationer opføres under konto 6 0 3 3 i oversigten over indtægter og kan give anledning til, at der opføres supplerende bevillinger, jf. finansforordningens artikel 21.

De supplerende bevillinger opføres under artikel 06 06 04.

Artikel 06 06 02 — Forskning inden for transport (herunder luftfartsteknik)

Konto 06 06 02 03 — SESAR-fællesforetagendet

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Anmærkninger

Denne bevilling skal dække udviklingsfasen i forbindelse med SESAR-programmets gennemførelse af den tekniske komponent af politikken for det fælles europæiske luftrum (SESAR), herunder også SESAR-fællesforetagendets virksomhed.

Bidraget fra EFTA-landene i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 82 og protokol 32, skal lægges til de under denne konto opførte bevillinger. Til orientering afstedkommer disse beløb, som stammer fra EFTA-landenes bidrag, der er konteret under artikel 6 3 0 i oversigten over indtægter, og som er formålsbestemte indtægter, jf. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra e)-g), afsættelse af de tilsvarende bevillinger og anvendelse heraf inden for rammerne af bilaget om »Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde« til nærværende del af oversigten over udgifter i denne sektion, der udgør en integrerende del af det almindelige budget.

Retsgrundlag

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1).

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 af 18. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013) (EUT L 391 af 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslutning 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet »Samarbejde« til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86).

Rådets forordning (EF) nr. 219/2007 af 27. februar 2007 om oprettelse af et fællesforetagende til udvikling af en ny generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR) (EUT L 64 af 2.3.2007, s. 1).

Rådets forordning (EF) nr. 1361/2008 af 16. december 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 219/2007 om oprettelse af et fællesforetagende til udvikling af en ny generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR) (EUT L 352 af 31.12.2008, s. 12).

AFSNIT 08 — FORSKNING

Tal

| Afsnit Kapitel | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 08 01 | Administrative udgifter vedrørende politikområdet forskning | | 346 871 798 | 346 871 798 | -26 884 000 | -26 884 000 | 319 987 798 | 319 987 798 |
| 08 02 | Samarbejde — sundhed | 1 | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |
| 08 03 | Samarbejde — fødevarer, landbrug og fiskeri, og bioteknologi | 1 | 363 076 419 | 323 404 000 | | | 363 076 419 | 323 404 000 |
| 08 04 | Samarbejde — nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi | 1 | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |
| 08 05 | Samarbejde — energi | 1 | 218 718 047 | 165 048 655 | | | 218 718 047 | 165 048 655 |
| 08 06 | Samarbejde — miljø (herunder klimaændringer) | 1 | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |
| 08 07 | Samarbejde — transport (herunder luftfartsteknik) | 1 | 560 200 746 | 444 884 572 | | | 560 200 746 | 444 884 572 |
| 08 08 | Samarbejde — samfundsvidenskaber og humaniora | 1 | 112 677 988 | 67 955 934 | | | 112 677 988 | 67 955 934 |
| 08 09 | Samarbejde — finansieringsfacilitet for risikodeling (RSFF) | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 08 10 | Idéer | 1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| 08 12 | Kapacitet — forskningsinfrastruktur | 1 | 74 993 775 | 128 562 844 | | | 74 993 775 | 128 562 844 |
| 08 13 | Kapacitet — forskning til fordel for små og mellemstore virksomheder | 1 | 274 436 455 | 236 286 122 | | | 274 436 455 | 236 286 122 |
| 08 14 | Kapacitet — videnbaserede regioner | 1 | 27 351 639 | 19 269 599 | | | 27 351 639 | 19 269 599 |
| 08 15 | Kapacitet — forskningspotentiale | 1 | 74 266 567 | 56 254 471 | | | 74 266 567 | 56 254 471 |
| 08 16 | Kapacitet — videnskab og samfund | 1 | 63 656 771 | 40 164 131 | | | 63 656 771 | 40 164 131 |
| 08 17 | Kapacitet — internationalt samarbejde | 1 | 39 858 805 | 27 329 402 | | | 39 858 805 | 27 329 402 |
| 08 18 | Kapacitet — finansieringsfacilitet for risikodeling (RSFF) | 1 | 50 221 512 | 50 237 726 | | | 50 221 512 | 50 237 726 |
| 08 19 | Kapacitet — støtte til sammenhængende udvikling af forskningspolitikker | 1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| 08 20 | Euratom — fusionsenergi | 1 | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |
| 08 21 | Euratom — nuklear fission og strålingsbeskyttelse | 1 | 56 086 380 | 54 244 745 | | | 56 086 380 | 54 244 745 |
| 08 22 | Afslutning af tidligere rammeprogrammer og andre aktiviteter | 1 | p.m. | 31 815 789 | | | p.m. | 31 815 789 |
| 08 23 | Forskningsprogram under Kul- og Stålforskningsfonden | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Afsnit 08 — I alt | | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |

Afsnit Kapitel

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

08 01

Administrative udgifter vedrørende politikområdet forskning

346 871 798

346 871 798

-26 884 000

-26 884 000

319 987 798

319 987 798

08 02

Samarbejde — sundhed

1

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

08 03

Samarbejde — fødevarer, landbrug og fiskeri, og bioteknologi

1

363 076 419

323 404 000

363 076 419

323 404 000

08 04

Samarbejde — nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

1

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

08 05

Samarbejde — energi

1

218 718 047

165 048 655

218 718 047

165 048 655

08 06

Samarbejde — miljø (herunder klimaændringer)

1

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

08 07

Samarbejde — transport (herunder luftfartsteknik)

1

560 200 746

444 884 572

560 200 746

444 884 572

08 08

Samarbejde — samfundsvidenskaber og humaniora

1

112 677 988

67 955 934

112 677 988

67 955 934

08 09

Samarbejde — finansieringsfacilitet for risikodeling (RSFF)

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

08 10

Idéer

1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

08 12

Kapacitet — forskningsinfrastruktur

1

74 993 775

128 562 844

74 993 775

128 562 844

08 13

Kapacitet — forskning til fordel for små og mellemstore virksomheder

1

274 436 455

236 286 122

274 436 455

236 286 122

08 14

Kapacitet — videnbaserede regioner

1

27 351 639

19 269 599

27 351 639

19 269 599

08 15

Kapacitet — forskningspotentiale

1

74 266 567

56 254 471

74 266 567

56 254 471

08 16

Kapacitet — videnskab og samfund

1

63 656 771

40 164 131

63 656 771

40 164 131

08 17

Kapacitet — internationalt samarbejde

1

39 858 805

27 329 402

39 858 805

27 329 402

08 18

Kapacitet — finansieringsfacilitet for risikodeling (RSFF)

1

50 221 512

50 237 726

50 221 512

50 237 726

08 19

Kapacitet — støtte til sammenhængende udvikling af forskningspolitikker

1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

08 20

Euratom — fusionsenergi

1

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

08 21

Euratom — nuklear fission og strålingsbeskyttelse

1

56 086 380

54 244 745

56 086 380

54 244 745

08 22

Afslutning af tidligere rammeprogrammer og andre aktiviteter

1

p.m.

31 815 789

p.m.

31 815 789

08 23

Forskningsprogram under Kul- og Stålforskningsfonden

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Afsnit 08 — I alt

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

Anmærkninger

Disse anmærkninger gælder for alle budgetposter i dette afsnit (med undtagelse af kapitel 08 22).

Disse bevillinger vil blive anvendt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 af 18. december 2006 om virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013) (EUT L 391 af 30.12.2006, s. 1) og Rådets forordning (Euratom) nr. 1908/2006 af 19. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under Det Europæiske Atomenergifællesskabs syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2011) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 1).

For alle bevillinger under dette afsnit anvendes den samme definition på små og mellemstore virksomheder (SMV'er) som den, der bruges i forbindelse med de specifikke horisontale programmer for SMV'er under samme rammeprogram. Ifølge denne definition er en støtteberettiget SMV en retlig enhed, som opfylder definitionen på SMV i Kommissionens henstilling 2003/361/EF, og som ikke er et forskningscenter eller -institut, en kontraktforskningsorganisation eller et konsulentfirma. Under alle forskningsaktiviteter, der gennemføres i medfør af syvende rammeprogram, skal der tages hensyn til de grundlæggende etiske principper (jf. artikel 6, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1), herunder dem, der vedrører dyrs velfærd. Det omfatter navnlig de principper, der er opført i artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Der tages særlig hensyn til, at aktionerne skal styrke og øge kvinders deltagelse og rolle inden for forskning og videnskab.

Under disse artikler og konti opføres ligeledes udgifter til møder, konferencer, workshopper og kollokvier på højt videnskabeligt eller teknisk niveau, som er af europæisk interesse og gennemføres af Kommissionen, finansiering af analyser og evalueringer på højt videnskabeligt eller teknisk niveau på Unionens vegne til sondering af nye forskningsområder, hvor Unionen vil kunne gøre en indsats, bl.a. som led i det europæiske forskningsrum og foranstaltninger til opfølgning af programmer og resultatformidling, herunder foranstaltninger gennemført under de foregående rammeprogrammer.

Bevillingerne dækker også administrationsudgifter, herunder udgifter til personale, hvad enten de er omfattet af vedtægten eller ej, udgifter til information, publikationer, administrativ og teknisk drift samt bestemte andre udgifter til intern infrastruktur i forbindelse med gennemførelsen af målsætningerne for den foranstaltning, hvoraf de udgør en integrerende del, herunder for de foranstaltninger og initiativer, der er nødvendige for forberedelsen af og opfølgningen på Unionens strategi vedrørende forskning, teknologisk udvikling og demonstration.

Indtægter fra samarbejdsaftaler mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab og Schweiz eller den multilaterale europæiske aftale om udvikling af fusionsenergi (EFDA) vil blive opført under konto 6 0 1 1 og 6 0 1 2 i oversigten over indtægter og kan give anledning til opførelse af supplerende bevillinger, jf. finansforordningens artikel 21.

I nogle af disse projekter er der mulighed for, at tredjelande eller institutter fra tredjelande kan deltage i europæisk samarbejde inden for videnskabelig og teknisk forskning. Finansielle bidrag herfra vil blive opført under konto 6 0 1 3 og 6 0 1 5 i oversigten over indtægter og kan give anledning til opførelse af supplerende bevillinger, jf. finansforordningens artikel 21.

Indtægter fra lande, der deltager i det europæiske samarbejde inden for videnskabelig og teknisk forskning vil blive opført under konto 6 0 1 6 i oversigten over indtægter og kan give anledning til opførelse af supplerende bevillinger, jf. finansforordningens artikel 21.

Indtægter fra bidrag fra kandidatlande og i givet fald potentielle kandidatlande på Vestbalkan, der deltager i EU-programmerne, som opføres under konto 6 0 3 1 i oversigten over indtægter, kan give anledning til opførelse af supplerende bevillinger, jf. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra e)-g).

Eventuelle indtægter fra eksterne organer, der bidrager til Unionens aktiviteter, vil blive opført under konto 6 0 3 3 i oversigten over indtægter og kan give anledning til opførelse af supplerende bevillinger, jf. finansforordningens artikel 21.

Supplerende bevillinger opføres under artikel 08 22 04.

For at kunne nå målet på 15 % i SMV-deltagelse inden for projekter, der finansieres med disse bevillinger, således som det er fastsat i afgørelse nr. 1982/2006/EF, er der behov for mere specifikke tiltag. Projekter, der opfylder kravene i forbindelse med særprogrammerne for SMV'er, bør kunne opnå støtte under det tematiske program, hvis de opfylder de relevante (tematiske) krav.

KAPITEL 08 01 — ADMINISTRATIVE UDGIFTER VEDRØRENDE POLITIKOMRÅDET FORSKNING

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 08 01 | Administrative udgifter vedrørende politikområdet forskning | | | | |
| 08 01 01 | Udgifter vedrørende tjenstgørende personale inden for politikområdet forskning | 5 | 8 879 594 | | 8 879 594 |
| 08 01 02 | Eksternt personale og andre administrationsudgifter på politikområdet forskning | | | | |
| 08 01 02 01 | Eksternt personale | 5 | 265 716 | | 265 716 |
| 08 01 02 11 | Andre administrationsudgifter | 5 | 394 554 | | 394 554 |
| | Artikel 08 01 02 — Tilsammen | | 660 270 | | 660 270 |
| 08 01 03 | Udgifter til ikt-udstyr og –tjenester inden for politikområdet forskning | 5 | 561 934 | | 561 934 |
| 08 01 04 | Udgifter til støttefunktioner i forbindelse med foranstaltninger inden for politikområdet forskning | | | | |
| 08 01 04 30 | Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd (ERCEA) | 1.1 | 39 000 000 | | 39 000 000 |
| 08 01 04 31 | Forvaltningsorganet for Forskning (REA) | 1.1 | 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |
| 08 01 04 40 | Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling (Fusion for Energy) — udgifter til den administrative forvaltning | 1.1 | 39 390 000 | | 39 390 000 |
| | Artikel 08 01 04 — Tilsammen | | 127 690 000 | -3 915 000 | 123 775 000 |
| 08 01 05 | Udgifter til støttefunktioner i forbindelse med foranstaltninger inden for politikområdet forskning | | | | |
| 08 01 05 01 | Udgifter vedrørende forskningspersonale | 1.1 | 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |
| 08 01 05 02 | Eksternt forskningspersonale | 1.1 | 26 287 000 | | 26 287 000 |
| 08 01 05 03 | Andre forskningsrelaterede administrationsudgifter | 1.1 | 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |
| | Artikel 08 01 05 — Tilsammen | | 209 080 000 | -22 969 000 | 186 111 000 |
| | Kapitel 08 01 — I alt | | 346 871 798 | -26 884 000 | 319 987 798 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

08 01

Administrative udgifter vedrørende politikområdet forskning

08 01 01

Udgifter vedrørende tjenstgørende personale inden for politikområdet forskning

5

8 879 594

8 879 594

08 01 02

Eksternt personale og andre administrationsudgifter på politikområdet forskning

08 01 02 01

Eksternt personale

5

265 716

265 716

08 01 02 11

Andre administrationsudgifter

5

394 554

394 554

Artikel 08 01 02 — Tilsammen

660 270

660 270

08 01 03

Udgifter til ikt-udstyr og –tjenester inden for politikområdet forskning

5

561 934

561 934

08 01 04

Udgifter til støttefunktioner i forbindelse med foranstaltninger inden for politikområdet forskning

08 01 04 30

Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd (ERCEA)

1.1

39 000 000

39 000 000

08 01 04 31

Forvaltningsorganet for Forskning (REA)

1.1

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

08 01 04 40

Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling (Fusion for Energy) — udgifter til den administrative forvaltning

1.1

39 390 000

39 390 000

Artikel 08 01 04 — Tilsammen

127 690 000

-3 915 000

123 775 000

08 01 05

Udgifter til støttefunktioner i forbindelse med foranstaltninger inden for politikområdet forskning

08 01 05 01

Udgifter vedrørende forskningspersonale

1.1

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

08 01 05 02

Eksternt forskningspersonale

1.1

26 287 000

26 287 000

08 01 05 03

Andre forskningsrelaterede administrationsudgifter

1.1

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

Artikel 08 01 05 — Tilsammen

209 080 000

-22 969 000

186 111 000

Kapitel 08 01 — I alt

346 871 798

-26 884 000

319 987 798

Artikel 08 01 04 — Udgifter til støttefunktioner i forbindelse med foranstaltninger inden for politikområdet forskning

Konto 08 01 04 31 — Forvaltningsorganet for Forskning (REA)

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

Anmærkninger

Denne bevilling skal dække de driftsomkostninger, som Forvaltningsorganet for Forskning har i forbindelse med forvaltningen af visse områder af særprogrammerne »Mennesker«, »Kapacitet« og »Samarbejde« vedrørende forskning.

Bidraget fra EFTA-landene i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 82 og protokol 32, skal lægges til de under denne konto opførte bevillinger. Til orientering afstedkommer disse beløb, som stammer fra EFTA-landenes bidrag, der er konteret under artikel 6 3 0 i oversigten over indtægter, og som er formålsbestemte indtægter, jf. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra e)-g), afsættelse af de tilsvarende bevillinger og anvendelse heraf inden for rammerne af bilaget om »Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde« til nærværende del af oversigten over udgifter i denne sektion, der udgør en integrerende del af det almindelige budget.

Stillingsfortegnelsen for agenturet er anført under »Personale« i sektion III — Kommissionen (bind 3).

Retsgrundlag

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1).

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 af 18. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013) (EUT L 391 af 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslutning 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet »Samarbejde« til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86).

Rådets beslutning 2006/973/EF af 19. december 2006 om særprogrammet »Mennesker« til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 270).

Rådets beslutning 2006/974/EF af 19. december 2006 om særprogrammet »Kapacitet« til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 299).

Referenceretsakter

Kommissionens afgørelse 2008/46/EF af 14. december 2007 om oprettelse af et forvaltningsorgan for forskning til forvaltning af visse områder af Fællesskabets særprogrammer »Mennesker«, »Kapacitet« og »Samarbejde« inden for forskning i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 (EUT L 11 af 15.1.2008, s. 9).

Artikel 08 01 05 — Udgifter til støttefunktioner i forbindelse med foranstaltninger inden for politikområdet forskning

Konto 08 01 05 01 — Udgifter vedrørende forskningspersonale

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

Konto 08 01 05 03 — Andre forskningsrelaterede administrationsudgifter

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

KAPITEL 08 02 — SAMARBEJDE — SUNDHED

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 08 02 | Samarbejde — sundhed | | | | | | | |
| 08 02 01 | Samarbejde — sundhed | 1.1 | 799 767 530 | 737 750 113 | | | 799 767 530 | 737 750 113 |
| 08 02 02 | Samarbejde — sundhed — fællesforetagendet for initiativet vedrørende innovative lægemidler | 1.1 | 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |
| 08 02 03 | Samarbejde — sundhed — støtteudgifter til fællesforetagendet for initiativet vedrørende innovative lægemidler | 1.1 | 4 240 000 | 4 190 897 | | | 4 240 000 | 4 190 897 |
| | Kapitel 08 02 — I alt | | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

08 02

Samarbejde — sundhed

08 02 01

Samarbejde — sundhed

1.1

799 767 530

737 750 113

799 767 530

737 750 113

08 02 02

Samarbejde — sundhed — fællesforetagendet for initiativet vedrørende innovative lægemidler

1.1

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

08 02 03

Samarbejde — sundhed — støtteudgifter til fællesforetagendet for initiativet vedrørende innovative lægemidler

1.1

4 240 000

4 190 897

4 240 000

4 190 897

Kapitel 08 02 — I alt

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

Artikel 08 02 02 — Samarbejde — sundhed — fællesforetagendet for initiativet vedrørende innovative lægemidler

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

Anmærkninger

Fællesforetagendet for initiativet vedrørende innovative lægemidler bidrager til gennemførelsen af det syvende rammeprogram, særlig temaet »sundhed« under særprogrammet »Samarbejde« til gennemførelse af det syvende rammeprogram. Formålet skal være i betydelig grad at forbedre produktiviteten og effektiviteten af lægemiddeludviklingsprocessen, idet det langsigtede mål skal være, at lægemiddelsektoren vil producere mere effektive og sikre innovative lægemidler. Det skal bl.a.:

| — | støtte prækompetitiv forskning i og udvikling af lægemidler i medlemsstaterne og de lande, der er associeret med det syvende rammeprogram, med en koordineret fremgangsmåde for at eliminere de påpegede flaskehalse inden for lægemiddeludviklingsprocessen |
| --- | --- |

—

støtte prækompetitiv forskning i og udvikling af lægemidler i medlemsstaterne og de lande, der er associeret med det syvende rammeprogram, med en koordineret fremgangsmåde for at eliminere de påpegede flaskehalse inden for lægemiddeludviklingsprocessen

| — | støtte gennemførelsen af forskningsprioriteterne som fastlagt i forskningsdagsordenen under det fælles teknologiinitiativ om »innovative lægemidler« (»forskningsaktiviteter«), især ved at yde tilskud på grundlag af indkaldelser af konkurrerende forslag |
| --- | --- |

—

støtte gennemførelsen af forskningsprioriteterne som fastlagt i forskningsdagsordenen under det fælles teknologiinitiativ om »innovative lægemidler« (»forskningsaktiviteter«), især ved at yde tilskud på grundlag af indkaldelser af konkurrerende forslag

| — | sikre komplementaritet med andre aktiviteter under syvende rammeprogram |
| --- | --- |

—

sikre komplementaritet med andre aktiviteter under syvende rammeprogram

| — | fungere som et offentlig-privat partnerskab, der tilsigter at styrke forskningsinvesteringerne i biofarmakasektoren i medlemsstaterne og landene, som er associeret med det syvende rammeprogram, ved at sammenlægge ressourcer og opdyrke samarbejde mellem den offentlige og private sektor |
| --- | --- |

—

fungere som et offentlig-privat partnerskab, der tilsigter at styrke forskningsinvesteringerne i biofarmakasektoren i medlemsstaterne og landene, som er associeret med det syvende rammeprogram, ved at sammenlægge ressourcer og opdyrke samarbejde mellem den offentlige og private sektor

| — | fremme små og mellemstore virksomheders involvering i sine aktiviteter på linje med målene i syvende rammeprogram. |
| --- | --- |

—

fremme små og mellemstore virksomheders involvering i sine aktiviteter på linje med målene i syvende rammeprogram.

Bidraget fra EFTA-landene i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 82 og protokol 32, skal lægges til de under denne artikel opførte bevillinger. Til orientering afstedkommer disse beløb, som stammer fra EFTA-landenes bidrag, der er konteret under artikel 6 3 0 i oversigten over indtægter, og som er formålsbestemte indtægter, jf. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra e)-g), afsættelse af de tilsvarende bevillinger og anvendelse heraf inden for rammerne af bilaget om »Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde« til nærværende del af oversigten over udgifter i denne sektion, der udgør en integrerende del af det almindelige budget.

Retsgrundlag

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslutning 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet »Samarbejde« til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86).

Rådets forordning (EF) nr. 73/2008 af 20. december 2007 om oprettelse af et fællesforetagende med henblik på gennemførelse af det fælles teknologiinitiativ om innovative lægemidler (EUT L 30 af 4.2.2008, s. 38).

KAPITEL 08 04 — SAMARBEJDE — NANOVIDENSKAB, NANOTEKNOLOGI, MATERIALER OG NY PRODUKTIONSTEKNOLOGI

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 08 04 | Samarbejde — nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi | | | | | | | |
| 08 04 01 | Samarbejde — nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi | 1.1 | 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |
| 08 04 02 | Samarbejde — nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi — fællesforetagendet for brændselsceller og brint | 1.1 | 8 792 000 | 7 107 722 | | | 8 792 000 | 7 107 722 |
| | Kapitel 08 04 — I alt | | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

08 04

Samarbejde — nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

08 04 01

Samarbejde — nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

1.1

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

08 04 02

Samarbejde — nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi — fællesforetagendet for brændselsceller og brint

1.1

8 792 000

7 107 722

8 792 000

7 107 722

Kapitel 08 04 — I alt

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

Artikel 08 04 01 — Samarbejde — nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

Anmærkninger

Målet med aktiviteterne på dette område er at bidrage til den kritiske masse af ressourcer, der skal til for, navnlig med sigte på økoeffektivitet og nedbringelse af udledningerne af farlige stoffer i miljøet, at udvikle og udnytte den mest avancerede teknologi som grundlag for de kommende års hovedsagelig viden- og intelligensbaserede produkter, tjenesteydelser og fremstillingsprocesser.

Der skal afsættes tilstrækkelige bevillinger til forskning i nanoteknologi i forbindelse med miljø- og sundhedsrisikovurderinger, da kun 5-10 % af den globale forskning i nanoteknologier i dag foregår inden for dette område.

Der skal afsættes tilstrækkelige budgetbevillinger til aktiviteter til fremme af forskning i og udvikling af ressourceeffektive processer og praksis, herunder miljøvenligt design, genbrugelighed, genvindelighed og forskning i substitution af farlige eller kritiske stoffer.

Her opføres også udgifter til møder, konferencer, workshopper og kollokvier på højt videnskabeligt eller teknologisk niveau, som afholdes af Kommissionen, og som er af europæisk interesse, finansiering af undersøgelser, støtte, overvågning og evaluering i forbindelse med særprogrammerne, finansiering af IMS-sekretariatet, analyser og evalueringer på højt videnskabeligt eller teknologisk niveau samt foranstaltninger under de foregående rammeprogrammer.

Bidraget fra EFTA-landene i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 82 og protokol 32, skal lægges til de under denne artikel opførte bevillinger. Til orientering afstedkommer disse beløb, som stammer fra EFTA-landenes bidrag, der er konteret under artikel 6 3 0 i oversigten over indtægter, og som er formålsbestemte indtægter, jf. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra e)-g), afsættelse af de tilsvarende bevillinger og anvendelse heraf inden for rammerne af bilaget om »Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde« til nærværende del af oversigten over udgifter i denne sektion, der udgør en integrerende del af det almindelige budget.

Retsgrundlag

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1).

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 af 18. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013) (EUT L 391 af 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslutning 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet »Samarbejde«til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86).

KAPITEL 08 06 — SAMARBEJDE — MILJØ (HERUNDER KLIMAÆNDRINGER)

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 08 06 | Samarbejde — miljø (herunder klimaændringer) | | | | | | | |
| 08 06 01 | Samarbejde — miljø (herunder klimaændringer) | 1.1 | 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |
| 08 06 02 | Samarbejde — miljø — fællesforetagendet for brændselsceller og brint | 1.1 | 3 951 000 | 2 671 697 | | | 3 951 000 | 2 671 697 |
| | Kapitel 08 06 — I alt | | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

08 06

Samarbejde — miljø (herunder klimaændringer)

08 06 01

Samarbejde — miljø (herunder klimaændringer)

1.1

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

08 06 02

Samarbejde — miljø — fællesforetagendet for brændselsceller og brint

1.1

3 951 000

2 671 697

3 951 000

2 671 697

Kapitel 08 06 — I alt

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

Artikel 08 06 01 — Samarbejde — miljø (herunder klimaændringer)

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

Anmærkninger

I det syvende rammeprogram gennemføres miljøforskning under temaet »Miljø (herunder klimaændringer)«. Målet er at fremme en bæredygtig forvaltning af det naturlige og det menneskeskabte miljø og dets ressourcer baseret på øget viden om samspillet mellem biosfæren, økosystemerne og menneskelige aktiviteter og på udvikling af nye teknologier, værktøjer og tjenester som udgangspunkt for en integreret tilgang til løsning af globale miljøproblemer. Hovedvægten vil blive lagt på forudsigelse af ændringer i klimasystemet, det økologiske system og jord- og havsystemet og på værktøjer og teknologier til overvågning, forebyggelse og afbødning af miljøbelastninger og -risici, herunder sundhedsrisici, og til bevaring af det naturlige og det menneskeskabte miljø.

Forskning inden for dette tema vil bidrage til gennemførelsen af internationale forpligtelser og initiativer, f.eks. i forbindelse med GEO (Global Earth Observation). Desuden vil der blive ydet støtte til forskning, som imødekommer behov i forbindelse med bestående og nye EU-retsakter og -politikker, de dertil hørende temastrategier og handlingsplanerne for miljøteknologi og miljø og sundhed. Forskningen skal også skabe teknologiske udviklinger, der kan forbedre europæiske virksomheders, især små og mellemstore virksomheders, position på markederne for bl.a. miljøteknologi.

Bidraget fra EFTA-landene i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 82 og protokol 32, skal lægges til de under denne artikel opførte bevillinger. Til orientering afstedkommer disse beløb, som stammer fra EFTA-landenes bidrag, der er konteret under artikel 6 3 0 i oversigten over indtægter, og som er formålsbestemte indtægter, jf. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra e)-g), afsættelse af de tilsvarende bevillinger og anvendelse heraf inden for rammerne af bilaget om »Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde« til nærværende del af oversigten over udgifter i denne sektion, der udgør en integrerende del af det almindelige budget.

Retsgrundlag

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1).

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 af 18. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013) (EUT L 391 af 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslutning 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet »Samarbejde« til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86).

KAPITEL 08 10 — IDÉER

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 08 10 | Idéer | | | | | | | |
| 08 10 01 | Idéer | 1.1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| | Kapitel 08 10 — I alt | | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

08 10

Idéer

08 10 01

Idéer

1.1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Kapitel 08 10 — I alt

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Artikel 08 10 01 — Idéer

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Anmærkninger

Det overordnede mål med aktiviteterne under særprogrammet »Idéer«, og gennem etableringen af Det Europæiske Forskningsråd, er at finde frem til de bedste forskerhold i Europa og stimulere »frontlinjeforskningen« ved at finansiere højrisikable, tværfaglige projekter, der udelukkende bedømmes på deres kvalitet, sådan som den vurderes af europæiske forskerkolleger på samme niveau, idet der særlig tilskyndes til oprettelse af netværk blandt forskergrupper i forskellige lande for at fremme udviklingen af et europæisk forskersamfund.

Bidraget fra EFTA-landene i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 82 og protokol 32, skal lægges til de under denne artikel opførte bevillinger. Til orientering afstedkommer disse beløb, som stammer fra EFTA-landenes bidrag, der er konteret under artikel 6 3 0 i oversigten over indtægter, og som er formålsbestemte indtægter, jf. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra e)-g), afsættelse af de tilsvarende bevillinger og anvendelse heraf inden for rammerne af bilaget om »Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde« til nærværende del af oversigten over udgifter i denne sektion, der udgør en integrerende del af det almindelige budget.

Denne bevilling vil også at dække de udgifter, der svarer til de indtægter, der giver anledning til opførelse af supplerende bevillinger, og som hidrører fra tredjepart eller tredjeland (ikke-EØS), som deltager i aktioner inden for forskning og teknologisk udvikling.

I overensstemmelse med finansforordningens artikel 21 kan eventuelle indtægter, der opføres under konto 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 og 6 0 3 3 i oversigten over indtægter, give anledning til åbning af supplerende bevillinger.

Retsgrundlag

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1).

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 af 18. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013) (EUT L 391 af 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslutning 2006/972/EF af 19. december 2006 om særprogrammet »Idéer« til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 243).

KAPITEL 08 19 — KAPACITET — STØTTE TIL SAMMENHÆNGENDE UDVIKLING AF FORSKNINGSPOLITIKKER

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 08 19 | Kapacitet — støtte til sammenhængende udvikling af forskningspolitikker | | | | | | | |
| 08 19 01 | Kapacitet — støtte til sammenhængende udvikling af forskningspolitikker | 1.1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| | Kapitel 08 19 — I alt | | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

08 19

Kapacitet — støtte til sammenhængende udvikling af forskningspolitikker

08 19 01

Kapacitet — støtte til sammenhængende udvikling af forskningspolitikker

1.1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Kapitel 08 19 — I alt

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Artikel 08 19 01 — Kapacitet — støtte til sammenhængende udvikling af forskningspolitikker

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Anmærkninger

Et hovedmål for Europa 2020-strategien for vækst og beskæftigelse er at hæve investeringerne i forskning og udvikling til 3 % og at øge deres effektivitet. Tilrettelæggelsen af et sammenhængende sæt af politikker, der kan fremkalde offentlige og private investeringer, er således et hovedanliggende for myndighederne. Indsatsen under dette udgiftsområde vil støtte tilrettelæggelsen af effektive og sammenhængende forskningspolitikker på regionalt og nationalt plan samt på EU-plan ved at stille strukturerede oplysninger, indikatorer og analyser til rådighed og ved aktioner, der sigter mod at samordne forskningspolitikkerne, særlig ved anvendelse af den åbne koordineringsmetode på det forskningspolitiske område.

Bidraget fra EFTA-landene i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 82 og protokol 32, skal lægges til de under denne artikel opførte bevillinger. Til orientering afstedkommer disse beløb, som stammer fra EFTA-landenes bidrag, der er konteret under artikel 6 3 0 i oversigten over indtægter, og som er formålsbestemte indtægter, jf. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra e)-g), afsættelse af de tilsvarende bevillinger og anvendelse heraf inden for rammerne af bilaget om »Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde« til nærværende del af oversigten over udgifter i denne sektion, der udgør en integrerende del af det almindelige budget.

Retsgrundlag

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1).

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 af 18. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013) (EUT L 391 af 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslutning 2006/974/EF af 19. december 2006 om særprogrammet »Kapacitet« til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 299).

KAPITEL 08 20 — EURATOM — FUSIONSENERGI

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 08 20 | Euratom — fusionsenergi | | | | | | | |
| 08 20 01 | Euratom — fusionsenergi | 1.1 | 72 163 290 | 78 549 779 | | | 72 163 290 | 78 549 779 |
| 08 20 02 | Euratom — Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling (Fusion for Energy) | 1.1 | 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |
| | Kapitel 08 20 — I alt | | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

08 20

Euratom — fusionsenergi

08 20 01

Euratom — fusionsenergi

1.1

72 163 290

78 549 779

72 163 290

78 549 779

08 20 02

Euratom — Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling (Fusion for Energy)

1.1

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Kapitel 08 20 — I alt

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

Artikel 08 20 02 — Euratom — Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling (Fusion for Energy)

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Anmærkninger

Nuklear fusion giver udsigt til en ren og næsten uudtømmelig energikilde, og ITER er det afgørende næste skridt på vejen frem mod dette endelige mål. Derfor blev der oprettet en europæisk organisation for ITER og fusionsenergiudvikling i form af et fællesforetagende. Dette europæiske fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling (Fusion for Energy) har følgende opgaver:

| a) | at levere Euratoms bidrag til Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER |
| --- | --- |

a)

at levere Euratoms bidrag til Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER

| b) | at levere Euratoms bidrag til aktiviteterne under »den bredere strategi«, der udføres i samarbejde med Japan med henblik på hurtig realisering af fusionsenergi |
| --- | --- |

b)

at levere Euratoms bidrag til aktiviteterne under »den bredere strategi«, der udføres i samarbejde med Japan med henblik på hurtig realisering af fusionsenergi

| c) | at gennemføre et program til forberedelse af opførelsen af en demonstrationsreaktor for fusionsenergi og dertil knyttede anlæg, herunder Det Internationale Fusionsmaterialebestrålingsanlæg (IFMIF). |
| --- | --- |

c)

at gennemføre et program til forberedelse af opførelsen af en demonstrationsreaktor for fusionsenergi og dertil knyttede anlæg, herunder Det Internationale Fusionsmaterialebestrålingsanlæg (IFMIF).

Retsgrundlag

Rådets afgørelse af 25. september 2006 om Kommissionens indgåelse af aftalen om oprettelse af Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles gennemførelse af ITER-projektet, af ordningen for foreløbig anvendelse af aftalen om oprettelse af Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles gennemførelse af ITER-projektet, og af aftalen om privilegier og immuniteter for Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles gennemførelse af ITER-projektet.

Kommissionens beslutning 2006/943/Euratom af 17. november 2006 om foreløbig anvendelse af aftalen om oprettelse af Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles gennemførelse af ITER-projektet, og af aftalen om privilegier og immuniteter for Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles gennemførelse af ITER-projektet (EUT L 358 af 16.12.2006, s. 60).

Rådets afgørelse 2006/970/Euratom af 18. december 2006 om Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 60).

Rådets forordning (Euratom) nr. 1908/2006 af 19. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under Det Europæiske Atomenergifællesskabs syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2011) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslutning 2006/976/Euratom af 19. december 2006 om særprogrammet til gennemførelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 404).

Rådets beslutning 2007/198/Euratom af 27. marts 2007 om oprettelse af et europæisk fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling og om tilståelse af fordele til det (EUT L 90 af 30.3.2007, s. 58).

Rådets afgørelse 2012/93/Euratom af 19. december 2011 om Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (EUT L 47 af 18.2.2012, s. 25).

Rådets forordning (Euratom) nr. 139/2012 af 19. december 2011 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2012-2013) (EUT L 47 af 18.2.2012, s. 1).

Rådets afgørelse 2012/94/Euratom af 19. december 2011 om særprogrammet for gennemførelse af indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (EUT L 47 af 18.2.2012, s. 33).

AFSNIT 09 — KOMMUNIKATIONSNET, INDHOLD OG TEKNOLOGI

Tal

| Afsnit Kapitel | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 09 01 | Administrative udgifter vedrørende politikområdet kommunikationsnet, indhold og teknologi | | 127 323 333 | 127 323 333 | | | 127 323 333 | 127 323 333 |
| 09 02 | Lovgrundlaget for den digitale dagsorden | | 18 137 969 | 25 484 774 | | | 18 137 969 | 25 484 774 |
| 40 02 41 | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 | | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 |
| 09 03 | Udbredelse af informations- og kommunikationsteknologi | 1 | 144 265 000 | 132 209 900 | | | 144 265 000 | 132 209 900 |
| 09 04 | Samarbejde — informations- og kommunikationsteknologi (Ikt) | 1 | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |
| 09 05 | Kapacitet — Forskningsinfrastruktur | 1 | 37 403 000 | 53 948 802 | | | 37 403 000 | 53 948 802 |
| | Afsnit 09 — I alt | | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| | 40 01 40, 40 02 41


  I alt + reserve | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 508 097 196 | | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 548 909 877 |

Afsnit Kapitel

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

09 01

Administrative udgifter vedrørende politikområdet kommunikationsnet, indhold og teknologi

127 323 333

127 323 333

127 323 333

127 323 333

09 02

Lovgrundlaget for den digitale dagsorden

18 137 969

25 484 774

18 137 969

25 484 774

40 02 41

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

09 03

Udbredelse af informations- og kommunikationsteknologi

1

144 265 000

132 209 900

144 265 000

132 209 900

09 04

Samarbejde — informations- og kommunikationsteknologi (Ikt)

1

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

09 05

Kapacitet — Forskningsinfrastruktur

1

37 403 000

53 948 802

37 403 000

53 948 802

Afsnit 09 — I alt

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

I alt + reserve

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

KAPITEL 09 04 — SAMARBEJDE — INFORMATIONS- OG KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGI (IKT)

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 09 04 | Samarbejde — informations- og kommunikationsteknologi (Ikt) | | | | | | | |
| 09 04 01 | Støtte til forskningssamarbejde på området informations- og kommunikationsteknologi (Ikt — Samarbejde) | | | | | | | |
| 09 04 01 01 | Støtte til forskningssamarbejde på området informations- og kommunikationsteknologi (Ikt — Samarbejde) | 1.1 | 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |
| 09 04 01 02 | Samarbejde — informations- og kommunikationsteknologi — fællesforetagendet Artemis | 1.1 | 65 000 000 | 19 016 953 | | | 65 000 000 | 19 016 953 |
| 09 04 01 03 | Samarbejde — informations- og kommunikationsteknologi — støtteudgifter til fællesforetagendet Artemis | 1.1 | 911 793 | 901 234 | | | 911 793 | 901 234 |
| 09 04 01 04 | Samarbejde — informations- og kommunikationsteknologi — fællesforetagendet Eniac | 1.1 | 110 000 000 | 35 143 790 | | | 110 000 000 | 35 143 790 |
| 09 04 01 05 | Samarbejde — informations- og kommunikationsteknologi — støtteudgifter til fællesforetagendet Eniac | 1.1 | 429 142 | 424 172 | | | 429 142 | 424 172 |
| | Artikel 09 04 01 — Tilsammen | | 1 483 700 335 | 1 157 865 792 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 198 678 473 |
| 09 04 02 | Bevillinger hidrørende fra tredjeparters (ikke fra Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) deltagelse i forskning og teknologisk udvikling | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 09 04 03 | Afslutning af tidligere EF-rammeprogrammer (før 2007) | 1.1 | — | 10 872 610 | | | — | 10 872 610 |
| | Kapitel 09 04 — I alt | | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

09 04

Samarbejde — informations- og kommunikationsteknologi (Ikt)

09 04 01

Støtte til forskningssamarbejde på området informations- og kommunikationsteknologi (Ikt — Samarbejde)

09 04 01 01

Støtte til forskningssamarbejde på området informations- og kommunikationsteknologi (Ikt — Samarbejde)

1.1

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

09 04 01 02

Samarbejde — informations- og kommunikationsteknologi — fællesforetagendet Artemis

1.1

65 000 000

19 016 953

65 000 000

19 016 953

09 04 01 03

Samarbejde — informations- og kommunikationsteknologi — støtteudgifter til fællesforetagendet Artemis

1.1

911 793

901 234

911 793

901 234

09 04 01 04

Samarbejde — informations- og kommunikationsteknologi — fællesforetagendet Eniac

1.1

110 000 000

35 143 790

110 000 000

35 143 790

09 04 01 05

Samarbejde — informations- og kommunikationsteknologi — støtteudgifter til fællesforetagendet Eniac

1.1

429 142

424 172

429 142

424 172

Artikel 09 04 01 — Tilsammen

1 483 700 335

1 157 865 792

40 812 681

1 483 700 335

1 198 678 473

09 04 02

Bevillinger hidrørende fra tredjeparters (ikke fra Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) deltagelse i forskning og teknologisk udvikling

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

09 04 03

Afslutning af tidligere EF-rammeprogrammer (før 2007)

1.1

—

10 872 610

—

10 872 610

Kapitel 09 04 — I alt

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

Artikel 09 04 01 — Støtte til forskningssamarbejde på området informations- og kommunikationsteknologi (Ikt — Samarbejde)

Konto 09 04 01 01 — Støtte til forskningssamarbejde på området informations- og kommunikationsteknologi (Ikt — Samarbejde)

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

Anmærkninger

Målet med Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) og temaet »informations- og kommunikationsteknologi« under særprogrammet »Samarbejde« er at forbedre den europæiske industris konkurrenceevne og sætte Europa i stand til at beherske og forme den fremtidige udvikling af informations- og kommunikationsteknologi i overensstemmelse med en langsigtet europæisk ikt-strategi, så samfundets og økonomiens behov kan blive opfyldt og europæiske standarder kan være med til at forme den globale ikt-udvikling snarere end at bliver overhalet af andre voksende globale markeder.

Aktiviteterne skal styrke Europas videnskabelige og teknologiske grundlag og sikre dets førerposition på verdensplan inden for ikt, sætte gang i innovation gennem brug af ikt og sikre, at fremskridt på ikt-området hurtigt omsættes til fordele for Europas borgere, virksomheder, industri og myndigheder.

Strategisk forskning under ikt-temaet er centreret omkring nogle nøgleteknologiområder, sikrer fuld integrering af teknologierne og bevirker øget viden om og midler til at udvikle en lang række innovative ikt-applikationer.

Aktiviteterne fungerer som løftestang for industrielle og teknologiske fremskridt i ikt-sektoren og giver vigtige ikt-intensive sektorer et konkurrencemæssigt forspring dels gennem innovative ikt-baserede produkter og tjenester med høj værditilvækst, dels gennem nye processer eller effektivisering af de organisatoriske processer i såvel virksomheder som offentlige forvaltninger. Også andre EU-politikker vil blive understøttet af forskning i forbindelse med dette tema gennem mobilisering af ikt for at imødekomme offentlighedens og samfundets behov.

Aktiviteterne omfatter samarbejde og udveksling af bedste praksis med henblik på at opstille fælles standarder for Unionen, som er kompatible med eller sætter globale standarder, etablering af netværk og initiativer til koordinering af nationale programmer. Denne bevilling skal også dække udgifter til uafhængige eksperter, der yder bistand til evaluering af forslag og gennemgang af projekter, udgifter til arrangementer, møder, konferencer, workshopper og seminarer, som er af europæisk interesse, og som arrangeres af Kommissionen, udgifter til undersøgelser, analyser og evalueringer, udgifter til tilsyn med og evaluering af særprogrammerne og rammeprogrammerne og udgifter til opfølgning af programmerne og resultatformidling, herunder foranstaltninger under de foregående rammeprogrammer.

Bidraget fra EFTA-landene i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 82 og protokol 32, skal lægges til de under denne konto opførte bevillinger. Til orientering afstedkommer disse beløb, som stammer fra EFTA-landenes bidrag, der er konteret under artikel 6 3 0 i oversigten over indtægter, og som er formålsbestemte indtægter, jf. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra e)-g), afsættelse af de tilsvarende bevillinger og anvendelse heraf inden for rammerne af bilaget om »Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde« til nærværende del af oversigten over udgifter i denne sektion, der udgør en integrerende del af det almindelige budget.

En del af denne bevilling skal fremme fælles tilgange til vigtige globale udfordringer, såsom en ikt-strategi, der ikke alene kan konkurrere med hastigt voksende ikt-markeder f.eks. i Asien, men som også kan sætte standarder for den globale ikt-politik til fordel for europæiske værdier ved at samle ressourcer og fremme udvekslingen af bedste praksis til fremme af forskning, udvikling og innovation inden for ikt. Foranstaltninger vil have til formål at gøre det internationale samfunds aktiviteter mere effektive og vil supplere eksisterende mekanismer og succesrige samarbejdsrelationer. Bevillingerne vil blive anvendt til at finansiere innovative tiltag mellem europæiske lande og tredjelande. Omfanget af sådanne tiltag er for omfattende til at kunne klares af et enkelt land, og vil være til gavn for både Unionen og dens partnere i forberedelsen af deres ledende rolle inden for udformningen af fremtidige ikt-standarder. Ved gennemførelsen af denne foranstaltning sikrer Kommissionen en ligelig fordeling af midler. Det vil også bidrage til at motivere aktører på globalt plan til at engagere sig i forskningspartnerskaber for at fremme innovation på ikt-området.

Retsgrundlag

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1).

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 af 18. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013) (EUT L 391 af 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslutning 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet »Samarbejde« til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86).

AFSNIT 10 — DIREKTE FORSKNING

Tal

| Afsnit Kapitel | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 10 01 | Administrative udgifter vedrørende politikområdet direkte forskning | 1 | 350 080 000 | 350 080 000 | | | 350 080 000 | 350 080 000 |
| 10 02 | Direkte finansieret forskning, aktionsbevillinger — syvende rammeprogram (2007-2013) — EU | 1 | 33 089 156 | 30 721 154 | | | 33 089 156 | 30 721 154 |
| 10 03 | Direkte finansieret forskning, aktionsbevillinger — Syvende rammeprogram (2007-2011 og 2012-2013) — Euratom | 1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 04 | Afslutning af tidligere rammeprogrammer og andre aktiviteter | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 10 05 | Den nukleare fortidsbyrde efter Det Fælles Forskningscenters nukleare aktiviteter i henhold til Euratom-traktaten | 1 | 30 900 000 | 29 204 688 | | | 30 900 000 | 29 204 688 |
| | Afsnit 10 — I alt | | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |

Afsnit Kapitel

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

10 01

Administrative udgifter vedrørende politikområdet direkte forskning

1

350 080 000

350 080 000

350 080 000

350 080 000

10 02

Direkte finansieret forskning, aktionsbevillinger — syvende rammeprogram (2007-2013) — EU

1

33 089 156

30 721 154

33 089 156

30 721 154

10 03

Direkte finansieret forskning, aktionsbevillinger — Syvende rammeprogram (2007-2011 og 2012-2013) — Euratom

1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 04

Afslutning af tidligere rammeprogrammer og andre aktiviteter

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

10 05

Den nukleare fortidsbyrde efter Det Fælles Forskningscenters nukleare aktiviteter i henhold til Euratom-traktaten

1

30 900 000

29 204 688

30 900 000

29 204 688

Afsnit 10 — I alt

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

Anmærkninger

Disse anmærkninger er relevante for alle budgetposter vedrørende politikområdet direkte forskning (dog ikke kapitel 10 05).

Bevillingerne under dette afsnit dækker ikke kun udgifterne til interventioner og vedtægtspersonale, men også øvrige personaleomkostninger, udgifterne til virksomhedskontrakter, infrastrukturudgifterne, informations- og publikationsudgifterne og andre driftsudgifter som følge af forsknings- og udviklingsaktioner, herunder sonderende forskning.

I overensstemmelse med finansforordningens artikel 21 kan eventuelle indtægter, der opføres under konto 6 2 2 4 og 6 2 2 5 i oversigten over indtægter, give anledning til åbning af supplerende bevillinger.

Diverse indtægter kan opføres som supplerende bevillinger, der alt efter deres bestemmelse anvendes under et af følgende kapitler 10 02, 10 03 eller 10 04 eller artikel 10 01 05.

Indtægter fra bidrag fra kandidatlande og i givet fald potentielle kandidatlande på Vestbalkan, der deltager i EU-programmerne, som opføres under konto 6 0 3 1 i oversigten over indtægter, kan give anledning til, at der opføres supplerende bevillinger, i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra e)-g).

Det forventes, at en række tredjelande eller organisationer i tredjelande deltager i visse af disse aktioner som led i det europæiske samarbejde inden for videnskabelig og teknisk forskning. Et eventuelt finansielt bidrag opføres under konto 6 0 1 3 i oversigten over indtægter og kan give anledning til opførelse af supplerende bevillinger i overensstemmelse med finansforordningens artikel 21.

De supplerende bevillinger opføres under artikel 10 02 02 og 10 03 02.

Bevillinger under dette afsnit dækker omkostningerne til det tjenstgørende personale i de finansielle og administrative afdelinger i Det Fælles Forskningscenter og deres behov for støttebevillinger (ca. 15 % af omkostningerne).

KAPITEL 10 03 — DIREKTE FINANSIERET FORSKNING, AKTIONSBEVILLINGER — SYVENDE RAMMEPROGRAM (2007-2011 OG 2012-2013) — EURATOM

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 10 03 | Direkte finansieret forskning, aktionsbevillinger — Syvende rammeprogram (2007-2011 og 2012-2013) — Euratom | | | | | | | |
| 10 03 01 | Det Fælles Forskningscenters (JRC) nukleare aktiviteter | 1.1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 03 02 | Bevillinger hidrørende fra tredjeparters (ikke fra Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) deltagelse i forskning og teknologisk udvikling | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Kapitel 10 03 — I alt | | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

10 03

Direkte finansieret forskning, aktionsbevillinger — Syvende rammeprogram (2007-2011 og 2012-2013) — Euratom

10 03 01

Det Fælles Forskningscenters (JRC) nukleare aktiviteter

1.1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 03 02

Bevillinger hidrørende fra tredjeparters (ikke fra Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) deltagelse i forskning og teknologisk udvikling

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Kapitel 10 03 — I alt

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Artikel 10 03 01 — Det Fælles Forskningscenters (JRC) nukleare aktiviteter

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Anmærkninger

Denne bevilling skal dække Det Fælles Forskningscenters arbejde inden for teknisk-videnskabelig støtte og forskningsaktiviteter i henhold til det nukleare særprograms bestemmelser inden for følgende områder:

| — | håndtering af nukleart affald, miljøpåvirkninger og grundviden og forskning vedrørende nedlukning |
| --- | --- |

—

håndtering af nukleart affald, miljøpåvirkninger og grundviden og forskning vedrørende nedlukning

| — | nuklear sikkerhed |
| --- | --- |

—

nuklear sikkerhed

| — | nuklear sikkerhedskontrol. |
| --- | --- |

—

nuklear sikkerhedskontrol.

Den dækker de aktiviteter, som er nødvendige til gennemførelse af sikkerhedskontrol, jf. kapitel 7 i afsnit II i Euratom-traktaten, og de forpligtelser, som ikke-spredningstraktaten afføder, samt gennemførelse af Kommissionens program for støtte til Den Internationale Atomenergiorganisation.

Den dækker de specifikke udgifter vedrørende de pågældende forsknings- og støtteaktiviteter (anskaffelser af enhver art og kontrakter). Heri indgår udgifter til forskningsinfrastruktur til de pågældende projekter.

Den skal også dække udgifter af enhver art til forskningsaktiviteter i forbindelse med aktiviteter under denne artikel, der udføres af Det Fælles Forskningscenter som led i centrets deltagelse i indirekte aktioner på konkurrencevilkår.

I overensstemmelse med finansforordningens artikel 21og artikel 183, stk. 2, kan eventuelle indtægter, der opføres under konto 6 2 2 3 og 6 2 2 6 i oversigten over indtægter, give anledning til opførelse af supplerende bevillinger.

Retsgrundlag

Rådets afgørelse 2006/970/Euratom af 18. december 2006 om Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 60).

Rådets beslutning 2006/977/Euratom af 19. december 2006 om særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters gennemførelse af direkte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 434).

Rådets forordning (Euratom) nr. 1908/2006 af 19. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under Det Europæiske Atomenergifællesskabs syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2011) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 1).

Rådets afgørelse 2012/93/Euratom af 19. december 2011 om Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (EUT L 47 af 18.2.2012, s. 25).

Rådets forordning (Euratom) nr. 139/2012 af 19. december 2011 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2012-2013) (EUT L 47 af 18.2.2012, s. 1).

Rådets afgørelse 2012/95/Euratom af 19. december 2011 om særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters gennemførelse af direkte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (EUT L 47 af 18.2.2012, s. 40).

AFSNIT 13 — REGIONALPOLITIK

Tal

| Afsnit Kapitel | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 13 01 | Administrative udgifter vedrørende politikområdet regionalpolitik | | 88 792 579 | 88 792 579 | | | 88 792 579 | 88 792 579 |
| 13 03 | Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og andre regionale foranstaltninger | 1 | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 | | | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 |
| 13 04 | Samhørighedsfonden | 1 | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 | | | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 |
| 13 05 | Førtiltrædelsesforanstaltninger i tilknytning til strukturpolitikkerne | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |
| 13 06 | Solidaritetsfonden | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| | Afsnit 13 — I alt | | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |

Afsnit Kapitel

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

13 01

Administrative udgifter vedrørende politikområdet regionalpolitik

88 792 579

88 792 579

88 792 579

88 792 579

13 03

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og andre regionale foranstaltninger

1

30 639 878 699

31 410 089 436

30 639 878 699

31 410 089 436

13 04

Samhørighedsfonden

1

12 499 800 000

11 414 497 449

12 499 800 000

11 414 497 449

13 05

Førtiltrædelsesforanstaltninger i tilknytning til strukturpolitikkerne

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

13 06

Solidaritetsfonden

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Afsnit 13 — I alt

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

KAPITEL 13 05 — FØRTILTRÆDELSESFORANSTALTNINGER I TILKNYTNING TIL STRUKTURPOLITIKKERNE

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 13 05 | Førtiltrædelsesforanstaltninger i tilknytning til strukturpolitikkerne | | | | | | | |
| 13 05 01 | Strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument (Ispa) — afslutning af tidligere projekter (2000-2006) | | | | | | | |
| 13 05 01 01 | Strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument (Ispa) — afslutning af tidligere projekter (2000-2006) | 4 | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 01 02 | Strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument — indstilling af førtiltrædelsesbistanden vedrørende otte ansøgerlande | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Artikel 13 05 01 — Tilsammen | | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 02 | Instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) — komponent til regional udvikling | 4 | 462 000 000 | 172 734 477 | | | 462 000 000 | 172 734 477 |
| 13 05 03 | Instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) — komponent til grænseoverskridende samarbejde | | | | | | | |
| 13 05 03 01 | Grænseoverskridende samarbejde — bidrag fra underudgiftsområde 1 b | 1.2 | 51 491 401 | 50 000 000 | | | 51 491 401 | 50 000 000 |
| 13 05 03 02 | Grænseoverskridende samarbejde og kandidatlandes/potentielle kandidatlandes deltagelse i strukturfondsfinansierede transnationale og interregionale samarbejdsprogrammer — bidrag fra udgiftsområde 4 | 4 | 36 279 051 | 34 675 735 | | | 36 279 051 | 34 675 735 |
| | Artikel 13 05 03 — Tilsammen | | 87 770 452 | 84 675 735 | | | 87 770 452 | 84 675 735 |
| | Kapitel 13 05 — I alt | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

13 05

Førtiltrædelsesforanstaltninger i tilknytning til strukturpolitikkerne

13 05 01

Strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument (Ispa) — afslutning af tidligere projekter (2000-2006)

13 05 01 01

Strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument (Ispa) — afslutning af tidligere projekter (2000-2006)

4

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 01 02

Strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument — indstilling af førtiltrædelsesbistanden vedrørende otte ansøgerlande

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Artikel 13 05 01 — Tilsammen

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 02

Instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) — komponent til regional udvikling

4

462 000 000

172 734 477

462 000 000

172 734 477

13 05 03

Instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) — komponent til grænseoverskridende samarbejde

13 05 03 01

Grænseoverskridende samarbejde — bidrag fra underudgiftsområde 1 b

1.2

51 491 401

50 000 000

51 491 401

50 000 000

13 05 03 02

Grænseoverskridende samarbejde og kandidatlandes/potentielle kandidatlandes deltagelse i strukturfondsfinansierede transnationale og interregionale samarbejdsprogrammer — bidrag fra udgiftsområde 4

4

36 279 051

34 675 735

36 279 051

34 675 735

Artikel 13 05 03 — Tilsammen

87 770 452

84 675 735

87 770 452

84 675 735

Kapitel 13 05 — I alt

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

Artikel 13 05 01 — Strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument (Ispa) — afslutning af tidligere projekter (2000-2006)

Anmærkninger

Førtiltrædelsesinstrumentet på strukturområdet (Ispa) havde til hensigt at yde støtte til de central- og østeuropæiske kandidatlandes tiltrædelse af Unionen. Ispa blev anvendt til at hjælpe modtagerlandene med at overholde gældende EU-ret på miljø- og transportområdet.

Konto 13 05 01 01 — Strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument (Ispa) — afslutning af tidligere projekter (2000-2006)

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

Anmærkninger

Denne bevilling skal dække støtten fra Ispa samt den tekniske bistand, der leveres uden for Kommissionen med henblik på støttens gennemførelse i de central- og østeuropæiske kandidatlande.

Denne konto kan ikke anvendes til finansiering af administrative udgifter, uanset hvem støtten går til.

Retsgrundlag

Rådets forordning (EF) nr. 1266/1999 af 21. juni 1999 om samordning af støtten til ansøgerlandene som led i førtiltrædelsesstrategien (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 68).

Rådets forordning (EF) nr. 1267/1999 af 21. juni 1999 om oprettelse af et strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 73).

Rådets forordning (EF) nr. 2257/2004 af 20. december 2004 om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89, (EF) nr. 1267/1999, (EF) nr. 1268/1999 og (EF) nr. 2666/2000 for at tage hensyn til Kroatiens status som kandidatland (EUT L 389 af 30.12.2004, s. 1).

KAPITEL 13 06 — SOLIDARITETSFONDEN

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 13 06 | Solidaritetsfonden | | | | | | | |
| 13 06 01 | Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — medlemsstaterne | 3.2 | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| 13 06 02 | Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — lande, som har indledt tiltrædelsesforhandlinger | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Kapitel 13 06 — I alt | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

13 06

Solidaritetsfonden

13 06 01

Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — medlemsstaterne

3.2

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

13 06 02

Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — lande, som har indledt tiltrædelsesforhandlinger

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Kapitel 13 06 — I alt

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Artikel 13 06 01 — Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — medlemsstaterne

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Anmærkninger

Under denne artikel opføres de bevillinger, der følger af anvendelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i tilfælde af større katastrofer i medlemsstaterne. Bistand bør først og fremmest ydes i forbindelse med naturkatastrofer, men kan ligeledes ydes i tilfælde af en nødsituation i de pågældende medlemsstater, hvor der fastsættes en frist for anvendelsen af den økonomiske bistand, og hvor der fastlægges bestemmelser om, at modtagerlandene skal forelægge dokumentation for anvendelsen af den hjælp, de modtager. Allerede modtaget bistand, som efterfølgende dækkes af tredjepart inden for rammerne af »forureneren betaler«-princippet, for eksempel, eller som overstiger den endelige opgørelse af skaderne, bør betales tilbage.

Der vil blive truffet afgørelse om tildeling af bevillingerne i et ændringsbudget, der kun har til formål at anvende midler fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond.

Retsgrundlag

Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3).

Referenceretsakter

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, forelagt af Kommissionen den 6. april 2005 (COM(2005)0108).

Interinstitutionel aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1).

AFSNIT 15 — UDDANNELSE OG KULTUR

Tal

| Afsnit Kapitel | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 15 01 | Administrative udgifter vedrørende politikområdet uddannelse og kultur | | 123 603 923 | 123 603 923 | | | 123 603 923 | 123 603 923 |
| 15 02 | Livslang læring, herunder flersprogethed | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 | | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 |
| 15 04 | Udvikling af det kulturelle og audiovisuelle samarbejde i Europa | | 175 715 000 | 159 896 411 | | | 175 715 000 | 159 896 411 |
| 15 05 | Fremme af samarbejde vedrørende ungdom og sport | 3 | 149 539 000 | 130 166 227 | | | 149 539 000 | 130 166 227 |
| 15 07 | Mennesker — Program for mobilitet blandt forskere | 1 | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |
| | Afsnit 15 — I alt | | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |

Afsnit Kapitel

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

15 01

Administrative udgifter vedrørende politikområdet uddannelse og kultur

123 603 923

123 603 923

123 603 923

123 603 923

15 02

Livslang læring, herunder flersprogethed

1 417 215 664

1 379 114 216

1 417 215 664

1 379 114 216

15 04

Udvikling af det kulturelle og audiovisuelle samarbejde i Europa

175 715 000

159 896 411

175 715 000

159 896 411

15 05

Fremme af samarbejde vedrørende ungdom og sport

3

149 539 000

130 166 227

149 539 000

130 166 227

15 07

Mennesker — Program for mobilitet blandt forskere

1

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

Afsnit 15 — I alt

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

KAPITEL 15 07 — MENNESKER — PROGRAM FOR MOBILITET BLANDT FORSKERE

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 15 07 | Mennesker — Program for mobilitet blandt forskere | | | | | | | |
| 15 07 77 | Mennesker | 1.1 | 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |
| 15 07 78 | Bevillinger hidrørende fra tredjeparters (ikke fra Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) deltagelse i forskning og teknologisk udvikling | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 15 07 79 | Pilotprojekt — Videnpartnerskaber | 1.1 | p.m. | 499 900 | | | p.m. | 499 900 |
| | Kapitel 15 07 — I alt | | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

15 07

Mennesker — Program for mobilitet blandt forskere

15 07 77

Mennesker

1.1

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

15 07 78

Bevillinger hidrørende fra tredjeparters (ikke fra Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) deltagelse i forskning og teknologisk udvikling

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

15 07 79

Pilotprojekt — Videnpartnerskaber

1.1

p.m.

499 900

p.m.

499 900

Kapitel 15 07 — I alt

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

Artikel 15 07 77 — Mennesker

Tal

| Budget 2013 | Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |

Budget 2013

Forslag til ændringsbudget nr. 9/2013

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

Anmærkninger

Det er vigtigt at gøre Europa mere attraktivt for forskere for at øge kapaciteten og forbedre præstationerne inden for forskning og teknologisk udvikling og samtidig konsolidere og videreudvikle det europæiske forskningsrum. I betragtning af den stigende konkurrence på verdensplan er det nødvendigt at skabe et åbent og konkurrencedygtigt europæisk arbejdsmarked for forskere med et bredt udvalg af attraktive karriereudsigter.

Merværdien af den støtte, der ydes under særprogrammet »Mennesker« (som gennemføres ved Marie Curie-foranstaltninger, »forskernatten« og Euraxess-initiativet), ligger i en øget mobilitet, på tværs af grænser, fag og sektorer, for forskere som drivkraft i den europæiske innovation. Marie Curie-foranstaltninger fremmer endvidere samarbejde mellem uddannelse, forskning og erhvervsliv fra forskellige lande, for så vidt angår uddannelse og karriereudvikling for forskere, med henblik på at udvikle deres færdigheder og forberede dem på fremtidens arbejdsopgaver. Marie Curie-foranstaltningerne styrker et snævrere samarbejde mellem uddannelse og erhvervsliv for at øge udvekslingen af viden og forbedre ph.d-uddannelsen, der tilpasses erhvervslivets behov. Ved at fremme ansættelsesvilkårene i overensstemmelse med det europæiske charter og adfærdskodeksen for forskere bidrager disse tiltag til at gøre en forskerkarriere i Europa mere attraktiv.

Bidraget fra EFTA-landene i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 82 og protokol 32, skal lægges til de under denne artikel opførte bevillinger. Til orientering afstedkommer disse beløb, som stammer fra EFTA-landenes bidrag, der er konteret under artikel 6 3 0 i oversigten over indtægter, og som er formålsbestemte indtægter, jf. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra e)-g), opførelse af de tilsvarende bevillinger og anvendelse heraf inden for rammerne af EØS-bilaget til nærværende del af oversigten over udgifter i denne sektion, der udgør en integrerende del af det almindelige budget.

Denne bevilling vil også dække de udgifter, der svarer til de indtægter, der giver anledning til opførelse af supplerende bevillinger, og som hidrører fra tredjepart eller tredjeland (ikke-EØS), som deltager i aktioner inden for forskning og teknologisk udvikling.

Eventuelle indtægter, der opføres under konto 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 og 6 0 3 3 i oversigten over indtægter, kan give anledning til opførelse af supplerende bevillinger, jf. finansforordningens artikel 21.

Retsgrundlag

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 af 18. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013) (EUT L 391 af 30.12.2006, s. 1).

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslutning 2006/973/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Mennesker til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 270).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/203 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/203

---

P7_TA(2013)0475

Anvendelse af EU's Solidaritetsfond — tørke og skovbrande i Rumænien, oversvømmelser i Tyskland, Østrig og Den Tjekkiske Republik

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (tørke og skovbrande i Rumænien og oversvømmelser i Tyskland, Østrig og Tjekkiet) (COM(2013)0692 — C7-0343/2013 — 2013/2255(BUD))

(2016/C 436/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0692 — C7-0343/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0692 — C7-0343/2013),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 26, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 26,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0369/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0369/2013),

| 1. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

1.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 2. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse 2014/95/EU).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/204

---

P7_TA(2013)0476

Anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet til at supplere finansieringen af Den Europæiske Socialfond i henhold til EU's almindelige budget for 2013 med henblik på at forhøje bevillingerne til Frankrig, Italien og Spanien

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet (COM(2013)0559 — C7-0235/2013 — 2013/2159(BUD))

(2016/C 436/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (1),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 7/2013, forelagt af Kommissionen den 25. juli 2013 (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 7/2013, forelagt af Kommissionen den 25. juli 2013 (COM(2013)0557),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (2), særlig punkt 27, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (2), særlig punkt 27,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0559 — C7-0235/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0559 — C7-0235/2013),

| — | der henviser til Rådets holdning, der blev vedtaget den 7. oktober 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning, der blev vedtaget den 7. oktober 2013,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0370/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0370/2013),

| A. | der henviser til, at det, efter at alle muligheder for at omfordele bevillingsforpligtelserne under udgiftsområde 1b er undersøgt, synes nødvendigt at bringe fleksibilitetsinstrumentet i anvendelse; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det, efter at alle muligheder for at omfordele bevillingsforpligtelserne under udgiftsområde 1b er undersøgt, synes nødvendigt at bringe fleksibilitetsinstrumentet i anvendelse;

| B. | der henviser til, at Kommissionen har foreslået at bringe fleksibilitetsinstrumentet i anvendelse for at supplere finansieringen i Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013 af Den Europæiske Socialfond (ESF) ud over loftet for udgiftsområde 1b med 134 049 037 EUR med henblik på at forhøje bevillingerne til Frankrig, Italien og Spanien for 2013 med et samlet beløb på 150 mio. EUR; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen har foreslået at bringe fleksibilitetsinstrumentet i anvendelse for at supplere finansieringen i Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013 af Den Europæiske Socialfond (ESF) ud over loftet for udgiftsområde 1b med 134 049 037 EUR med henblik på at forhøje bevillingerne til Frankrig, Italien og Spanien for 2013 med et samlet beløb på 150 mio. EUR;

| 1. | noterer sig Kommissionens forslag om at overskride loftet for udgiftsområde 1b med 134 049 037 EUR med henblik på at forhøje ESF-bevillinger til Frankrig, Italien og Spanien for 2013 med et samlet beløb på 150 mio. EUR og at bringe fleksibilitetsinstrumentet i anvendelse i overensstemmelse med dette; |
| --- | --- |

1.

noterer sig Kommissionens forslag om at overskride loftet for udgiftsområde 1b med 134 049 037 EUR med henblik på at forhøje ESF-bevillinger til Frankrig, Italien og Spanien for 2013 med et samlet beløb på 150 mio. EUR og at bringe fleksibilitetsinstrumentet i anvendelse i overensstemmelse med dette;

| 2. | er enig i anvendelsen af fleksibilitetsinstrumentet i forpligtelsesbevillinger op til et beløb på 134 049 037 EUR til finansiering af disse yderligere bevillinger under udgiftsområde 1b; |
| --- | --- |

2.

er enig i anvendelsen af fleksibilitetsinstrumentet i forpligtelsesbevillinger op til et beløb på 134 049 037 EUR til finansiering af disse yderligere bevillinger under udgiftsområde 1b;

| 3. | godkender den afgørelse, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

3.

godkender den afgørelse, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 4. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 66 af 8.3.2013.

(2)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse 2014/94/EU).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/206

---

P7_TA(2013)0477

Europæiske satellitbaserede navigationssystemer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om etablering og drift af de europæiske satellitbaserede navigationssystemer (COM(2011)0814 — C7-0464/2011 — 2011/0392(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/32)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0814), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0814),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 172 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0464/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 172 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0464/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. marts 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. marts 2012 (1),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 11. september 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 11. september 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Budgetudvalget og Transport og Turismeudvalget (A7-0321/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Budgetudvalget og Transport og Turismeudvalget (A7-0321/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | godkender Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 179.

---

P7_TC1-COD(2011)0392

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om etablering og drift af de europæiske satellitbaserede navigationssystemer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 876/2002 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1285/2013).

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Fælles erklæring af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen

vedrørende

DET INTERINSTITUTIONELLE GALILEOPANEL

| 1. | På baggrund af de europæiske GNSS-programmers betydning, unikke karakter og kompleksitet, Unionens ejerskab af de systemer, der følge af programmerne, og den fulde finansiering af programmerne for perioden 2014-2020 over EU-budgettet erkender Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, at det er nødvendigt med et tæt samarbejde mellem de tre institutioner. |
| --- | --- |

1.

På baggrund af de europæiske GNSS-programmers betydning, unikke karakter og kompleksitet, Unionens ejerskab af de systemer, der følge af programmerne, og den fulde finansiering af programmerne for perioden 2014-2020 over EU-budgettet erkender Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, at det er nødvendigt med et tæt samarbejde mellem de tre institutioner.

| 2. | Det Interinstitutionelle Galileopanel mødes for at bistå de enkelte EU-institutioner med at varetage deres respektive beføjelser. Med henblik herpå etableres panelet for nøje at følge:






  a) | de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af de europæiske GNSS-programmer, navnlig med hensyn til gennemførelse af indkøb og kontrakter, særlig i forbindelse med ESA |
| --- | --- | --- |

2.

Det Interinstitutionelle Galileopanel mødes for at bistå de enkelte EU-institutioner med at varetage deres respektive beføjelser. Med henblik herpå etableres panelet for nøje at følge:

a)

de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af de europæiske GNSS-programmer, navnlig med hensyn til gennemførelse af indkøb og kontrakter, særlig i forbindelse med ESA

| b) | de internationale aftaler med tredjelande, jf. dog bestemmelserne i artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| --- | --- |

b)

de internationale aftaler med tredjelande, jf. dog bestemmelserne i artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

| c) | forberedelsen af markederne for satellitnavigation |
| --- | --- |

c)

forberedelsen af markederne for satellitnavigation

| d) | styringsordningernes effektivitet samt |
| --- | --- |

d)

styringsordningernes effektivitet samt

| e) | den årlige revision af arbejdsprogrammet. |
| --- | --- |

e)

den årlige revision af arbejdsprogrammet.

| 3. | Panelet skal i overensstemmelse med gældende regler overholde kravet om diskretion, navnlig i betragtning af oplysningers fortrolighed og visse datas følsomme karakter. |
| --- | --- |

3.

Panelet skal i overensstemmelse med gældende regler overholde kravet om diskretion, navnlig i betragtning af oplysningers fortrolighed og visse datas følsomme karakter.

| 4. | Kommissionen skal tage hensyn til panelets synspunkter. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen skal tage hensyn til panelets synspunkter.

| 5. | Panelet består af syv repræsentanter, heraf






  — | 3 fra Rådet |
| --- | --- | --- |

5.

Panelet består af syv repræsentanter, heraf

—

3 fra Rådet

| — | 3 fra Europa-Parlamentet |
| --- | --- |

—

3 fra Europa-Parlamentet

| — | 1 fra Kommissionen
  og mødes regelmæssigt (i princippet fire gange om året). |
| --- | --- |

—

1 fra Kommissionen

og mødes regelmæssigt (i princippet fire gange om året).

| 6. | Panelet berører ikke eksisterende ansvarsområder eller forhold mellem institutionerne. |
| --- | --- |

6.

Panelet berører ikke eksisterende ansvarsområder eller forhold mellem institutionerne.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/208

---

P7_TA(2013)0478

Makrofinansiel bistand til Det Hashemitiske Kongerige Jordan ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Det Hashemitiske Kongerige Jordan (COM(2013)0242 — C7-0119/2013 — 2013/0128(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/33)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0242), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0242),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 212 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 212 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0119/2013),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. oktober 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. oktober 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Budgetudvalget (A7-0335/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Budgetudvalget (A7-0335/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

P7_TC1-COD(2013)0128

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2013/EU om makrofinansiel bistand til Det Hashemitiske Kongerige Jordan

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse nr. 1351/2013/EU).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/209

---

P7_TA(2013)0479

Aftale mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om narkotikaprækursorer ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om narkotikaprækursorer (12221/2013 — C7-0308/2013 — 2013/0005(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 436/34)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12221/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12221/2013),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om narkotikaprækursorer (08178/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om narkotikaprækursorer (08178/2013),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0308/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0308/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0342/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0342/2013),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Den Russiske Føderations regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Den Russiske Føderations regeringer og parlamenter.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/210

---

P7_TA(2013)0480

Tredjelande og organisationer, hvormed Europol skal indgå aftaler *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om udkast til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2009/935/RIA for så vidt angår listen over de tredjelande og organisationer, hvormed Europol skal indgå aftaler (16229/2012 — C7-0011/2013 — 2013/0801(CNS))

(Høring)

(2016/C 436/35)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (16229/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (16229/2012),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2009/371/RIA af 6. april 2009 om oprettelse af Den Europæiske Politienhed (Europol) (1), særlig artikel 26, stk. 1, litra a), der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2009/371/RIA af 6. april 2009 om oprettelse af Den Europæiske Politienhed (Europol) (1), særlig artikel 26, stk. 1, litra a), der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0011/2013),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2009/934/RIA af 30. november 2009 om vedtagelse af gennemførelsesbestemmelserne vedrørende Europols forbindelser med partnere, herunder udveksling af personoplysninger og klassificerede informationer (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2009/934/RIA af 30. november 2009 om vedtagelse af gennemførelsesbestemmelserne vedrørende Europols forbindelser med partnere, herunder udveksling af personoplysninger og klassificerede informationer (2),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2009/935/RIA af 30. november 2009 om fastsættelse af listen over de tredjelande og organisationer, hvormed Europol skal indgå aftaler (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2009/935/RIA af 30. november 2009 om fastsættelse af listen over de tredjelande og organisationer, hvormed Europol skal indgå aftaler (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0351/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0351/2013),

| 1. | forkaster udkastet til Rådets afgørelse; |
| --- | --- |

1.

forkaster udkastet til Rådets afgørelse;

| 2. | opfordrer Rådet til ikke at vedtage afgørelsen, da Kommissionen for nylig har foreslået en ny Europol-forordning (Kommissionens forslag af 27. marts 2013 til en forordning om Den Europæiske Unions Agentur for Samarbejde og Uddannelse på Retshåndhævelsesområdet (Europol) og om ophævelse af afgørelse 2009/371/RIA og 2005/681/RIA(COM (2013)0173)) hvorved bestemmelserne og proceduren for indgåelse af aftaler med tredjelande og organisationer ændres; der bør derfor ikke være nogen ændringer til gennemførelsesforanstaltningerne for afgørelse 2009/371/RIA; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til ikke at vedtage afgørelsen, da Kommissionen for nylig har foreslået en ny Europol-forordning (Kommissionens forslag af 27. marts 2013 til en forordning om Den Europæiske Unions Agentur for Samarbejde og Uddannelse på Retshåndhævelsesområdet (Europol) og om ophævelse af afgørelse 2009/371/RIA og 2005/681/RIA(COM (2013)0173)) hvorved bestemmelserne og proceduren for indgåelse af aftaler med tredjelande og organisationer ændres; der bør derfor ikke være nogen ændringer til gennemførelsesforanstaltningerne for afgørelse 2009/371/RIA;

| 3. | opfordrer Europols direktør og Styrelsesråd til, i tilfælde af at udkastet til Rådets afgørelse vedtages, at afstå fra at starte eventuelle forhandlinger om operative aftaler med nogen af de lande, der er anført i udkastet til afgørelse, eftersom der i visse af disse lande ikke er et tilstrækkeligt niveau for databeskyttelse, og den grundlæggende ret til beskyttelse af personoplysninger ikke kan sikres; understreger, at der til enhver udveksling af personoplysninger med tredjelande eller internationale organisationer skal være knyttet strenge sikkerhedsgarantier med hensyn til beskyttelse af privatlivets fred og de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Europols direktør og Styrelsesråd til, i tilfælde af at udkastet til Rådets afgørelse vedtages, at afstå fra at starte eventuelle forhandlinger om operative aftaler med nogen af de lande, der er anført i udkastet til afgørelse, eftersom der i visse af disse lande ikke er et tilstrækkeligt niveau for databeskyttelse, og den grundlæggende ret til beskyttelse af personoplysninger ikke kan sikres; understreger, at der til enhver udveksling af personoplysninger med tredjelande eller internationale organisationer skal være knyttet strenge sikkerhedsgarantier med hensyn til beskyttelse af privatlivets fred og de grundlæggende rettigheder;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og Europol. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og Europol.

---

(1)  EUT L 121 af 15.5.2009, s. 37.

(2)  EUT L 325 af 11.12.2009, s. 6.

(3)  EUT L 325 af 11.12.2009, s. 12.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/211

---

P7_TA(2013)0481

Fællesskabsrammebestemmelser for et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 723/2009 om fællesskabsrammebestemmelser for et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC) (COM(2012)0682 — C7-0421/2012 — 2012/0321(NLE))

(Høring)

(2016/C 436/36)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2012)0682), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2012)0682),

| — | der henviser til artikel 187 og 188 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0421/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 187 og 188 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0421/2012),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 46, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 46, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0331/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0331/2013),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/212

---

P7_TA(2013)0482

Fælles bestemmelser for europæiske fonde ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, som er omfattet af den fælles strategiske ramme, om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (COM(2013)0246 — C7-0107/2013 — 2011/0276(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/37)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Parlamentet og Rådet (COM(2011)0615) og de ændrede forslag (COM(2012)0496, COM(2013)0146 og COM(2013)0246), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Parlamentet og Rådet (COM(2011)0615) og de ændrede forslag (COM(2012)0496, COM(2013)0146 og COM(2013)0246),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 177 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0107/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 177 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0107/2013),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det italienske Deputeretkammer, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det italienske Deputeretkammer, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelser fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012, af 12. december 2012 og af 22. maj 2013 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012, af 12. december 2012 og af 22. maj 2013 (1),

| — | der henviser til udtalelser fra Regionsudvalget af 3. maj 2012 og af 29. november 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Regionsudvalget af 3. maj 2012 og af 29. november 2012 (2),

| — | der henviser til udtalelser fra Revisionsretten af 15. december 2011, af 13. december 2012 og af 18. juli 2013 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Revisionsretten af 15. december 2011, af 13. december 2012 og af 18. juli 2013 (3),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. november 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. november 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Transport- og Turismeudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Fiskeriudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0274/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Transport- og Turismeudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Fiskeriudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0274/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | godkender de fælles erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender de fælles erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | tager Rådets og Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

3.

tager Rådets og Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning;

| 4. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

4.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 191 af 29.6.2012, s. 30, EUT C 44 af 15.2.2013, s. 76 og EUT C 271 af 19.9.2013, s. 101.

(2)  EUT C 225 af 27.7.2012, s. 58 og EUT C 17 af 19.1.2013, s. 56.

(3)  EUT C 47 af 17.2.2012, s. 1, EUT C 13 af 16.1.2013, s. 1 og EUT C 267 af 17.9.2013, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0276

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond ▌ om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1303/2013).

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om revision af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 i tilknytning til genopførelse af bevillinger

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen har indgået aftale om, at der i revisionen af finansforordningen, der afstemmer Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 efter den flerårige finansielle ramme for 2014–2020, skal indføjes de fornødne bestemmelser for gennemførelse af ordningerne for tildeling af resultatreserven og vedrørende implementeringen af de finansielle instrumenter i artikel 39 (SMV-initiativet) i forordningen, der fastsætter de fælles bestemmelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde vedrørende genopførelse af

| i) | bevillinger, der er blevet forpligtet til programmer i tilknytning til resultatreserven og som har måttet frigøres som følge af, at prioriteterne inden for disse programmer ikke har nået deres milepæle |
| --- | --- |

i)

bevillinger, der er blevet forpligtet til programmer i tilknytning til resultatreserven og som har måttet frigøres som følge af, at prioriteterne inden for disse programmer ikke har nået deres milepæle

| ii) | bevillinger, der er blevet forpligtet i forbindelse med de formålsbestemte programmer, der er omhandlet i artikel 39, stk. 4, litra b), og som måtte frigøres som følge af, at en medlemsstat har måttet indstille sin deltagelse i det finansielle instrument. |
| --- | --- |

ii)

bevillinger, der er blevet forpligtet i forbindelse med de formålsbestemte programmer, der er omhandlet i artikel 39, stk. 4, litra b), og som måtte frigøres som følge af, at en medlemsstat har måttet indstille sin deltagelse i det finansielle instrument.

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om artikel 1

I tilfælde af at yderligere behørigt begrundede undtagelser fra de fælles bestemmelser er nødvendige for at tage hensyn til særegne forhold vedrørende EHFF eller ELFUL, forpligter Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen sig til at tillade sådanne undtagelser ved, under iagttagelse af behørig omhu, at foretage de fornødne modifikationer af forordningen om fælles bestemmelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde.

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet om udelukkelse af nogen som helst tilbagevirkende kraft for så vidt angår anvendelse af artikel 5, stk. 3

Europa-Parlamentet og Rådet er enige om, at:

| — | med hensyn til anvendelsen af artikel 14, stk. 2, artikel 15, stk. 1, litra c), og artikel 26, stk. 2 i forordningen om fælles bestemmelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde, omfatter de foranstaltninger, der er truffet af medlemsstaterne for at inddrage de i artikel 5, stk. 1, omhandlede partnere, i forberedelsen af partnerskabsaftalen og de i artikel 5, stk. 2, omhandlede programmer, alle foranstaltninger, der er truffet på praktisk niveau af medlemsstaterne, uanset deres tidsplan, såvel som foranstaltninger, der er truffet af medlemsstaterne før forordningen og før den delegerede retsakt vedrørende den europæiske adfærdskodeks, som vedtages i overensstemmelse med samme forordnings artikel 5, stk. 3, er trådt i kraft, i løbet af de forberedende faser af medlemsstaternes programmeringsprocedure, forudsat at målene i partnerskabsprincippet som fastlagt i forordningen er nået. I denne sammenhæng bestemmer medlemsstaterne i medfør af deres nationale og regionale beføjelser beslutning om indholdet af både den foreslåede partnerskabsaftale og forslåede udkast til programmer, og det i overensstemmelse med forordningens relevante bestemmelser og de fondsspecifikke regler |
| --- | --- |

—

med hensyn til anvendelsen af artikel 14, stk. 2, artikel 15, stk. 1, litra c), og artikel 26, stk. 2 i forordningen om fælles bestemmelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde, omfatter de foranstaltninger, der er truffet af medlemsstaterne for at inddrage de i artikel 5, stk. 1, omhandlede partnere, i forberedelsen af partnerskabsaftalen og de i artikel 5, stk. 2, omhandlede programmer, alle foranstaltninger, der er truffet på praktisk niveau af medlemsstaterne, uanset deres tidsplan, såvel som foranstaltninger, der er truffet af medlemsstaterne før forordningen og før den delegerede retsakt vedrørende den europæiske adfærdskodeks, som vedtages i overensstemmelse med samme forordnings artikel 5, stk. 3, er trådt i kraft, i løbet af de forberedende faser af medlemsstaternes programmeringsprocedure, forudsat at målene i partnerskabsprincippet som fastlagt i forordningen er nået. I denne sammenhæng bestemmer medlemsstaterne i medfør af deres nationale og regionale beføjelser beslutning om indholdet af både den foreslåede partnerskabsaftale og forslåede udkast til programmer, og det i overensstemmelse med forordningens relevante bestemmelser og de fondsspecifikke regler

| — | den delegerede retsakt om en europæisk adfærdskodeks, som vedtages i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, vil under ingen omstændigheder og hverken direkte eller indirekte have nogen tilbagevirkende kraft, særligt hvad angår godkendelsesproceduren for partnerskabsaftalen og programmerne, eftersom det ikke er EU-lovgiverens hensigt at tillægge Kommissionen nogen beføjelser, således af denne kan forkaste godkendelsen af partnerskabsaftalen og programmerne udelukkende baseret på en eller anden form for misligholdelse af den europæiske adfærdskodeks, som er vedtaget i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3 |
| --- | --- |

—

den delegerede retsakt om en europæisk adfærdskodeks, som vedtages i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, vil under ingen omstændigheder og hverken direkte eller indirekte have nogen tilbagevirkende kraft, særligt hvad angår godkendelsesproceduren for partnerskabsaftalen og programmerne, eftersom det ikke er EU-lovgiverens hensigt at tillægge Kommissionen nogen beføjelser, således af denne kan forkaste godkendelsen af partnerskabsaftalen og programmerne udelukkende baseret på en eller anden form for misligholdelse af den europæiske adfærdskodeks, som er vedtaget i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3

| — | Europa-Parlamentet og Rådet tilskynder Kommissionen til at stille udkastet til den delegerede retsakt, som skal vedtages i henhold til artikel 5, stk. 3, til deres rådighed så hurtigt som muligt, men ikke senere end den dato, hvor den politiske aftale om forordningen om fælles bestemmelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde vedtages af Rådet, eller hvis denne dato kommer først, den dato, hvor udkastet til betænkning om denne forordning sættes under afstemning på Europa-Parlamentets plenarmøde. |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet og Rådet tilskynder Kommissionen til at stille udkastet til den delegerede retsakt, som skal vedtages i henhold til artikel 5, stk. 3, til deres rådighed så hurtigt som muligt, men ikke senere end den dato, hvor den politiske aftale om forordningen om fælles bestemmelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde vedtages af Rådet, eller hvis denne dato kommer først, den dato, hvor udkastet til betænkning om denne forordning sættes under afstemning på Europa-Parlamentets plenarmøde.

Erklæring fra Rådet og Kommissionen om artikel 145, stk. 7

Rådet og Kommissionen bekræfter, for så vidt angår artikel 145, stk. 7, at henvisningen til udtrykket »gældende ret« i forbindelse med vurderingen af alvorlige mangler ved forvaltnings- og kontrolsystemernes effektive funktionsmåde omfatter de fortolkninger af denne ret, som enten Den Europæiske Unions Domstol, Retten eller Kommissionen (herunder Kommissionens fortolkende noter) har givet, og som fandt anvendelse på det tidspunkt, hvor de relevante forvaltningserklæringer, årlige kontrolrapporter og revisionsudtalelser blev forelagt Kommissionen.

Erklæring fra Europa-Parlamentet om anvendelse af artikel 5

Europa-Parlamentet noterer sig de oplysninger, som formandskabet fremsendte den 19. december 2012 efter diskussionen i Coreper, under hvilken medlemsstaterne tilkendegav deres hensigt om på det forberedende stadie af programmeringen i videst muligt omfang at tage hensyn til principperne i udkastet til forordning om fælles bestemmelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde, sådan som udkastet til forordning var udformet på tidspunktet for fremsendelsen af oplysninger vedrørende blokken for strategisk programmering, herunder ånden i og indholdet af princippet om partnerskab som fastsat i artikel 5.

Erklæring fra Kommissionen om artikel 22

| 1. | Kommissionen finder, at hovedformålet med resultatrammen er at stimulere en effektiv gennemførelse af programmerne for at opnå de planlagte resultater, og at foranstaltningerne i stk. 6 og 7 bør anvendes med behørigt hensyn til dette formål. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen finder, at hovedformålet med resultatrammen er at stimulere en effektiv gennemførelse af programmerne for at opnå de planlagte resultater, og at foranstaltningerne i stk. 6 og 7 bør anvendes med behørigt hensyn til dette formål.

| 2. | Hvis Kommissionen suspenderer alle eller nogle af de mellemliggende betalinger vedrørende en prioritet under stk. 6, kan medlemsstaten fortsætte med at indgive betalingsanmodninger vedrørende denne prioritet for at undgå frigørelse for programmet i henhold til artikel 86. |
| --- | --- |

2.

Hvis Kommissionen suspenderer alle eller nogle af de mellemliggende betalinger vedrørende en prioritet under stk. 6, kan medlemsstaten fortsætte med at indgive betalingsanmodninger vedrørende denne prioritet for at undgå frigørelse for programmet i henhold til artikel 86.

| 3. | Kommissionen bekræfter, at den vil anvende bestemmelserne i artikel 22, stk. 7, på en sådan måde, at der ikke sker et dobbelt tab af midler i forbindelse med manglende opfyldelse af målene som følge af underudnyttelse af midlerne under en prioritet. Hvis en del af forpligtelserne til et program er blevet frigjort som følge af anvendelsen af artikel 86-88 med en betydelig reduktion af støtten til prioriteten til følge, eller hvis der i slutningen af programmeringsperioden konstateres en underudnyttelse af det beløb, der er tildelt prioriteten, skal de relevante mål, der er opstillet i resultatrammen, justeres forholdsmæssigt med henblik på anvendelse af artikel 22, stk. 7. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen bekræfter, at den vil anvende bestemmelserne i artikel 22, stk. 7, på en sådan måde, at der ikke sker et dobbelt tab af midler i forbindelse med manglende opfyldelse af målene som følge af underudnyttelse af midlerne under en prioritet. Hvis en del af forpligtelserne til et program er blevet frigjort som følge af anvendelsen af artikel 86-88 med en betydelig reduktion af støtten til prioriteten til følge, eller hvis der i slutningen af programmeringsperioden konstateres en underudnyttelse af det beløb, der er tildelt prioriteten, skal de relevante mål, der er opstillet i resultatrammen, justeres forholdsmæssigt med henblik på anvendelse af artikel 22, stk. 7.

Erklæring fra Kommissionen om kompromisteksten om indikatorer

Kommissionen bekræfter, at den vil færdiggøre sine vejledninger vedrørende de fælles indikatorer for EFRU, ESF, Samhørighedsfonden og europæisk territorialt samarbejde i samråd med de respektive evalueringsnetværk, som omfatter nationale evalueringseksperter, senest tre måneder efter vedtagelsen af forordningerne. Disse vejledninger vil omfatte definitioner af hver enkel fælles indikator og metoder til indsamling og indberetning af data vedrørende de fælles indikatorer.

Erklæring fra Kommissionen om ændring af partnerskabsaftaler og programmer, jf. artikel 23

Kommissionen finder, at den i fornødent omfang og uden, at dette tilsidesætter bestemmelserne i artikel 23, stk. 4 og 5, kan fremsætte bemærkninger til forslag til ændring af partnerskabsaftaler og programmer fremlagt af medlemsstaterne i henhold til artikel 23, stk. 4, navnlig når de ikke stemmer overens med de tidligere svar indsendt af medlemsstaterne i henhold til artikel 23, stk. 3, og under alle omstændigheder på basis af artikel 16 og 30. Den finder, at tidsfristen på tre måneder for vedtagelse af afgørelsen om godkendelse af ændringer af partnerskabsaftalen og de relevante programmer i artikel 23, stk. 5, skal tælle fra fremlæggelsen af ændringsforslagene, jf. stk. 4 i nævnte artikel, forudsat at disse i tilstrækkelig grad tager hensyn til de bemærkninger, Kommissionen har fremsat.

Erklæring fra Kommissionen om virkningerne for betalingslofterne af lovgivernes aftale om resultatreserven og præfinansieringsniveauerne

Efter Kommissionens mening vil de yderligere betalingsbevillinger, der evt. bliver behov for i 2014-2020 som følge af ændringerne i resultatreserven og præfinansieringen, fortsat være begrænsede.

Virkningerne forventes at kunne forvaltes under overholdelse af udkastet til FFR-forordningen.

De årlige variationer i det samlede betalingsniveau, herunder dem, der skyldes de omhandlede ændringer, vil blive forvaltet gennem anvendelse af den samlede margen for betalinger og de særlige instrumenter, der er opnået enighed om i udkastet til FFR-forordningen.

Kommissionen vil overvåge situationen nøje og fremlægge sin evaluering som led i midtvejsgennemgangen.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/216

---

P7_TA(2013)0483

Den Europæiske Socialfond ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 — C7-0327/2011 — 2011/0268(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/38)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0607/2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0607/2),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 164 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0327/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 164 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0327/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 22. februar 2012 (1) og af 22. maj 2013 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 22. februar 2012 (1) og af 22. maj 2013 (2),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 3. maj 2012 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 3. maj 2012 (3),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. november 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. november 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Regionaludviklingsudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0250/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Regionaludviklingsudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0250/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 143 af 22.5.2012, s. 82.

(2)  EUT C 271 af 19.9.2013, s. 101.

(3)  EUT C 225 af 27.7.2012, s. 127.

---

P7_TC1-COD(2011)0268

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1304/2013).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/217

---

P7_TA(2013)0484

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og målet om investeringer i vækst og beskæftigelse ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006 (COM(2011)0614 — C7-0328/2011 — 2011/0275(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/39)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Parlamentet og Rådet (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Parlamentet og Rådet (COM(2011)0614),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 178 og 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0328/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 178 og 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0328/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse af 3. maj 2012 (2) fra Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 3. maj 2012 (2) fra Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. november 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. november 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Transport- og Turismeudvalget (A7-0268/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Transport- og Turismeudvalget (A7-0268/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | godkender Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring, som er knyttet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring, som er knyttet som bilag til denne beslutning;

| 3. | noterer sig Kommissionens erklæring, som er knyttet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

3.

noterer sig Kommissionens erklæring, som er knyttet som bilag til denne beslutning;

| 4. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

4.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 191 af 29.6.2012, s. 44.

(2)  EUT C 225 af 27.7.2012, s. 114.

---

P7_TC1-COD(2011)0275

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om særlige bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1301/2013).

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring vedrørende anvendelse af artikel 6 i EFRU-forordningen, artikel 15 i ETS-forordningen og artikel 4 i Samhørighedsfond-forordningen

Europa-Parlamentet og Rådet noterer sig Kommissionens tilsagn til EU-lovgiverne om, at de fælles outputindikatorer for EFRU-forordningen, ETS-forordningen og Samhørighedsfond-forordningen, som medtages i et bilag til hver enkelt forordning, er resultatet af en lang forberedende proces med inddragelse af evalueringseksperter fra både Kommissionen og medlemsstaterne, og at de i princippet forventes at forblive stabile.

Erklæring fra Kommission

Kommissionen tilslutter sig Europa-Parlamentets mål om at forenkle statsstøtteprocedurerne vedrørende driftsstøtte, der tildeles virksomheder i regionerne i den yderste periferi og ydes som kompensation for ekstraudgifter, der opstår i sådanne regioner som følge af deres særlige økonomiske og sociale situation.

Ifølge forslaget om den kommende gruppefritagelsesordning, som for nylig blev offentliggjort af Kommissionens tjenestegrene (1), anses driftsstøtte tildelt med det formål at yde kompensation for visse ekstraudgifter, der opstår for modtagere i disse regioner (2), for at være forenelig med det indre marked på de deri fastsatte betingelser og vil derfor blive fritaget fra underretningspligten i artikel 108, stk. 3, i TEUF. Kommissionen anser dette for at være et sundt grundlag for opnåelsen af den tilstræbte forenkling og vil til fulde tage hensyn til alle de bemærkninger, den modtager fra medlemsstaterne i forbindelse med den igangværende høringsproces med henblik på vedtagelse af forordningen i 2014.

---

(1)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_gber/index_en.html

(2)  Transportomkostninger, der påløber varer produceret i regionerne i den yderste periferi, og andre ekstra produktions- og driftsomkostninger.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/219

---

P7_TA(2013)0485

Støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (COM(2011)0611 — C7-0326/2011 — 2011/0273(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: Førstebehandling)

(2016/C 436/40)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0611),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 178 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0326/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 178 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0326/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 19. juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 19. juli 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. november 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. november 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget og Transport- og Turismeudvalget (A7-0280/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget og Transport- og Turismeudvalget (A7-0280/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | godkender Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring, som er knyttet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring, som er knyttet som bilag til denne beslutning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 191 af 29.6.2012, s. 49.

(2)  EUT C 277 af 13.9.2012, s. 96.

---

P7_TC1-COD(2011)0273

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1299/2013).

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring om anvendelsen af artikel 6 i EFRU-forordningen, artikel 15 i ETS-forordningen og artikel 4 i Samhørighedsfond-forordningen

Europa-Parlamentet og Rådet noterer sig Kommissionens tilsagn til EU-lovgiverne om, at de fælles outputindikatorer for EFRU-forordningen, ETS-forordningen og Samhørighedsfond-forordningen, som medtages i et bilag til hver enkelt forordning, er resultatet af en lang forberedende proces med inddragelse af evalueringseksperter fra både Kommissionen og medlemsstaterne, og at de i princippet forventes at forblive stabile.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/221 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/221

---

P7_TA(2013)0486

Samhørighedsfonden ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006 (COM(2011)0612 — C7-0325/2011 — 2011/0274(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/41)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0612), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0612),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 177 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0325/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 177 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0325/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 3. maj 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 3. maj 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. november 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. november 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi samt Transport- og Turismeudvalget (A7-0270/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi samt Transport- og Turismeudvalget (A7-0270/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | godkender Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring, som er knyttet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring, som er knyttet som bilag til denne beslutning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 191 af 29.6.2012, s. 38.

(2)  EUT C 225 af 27.7.2012, s. 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0274

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1300/2013).

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring vedrørende anvendelse af artikel 6 i EFRU-forordningen, artikel 15 i ETS-forordningen og artikel 4 i Samhørighedsfond-forordningen

Europa-Parlamentet og Rådet noterer sig Kommissionens tilsagn til EU-lovgiverne om, at de fælles outputindikatorer for EFRU-forordningen, ETS-forordningen og Samhørighedsfond-forordningen, som medtages i et bilag til hver enkelt forordning, er resultatet af en lang forberedende proces med inddragelse af evalueringseksperter fra både Kommissionen og medlemsstaterne, og at de i princippet forventes at forblive stabile.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/223

---

P7_TA(2013)0487

Oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), for så vidt angår klarhed, forenkling og forbedring af oprettelsen og gennemførelsen af sådanne grupper (COM(2011)0610/2 — C7-0324/2011 — 2011/0272(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/42)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0610/2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0610/2),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 175, stk. 3, artikel 209, stk. 1, og artikel 212, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0324/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 175, stk. 3, artikel 209, stk. 1, og artikel 212, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0324/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 175, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 175, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om retsgrundlaget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om retsgrundlaget,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 15. februar 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 15. februar 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 19. september 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 19. september 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A7-0309/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A7-0309/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | godkender Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 191 af 29.6.2012, s. 53.

(2)  EUT C 113 af 18.4.2012, s. 22.

---

P7_TC1-COD(2011)0272

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1082/2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), for så vidt angår klarhed, forenkling og forbedring af oprettelsen og gennemførelsen af sådanne grupper og af deres funktion

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1302/2013).

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedrørende bevidstgørelse og artikel 4 og 4a i EGTS

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen er enige om at gøre en bedre koordineret indsats for bevidstgørelse i institutionerne og medlemsstaterne med henblik på at gøre muligheden for at bruge EGTS'er som et frivilligt instrument til territorialt samarbejde på alle Unionens politikområder mere synlig.

I denne sammenhæng opfordrer Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen navnlig medlemsstaterne til at træffe passende foranstaltninger til koordinering og kommunikation mellem de nationale myndigheder og mellem myndigheder i forskellige medlemsstater med henblik på at sikre klare, effektive og gennemsigtige procedurer for godkendelse af nye EGTS'er inden for fastsatte tidsfrister."

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedrørende artikel 1, stk. 9 i EGTS

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen er enige om, at medlemsstaterne ved anvendelsen af artikel 9, stk. 2, litra i), i forordning (EU) nr. 1082/2006 som ændret, når de vurderer de regler, der skal gælde for en EGTS' personale, som foreslået i udkastet til aftalen, vil bestræbe sig på at overveje de forskellige mulige ansættelsesordninger, EGTS'en kan vælge imellem, det være sig i henhold til privat eller offentlig ret.

Når ansættelseskontrakterne for en EGTS' medarbejdere er privatretlige, vil medlemsstaterne også tage hensyn til relevant EU-lovgivning som f.eks. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 593/2008 af 17. juni 2008 om lovvalgsregler for kontraktlige forpligtelser (Rom I) og relevant retspraksis i de andre medlemsstater, der er repræsenteret i EGTS'en.

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen forstår endvidere, at når ansættelseskontrakterne for en EGTS' medarbejdere er offentligretlige, vil de nationale offentligretlige regler være dem, der gælder i den medlemsstat, hvor det pågældende EGTS-organ er beliggende. Dog kan de nationale offentligretlige regler i den medlemsstat, hvor en EGTS er registreret, finde anvendelse for så vidt angår medarbejdere i EGTS'en, der allerede er omfattet af disse regler, inden de bliver ansat i EGTS'en.

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedrørende Regionsudvalgets rolle inden for rammerne af EGTS-platformen

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen noterer sig det værdifulde arbejde, der udføres af Regionsudvalget inden for rammerne af den platform for EGTS'er, som det driver, og tilskynder Regionsudvalget til fortsat at varetage opsynet med aktiviteterne i eksisterende og kommende EGTS'er, organisere en udveksling af bedste praksis og kortlægge fælles udfordringer.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/225 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/225

---

P7_TA(2013)0488

Ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger (COM(2012)0614 — C7-0382/2012 — 2012/0299(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/43)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0614),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 157, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0382/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 157, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0382/2012),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om retsgrundlaget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om retsgrundlaget,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det tjekkiske Deputeretkammer, det nederlandske Førstekammer og Andetkammer, den polske Sejm, det polske Senat, den svenske Riksdag, Det Forenede Kongeriges Underhus og Det Forenede Kongeriges Overhus, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det tjekkiske Deputeretkammer, det nederlandske Førstekammer og Andetkammer, den polske Sejm, det polske Senat, den svenske Riksdag, Det Forenede Kongeriges Underhus og Det Forenede Kongeriges Overhus, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 37, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 37,

| — | der henviser til de fælles drøftelser mellem Retsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, jf. forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser mellem Retsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, jf. forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0340/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0340/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

P7_TC1-COD(2012)0299

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 157, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ligestilling mellem mænd og kvinder er én af Unionens grundlæggende værdier og et af dens vigtigste mål, jf. artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Ifølge artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal Unionen i alle sine aktiviteter tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder. Artikel 157, stk. 3 i TEUF, er det specifikke retsgrundlag for foranstaltninger, som har til formål at sikre anvendelsen af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv. |
| --- | --- |

(1)

Ligestilling mellem mænd og kvinder er én af Unionens grundlæggende værdier og et af dens vigtigste mål, jf. artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Ifølge artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal Unionen i alle sine aktiviteter tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder. Artikel 157, stk. 3 i TEUF, er det specifikke retsgrundlag for foranstaltninger, som har til formål at sikre anvendelsen af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv.

| (2) | Princippet om positiv særbehandling og dets betydning for at opnå reel ligestilling mellem mænd og kvinder i praksis anerkendes i artikel 157, stk. 4, i TEUF og i artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«), hvori det fastsættes, at ligestilling mellem mænd og kvinder skal sikres på alle områder, og at ligestillingsprincippet ikke er til hinder for opretholdelse eller vedtagelse af foranstaltninger, der giver det underrepræsenterede køn specifikke fordele. |
| --- | --- |

(2)

Princippet om positiv særbehandling og dets betydning for at opnå reel ligestilling mellem mænd og kvinder i praksis anerkendes i artikel 157, stk. 4, i TEUF og i artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«), hvori det fastsættes, at ligestilling mellem mænd og kvinder skal sikres på alle områder, og at ligestillingsprincippet ikke er til hinder for opretholdelse eller vedtagelse af foranstaltninger, der giver det underrepræsenterede køn specifikke fordele.

| (2a) | For at opnå ligestilling mellem mænd og kvinder på arbejdspladsen skal der i den pågældende virksomhed være en kønsbalanceret model for beslutningstagning på alle niveauer, og samtidig skal der træffes foranstaltninger til at sikre, at de kønsbestemte lønforskelle, som i væsentlig grad bidrager til feminiseringen af fattigdom, udryddes. [Ændring 1] |
| --- | --- |

(2a)

For at opnå ligestilling mellem mænd og kvinder på arbejdspladsen skal der i den pågældende virksomhed være en kønsbalanceret model for beslutningstagning på alle niveauer, og samtidig skal der træffes foranstaltninger til at sikre, at de kønsbestemte lønforskelle, som i væsentlig grad bidrager til feminiseringen af fattigdom, udryddes. [Ændring 1]

| (3) | I Rådets henstilling 84/635/EØF (3) henstilles det, at medlemsstaterne sørger for, at de positive foranstaltninger så vidt muligt omfatter foranstaltninger vedrørende kvinders aktive deltagelse i beslutningstagende organer. I Rådets henstilling 96/694/EF (4) henstilles det, at medlemsstaterne tilskynder den private sektor til at øge deltagelsen af kvinder på alle beslutningsniveauer, blandt andet gennem vedtagelse eller inden for rammerne af ligestillingsplaner og positive særforanstaltninger. |
| --- | --- |

(3)

I Rådets henstilling 84/635/EØF (3) henstilles det, at medlemsstaterne sørger for, at de positive foranstaltninger så vidt muligt omfatter foranstaltninger vedrørende kvinders aktive deltagelse i beslutningstagende organer. I Rådets henstilling 96/694/EF (4) henstilles det, at medlemsstaterne tilskynder den private sektor til at øge deltagelsen af kvinder på alle beslutningsniveauer, blandt andet gennem vedtagelse eller inden for rammerne af ligestillingsplaner og positive særforanstaltninger.

| (4) | Inden for de seneste år har Kommissionen forelagt adskillige rapporter, hvori der gøres status over kønnenes repræsentation i beslutningstagningen (5). Kommissionen har opfordret børsnoterede selskaber i EU til at øge antallet af kvinder personer af
  det underrepræsenterede køn
  i deres bestyrelse ved selvregulering og til at sætte konkrete frivillige mål herfor (6). Kommissionen understregede i kvindechartret (7) af 5. marts 2010, at der stadig ikke er fuld lighed for kvinder i magtfordelingen og beslutningstagningen i det politiske og økonomiske liv, og den bekræftede, at den forpligter sig til at efterstræbe en mere retfærdig fordeling af mænd og kvinder i magtfulde stillinger. I Kommissionens strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015 (8) blev større ligestilling i beslutningstagningen fastlagt som en af Kommissionens vigtigste opgaver. [Ændring 2] |
| --- | --- |

(4)

Inden for de seneste år har Kommissionen forelagt adskillige rapporter, hvori der gøres status over kønnenes repræsentation i beslutningstagningen (5). Kommissionen har opfordret børsnoterede selskaber i EU til at øge antallet af kvinder personer af
  det underrepræsenterede køn
  i deres bestyrelse ved selvregulering og til at sætte konkrete frivillige mål herfor (6). Kommissionen understregede i kvindechartret (7) af 5. marts 2010, at der stadig ikke er fuld lighed for kvinder i magtfordelingen og beslutningstagningen i det politiske og økonomiske liv, og den bekræftede, at den forpligter sig til at efterstræbe en mere retfærdig fordeling af mænd og kvinder i magtfulde stillinger. I Kommissionens strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015 (8) blev større ligestilling i beslutningstagningen fastlagt som en af Kommissionens vigtigste opgaver. [Ændring 2]

| (5) | I den europæiske ligestillingspagt 2011-2020, som blev vedtaget den 7. marts 2011, anerkendte Rådet, at ligestillingspolitikker er af afgørende betydning for økonomisk vækst, velstand og konkurrenceevne, det bekræftede sin vilje til at fjerne kønsskævheder med henblik på at opfylde målene i Europa 2020-strategien, navnlig inden for tre områder, der har stor relevans for ligestillingen, nemlig beskæftigelse, uddannelse og fremme af social inklusion, og opfordrede indtrængende til at iværksætte tiltag for at fremme kvinders og mænds ligelige deltagelse i beslutningstagningen på alle niveauer og på alle områder for at udnytte hele
  den talentmasse, al den viden og alle de idéer, der er tilgængelige, og dermed berige diversiteten i de menneskelige ressourcer og forbedre erhvervsmulighederne
  . [Ændring 3] |
| --- | --- |

(5)

I den europæiske ligestillingspagt 2011-2020, som blev vedtaget den 7. marts 2011, anerkendte Rådet, at ligestillingspolitikker er af afgørende betydning for økonomisk vækst, velstand og konkurrenceevne, det bekræftede sin vilje til at fjerne kønsskævheder med henblik på at opfylde målene i Europa 2020-strategien, navnlig inden for tre områder, der har stor relevans for ligestillingen, nemlig beskæftigelse, uddannelse og fremme af social inklusion, og opfordrede indtrængende til at iværksætte tiltag for at fremme kvinders og mænds ligelige deltagelse i beslutningstagningen på alle niveauer og på alle områder for at udnytte hele
  den talentmasse, al den viden og alle de idéer, der er tilgængelige, og dermed berige diversiteten i de menneskelige ressourcer og forbedre erhvervsmulighederne
  . [Ændring 3]

| (6) | Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 6. juli 2011 (9) om kvinder og virksomhedsledelse indtrængende virksomhederne til at nå den kritiske tærskel på 30 % kvinder i den øverste ledelse inden 2015 og 40 % inden 2020. Det opfordrede Kommissionen til at foreslå lovgivning i 2012, herunder kvoter
  , der skulle gennemføres midlertidigt og fungere som en katalysator for forandring og hurtige reformer med sigte på at udrydde de vedvarende uligheder mellem kønnene og stereotyperne i den økonomiske beslutningstagning,
  hvis selskabernes og medlemsstaternes egne foranstaltninger ikke var tilstrækkelige. Europa-Parlamentet genfremsatte denne opfordring i sin beslutning af 13. marts 2012 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union — 2011 (10). [Ændring 4] |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 6. juli 2011 (9) om kvinder og virksomhedsledelse indtrængende virksomhederne til at nå den kritiske tærskel på 30 % kvinder i den øverste ledelse inden 2015 og 40 % inden 2020. Det opfordrede Kommissionen til at foreslå lovgivning i 2012, herunder kvoter
  , der skulle gennemføres midlertidigt og fungere som en katalysator for forandring og hurtige reformer med sigte på at udrydde de vedvarende uligheder mellem kønnene og stereotyperne i den økonomiske beslutningstagning,
  hvis selskabernes og medlemsstaternes egne foranstaltninger ikke var tilstrækkelige. Europa-Parlamentet genfremsatte denne opfordring i sin beslutning af 13. marts 2012 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union — 2011 (10). [Ændring 4]

| (6a) | Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og Den Europæiske Centralbank bør gå foran med et godt eksempel, hvad angår ligestilling i forbindelse med beslutningstagningen, bl.a. ved at opstille mål for en kønsbalanceret repræsentation på alle niveauer. Der bør snarest muligt indføres og føres kontrol med strenge regler for intern og ekstern ansættelse i alle Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer. Der bør navnlig fokuseres på ansættelsespolitikker for lederstillinger på højt niveau. Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer bør offentliggøre en årsberetning, hvori de gør rede for deres bestræbelser i denne henseende. [Ændring 5] |
| --- | --- |

(6a)

Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og Den Europæiske Centralbank bør gå foran med et godt eksempel, hvad angår ligestilling i forbindelse med beslutningstagningen, bl.a. ved at opstille mål for en kønsbalanceret repræsentation på alle niveauer. Der bør snarest muligt indføres og føres kontrol med strenge regler for intern og ekstern ansættelse i alle Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer. Der bør navnlig fokuseres på ansættelsespolitikker for lederstillinger på højt niveau. Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer bør offentliggøre en årsberetning, hvori de gør rede for deres bestræbelser i denne henseende. [Ændring 5]

| (7) | Det er afgørende for en økonomis konkurrencedygtighed,
  udvikling og vækst,
  at de menneskelige ressourcer udnyttes effektivt, og det er nøglen til at afhjælpe Unionens demografiske problemer, til at konkurrere effektivt i en globaliseret økonomi og til at sikre en komparativ fordel over for tredjelande. Antallet af højtuddannede og kvalificerede kvinder vokser konstant, hvilket understøttes af det forhold, at 60 % af de universitetsuddannede er kvinder. Hvis denne kompetence fortsat overses, når der

  virksomhederne
  skal besættes

  besætte ledelsesposter
  og topstillinger inden for den økonomiske beslutningstagning, betyder det, at de veluddannede menneskelige ressourcer ikke udnyttes fuldt ud. [Ændring 6] |
| --- | --- |

(7)

Det er afgørende for en økonomis konkurrencedygtighed,
  udvikling og vækst,
  at de menneskelige ressourcer udnyttes effektivt, og det er nøglen til at afhjælpe Unionens demografiske problemer, til at konkurrere effektivt i en globaliseret økonomi og til at sikre en komparativ fordel over for tredjelande. Antallet af højtuddannede og kvalificerede kvinder vokser konstant, hvilket understøttes af det forhold, at 60 % af de universitetsuddannede er kvinder. Hvis denne kompetence fortsat overses, når der

  virksomhederne
  skal besættes

  besætte ledelsesposter
  og topstillinger inden for den økonomiske beslutningstagning, betyder det, at de veluddannede menneskelige ressourcer ikke udnyttes fuldt ud. [Ændring 6]

| (7a) | Selskaber og virksomheder bør tænke på at skabe en »forsyningslinje« for bestyrelses- og ledelsesparate kvinder, som fremmer, støtter og udvikler kvindelige talenter på alle niveauer og gennem hele deres karriere. [Ændring 7] |
| --- | --- |

(7a)

Selskaber og virksomheder bør tænke på at skabe en »forsyningslinje« for bestyrelses- og ledelsesparate kvinder, som fremmer, støtter og udvikler kvindelige talenter på alle niveauer og gennem hele deres karriere. [Ændring 7]

| (7b) | For at sikre fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder bør medlemsstaterne indføre bestemmelser, der giver mænd og kvinder mulighed for at forene arbejds- og familieliv, navnlig ved indførelse af fleksible ordninger og støtte til personer med omsorgsforpligtelser. [Ændring 8] |
| --- | --- |

(7b)

For at sikre fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder bør medlemsstaterne indføre bestemmelser, der giver mænd og kvinder mulighed for at forene arbejds- og familieliv, navnlig ved indførelse af fleksible ordninger og støtte til personer med omsorgsforpligtelser. [Ændring 8]

| (7c) | Opnåelse af ligestilling i samfundet som helhed betyder lige rettigheder for mænd og kvinder i akademisk og erhvervsmæssig sammenhæng samt et delt ansvar for familie, børn og hjem. Den omstændighed, at kvinderne typisk er ansvarlige for langt størstedelen af de familie- og husholdningsmæssige opgaver, kan forhindre dem i at opnå topstillinger inden for erhvervslivet. Det er af afgørende betydning, at mænd deltager aktivt i de familiemæssige forpligtelser, hvis der skal opnås en balance mellem arbejds- og privatliv og skabes lige karrieremuligheder for både mænd og kvinder. Der bør derfor rettes særlig opmærksomhed mod at imødegå kønsstereotyper, ufleksible og forældede beskæftigelsespolitikker og utilstrækkelige bestemmelser om forældreorlov. Der bør træffes foranstaltninger, som sikrer, at kvinder og mænd kan forene deres familie- og arbejdsliv, såfremt de ønsker det. Medlemsstaterne bør opfordres til at sikre gennemførelse af velfærdselementer såsom rimelige forældreorlovsydelser til både kvinder og mænd, omfattende børnepasningstilbud og mulighed for delt forældreorlov. [Ændring 9] |
| --- | --- |

(7c)

Opnåelse af ligestilling i samfundet som helhed betyder lige rettigheder for mænd og kvinder i akademisk og erhvervsmæssig sammenhæng samt et delt ansvar for familie, børn og hjem. Den omstændighed, at kvinderne typisk er ansvarlige for langt størstedelen af de familie- og husholdningsmæssige opgaver, kan forhindre dem i at opnå topstillinger inden for erhvervslivet. Det er af afgørende betydning, at mænd deltager aktivt i de familiemæssige forpligtelser, hvis der skal opnås en balance mellem arbejds- og privatliv og skabes lige karrieremuligheder for både mænd og kvinder. Der bør derfor rettes særlig opmærksomhed mod at imødegå kønsstereotyper, ufleksible og forældede beskæftigelsespolitikker og utilstrækkelige bestemmelser om forældreorlov. Der bør træffes foranstaltninger, som sikrer, at kvinder og mænd kan forene deres familie- og arbejdsliv, såfremt de ønsker det. Medlemsstaterne bør opfordres til at sikre gennemførelse af velfærdselementer såsom rimelige forældreorlovsydelser til både kvinder og mænd, omfattende børnepasningstilbud og mulighed for delt forældreorlov. [Ændring 9]

| (8) | På virksomhedsplan er det almindelig anerkendt, at kvinder i bestyrelsen giver bedre virksomhedsledelse, fordi den fælles indsats og kvaliteten af beslutningerne bliver bedre ved en mere vidtfavnende og fælles tænkemåde, som bygger på en bred vifte af synspunkter
  samt en mere proaktiv forretningsmodel, som
  dermed gør det muligt at træffe mere velafvejede beslutninger,
  med henblik på i højere grad at afspejle de samfunds- og forbrugermæssige realiteter
  . Adskillige undersøgelser har vist, at der er en positiv forbindelse mellem en mere ligelig kønsfordeling i topledelsen og en virksomheds økonomiske resultater og overskud. Derfor kan flere kvinder i børsnoterede selskabers bestyrelse have en positiv indflydelse på de pågældende selskabers økonomiske resultat
  som følge af selskabernes store økonomiske og sociale ansvar
  .
  Foranstaltninger til fremme af kvinders karriereudvikling på alle ledelsesniveauer bør derfor indføres og intensiveres. [Ændring 10] |
| --- | --- |

(8)

På virksomhedsplan er det almindelig anerkendt, at kvinder i bestyrelsen giver bedre virksomhedsledelse, fordi den fælles indsats og kvaliteten af beslutningerne bliver bedre ved en mere vidtfavnende og fælles tænkemåde, som bygger på en bred vifte af synspunkter
  samt en mere proaktiv forretningsmodel, som
  dermed gør det muligt at træffe mere velafvejede beslutninger,
  med henblik på i højere grad at afspejle de samfunds- og forbrugermæssige realiteter
  . Adskillige undersøgelser har vist, at der er en positiv forbindelse mellem en mere ligelig kønsfordeling i topledelsen og en virksomheds økonomiske resultater og overskud. Derfor kan flere kvinder i børsnoterede selskabers bestyrelse have en positiv indflydelse på de pågældende selskabers økonomiske resultat
  som følge af selskabernes store økonomiske og sociale ansvar
  .
  Foranstaltninger til fremme af kvinders karriereudvikling på alle ledelsesniveauer bør derfor indføres og intensiveres. [Ændring 10]

| (8a) | Udnævnelsen af kvinder til bestyrelser hindres af en række konkrete problemer, der kan overvindes, ikke kun ved hjælp af sanktioner, men også ved hjælp af uddannelsestiltag og incitamenter, der fremmer god praksis. For det første er det meget vigtigt, at der på handelshøjskoler og universitetsfakulteter skabes øget bevidsthed om fordelene for virksomhedernes konkurrenceevne ved at sikre en mere ligelig kønsfordeling. For det andet er det nødvendigt at tilskynde til en regelmæssig udskiftning af bestyrelsesmedlemmer og indføre positive foranstaltninger til at fremme og belønne staters og virksomheders bestræbelser på at anlægge en mere håndfast tilgang til sådanne forandringer i de øverste økonomiske beslutningsorganer på EU-plan. Endelig er beskatning og offentlige indkøb velegnede værktøjer til at sikre en effektiv udvikling hen imod en mere ligelig kønsfordeling i bestyrelserne. [Ændring 11] |
| --- | --- |

(8a)

Udnævnelsen af kvinder til bestyrelser hindres af en række konkrete problemer, der kan overvindes, ikke kun ved hjælp af sanktioner, men også ved hjælp af uddannelsestiltag og incitamenter, der fremmer god praksis. For det første er det meget vigtigt, at der på handelshøjskoler og universitetsfakulteter skabes øget bevidsthed om fordelene for virksomhedernes konkurrenceevne ved at sikre en mere ligelig kønsfordeling. For det andet er det nødvendigt at tilskynde til en regelmæssig udskiftning af bestyrelsesmedlemmer og indføre positive foranstaltninger til at fremme og belønne staters og virksomheders bestræbelser på at anlægge en mere håndfast tilgang til sådanne forandringer i de øverste økonomiske beslutningsorganer på EU-plan. Endelig er beskatning og offentlige indkøb velegnede værktøjer til at sikre en effektiv udvikling hen imod en mere ligelig kønsfordeling i bestyrelserne. [Ændring 11]

| (9) | Det er også dokumenteret, at ligestilling på arbejdsmarkedet kan øge den økonomiske vækst betydeligt. Flere kvinder i børsnoterede selskabers bestyrelse i Unionen er ikke bare til gavn for de kvinder, der bliver udnævnt til en bestyrelsespost, men bidrager også til at tiltrække dygtige kvinder til selskabet generelt og dermed sikre flere kvinder på alle ledelsesniveauer og i arbejdsstyrken. En højere andel af kvinder i selskabsbestyrelser har

  bør
  derfor
  have
  en positiv indflydelse på målet om at udligne forskelle i mænds og kvinders beskæftigelsesfrekvens og i deres løn. Både den enkelte person og den offentlige sektor ville få et langt større uddannelsesafkast, hvis kvinders kompetencer udnyttes fuldt ud. Hvis man ikke ændrer ved kvinders underrepræsentation i børsnoterede selskabers bestyrelser i Unionen, vil det være en forspildt chance for at opnå varig bæredygtig økonomisk vækst i medlemsstaterne generelt. [Ændring 12] |
| --- | --- |

(9)

Det er også dokumenteret, at ligestilling på arbejdsmarkedet kan øge den økonomiske vækst betydeligt. Flere kvinder i børsnoterede selskabers bestyrelse i Unionen er ikke bare til gavn for de kvinder, der bliver udnævnt til en bestyrelsespost, men bidrager også til at tiltrække dygtige kvinder til selskabet generelt og dermed sikre flere kvinder på alle ledelsesniveauer og i arbejdsstyrken. En højere andel af kvinder i selskabsbestyrelser har

  bør
  derfor
  have
  en positiv indflydelse på målet om at udligne forskelle i mænds og kvinders beskæftigelsesfrekvens og i deres løn. Både den enkelte person og den offentlige sektor ville få et langt større uddannelsesafkast, hvis kvinders kompetencer udnyttes fuldt ud. Hvis man ikke ændrer ved kvinders underrepræsentation i børsnoterede selskabers bestyrelser i Unionen, vil det være en forspildt chance for at opnå varig bæredygtig økonomisk vækst i medlemsstaterne generelt. [Ændring 12]

| (10) | På trods af den gældende EU-ret, som skal forhindre og bekæmpe kønsdiskrimination, Rådets henstillinger, som specifikt sigter mod at øge kvinders deltagelse i den økonomiske beslutningstagning samt EU-tiltag, som fremmer selvregulering, er der

  kvinder
  stadig langt flere mænd end kvinder

  stærkt underrepræsenteret
  på virksomhedernes øverste beslutningsniveau i Unionen. I den private sektor, især i børsnoterede selskaber, er den skæve kønsfordeling særlig udpræget
  , men også visse af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer, herunder Den Europæiske Centralbank, har en yderst problematisk og skæv kønsfordeling
  . Kommissionens måling af mænds og kvinders repræsentation i selskabsbestyrelser viser, at andelen af kvinder, der deltager i beslutningstagningen på selskabernes øverste niveau, fortsat er meget lav. I januar 2012 var 13,7 % af bestyrelsesposterne besat af kvinder i de største børsnoterede virksomheder i medlemsstaterne. Kun 15 % af de menige bestyrelsesmedlemmer var kvinder
  , hvilket tydeligt viser, at der er et demokratisk underskud og en urimelig og diskriminerende repræsentation af kvinder, som er i modstrid med Unionens principper om lige muligheder og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv
  . [Ændring 13] |
| --- | --- |

(10)

På trods af den gældende EU-ret, som skal forhindre og bekæmpe kønsdiskrimination, Rådets henstillinger, som specifikt sigter mod at øge kvinders deltagelse i den økonomiske beslutningstagning samt EU-tiltag, som fremmer selvregulering, er der

  kvinder
  stadig langt flere mænd end kvinder

  stærkt underrepræsenteret
  på virksomhedernes øverste beslutningsniveau i Unionen. I den private sektor, især i børsnoterede selskaber, er den skæve kønsfordeling særlig udpræget
  , men også visse af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer, herunder Den Europæiske Centralbank, har en yderst problematisk og skæv kønsfordeling
  . Kommissionens måling af mænds og kvinders repræsentation i selskabsbestyrelser viser, at andelen af kvinder, der deltager i beslutningstagningen på selskabernes øverste niveau, fortsat er meget lav. I januar 2012 var 13,7 % af bestyrelsesposterne besat af kvinder i de største børsnoterede virksomheder i medlemsstaterne. Kun 15 % af de menige bestyrelsesmedlemmer var kvinder
  , hvilket tydeligt viser, at der er et demokratisk underskud og en urimelig og diskriminerende repræsentation af kvinder, som er i modstrid med Unionens principper om lige muligheder og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv
  . [Ændring 13]

| (11) | Andelen af kvinder i selskabsbestyrelser stiger meget langsomt og har i de seneste år haft en gennemsnitlig årlig stigning på blot 0,6 %. Fremskridtet i de forskellige medlemsstater har været meget uens, og det har givet meget forskellige resultater. Der er gjort størst fremskridt i de medlemsstater, der
  som Frankrig
  har indført

  fastsat 2017 som sidste frist for opfyldelse af de i dette direktiv fastlagte mål, og som på mindre end to år har nået målsætningen om 20 %, som var sat for 2014, eller i lande som Norge, der har nået målet om 40 % i løbet af tre år
  .
  I begge tilfælde blev resultaterne nået ved hjælp af
  bindende foranstaltninger. Forskellene mellem medlemsstaterne vil formodentlig blive større i betragtning af de meget forskellige fremgangsmåder, de enkelte medlemsstater følger for at øge kvinders deltagelse i bestyrelser. [Ændring 14] |
| --- | --- |

(11)

Andelen af kvinder i selskabsbestyrelser stiger meget langsomt og har i de seneste år haft en gennemsnitlig årlig stigning på blot 0,6 %. Fremskridtet i de forskellige medlemsstater har været meget uens, og det har givet meget forskellige resultater. Der er gjort størst fremskridt i de medlemsstater, der
  som Frankrig
  har indført

  fastsat 2017 som sidste frist for opfyldelse af de i dette direktiv fastlagte mål, og som på mindre end to år har nået målsætningen om 20 %, som var sat for 2014, eller i lande som Norge, der har nået målet om 40 % i løbet af tre år
  .
  I begge tilfælde blev resultaterne nået ved hjælp af
  bindende foranstaltninger. Forskellene mellem medlemsstaterne vil formodentlig blive større i betragtning af de meget forskellige fremgangsmåder, de enkelte medlemsstater følger for at øge kvinders deltagelse i bestyrelser. [Ændring 14]

| (11a) | Medlemsstaterne bør vedtage strategier, som kan skabe en sociokulturel ændring i deres tilgang til kønsfordeling, ved at bruge mangesidige metoder, der kan tilskynde til kvinders deltagelse i ledelseshierarkiet og til, at arbejdsgiverne indfører proaktive tilgange og foranstaltninger. Sådanne metoder kan bl.a. omfatte fremme af fleksible arbejdstider og familievenlige arbejdspladser gennem tilvejebringelse af adgang til pasningsfaciliteter. [Ændring 15] |
| --- | --- |

(11a)

Medlemsstaterne bør vedtage strategier, som kan skabe en sociokulturel ændring i deres tilgang til kønsfordeling, ved at bruge mangesidige metoder, der kan tilskynde til kvinders deltagelse i ledelseshierarkiet og til, at arbejdsgiverne indfører proaktive tilgange og foranstaltninger. Sådanne metoder kan bl.a. omfatte fremme af fleksible arbejdstider og familievenlige arbejdspladser gennem tilvejebringelse af adgang til pasningsfaciliteter. [Ændring 15]

| (12) | De lidt spredte og forskellige regler på nationalt niveau eller manglen herpå med hensyn til ligelig kønsfordeling i børsnoterede selskabers bestyrelser fører ikke blot til forskelle i antallet af kvinder i menige bestyrelsesposter og forskellige grader af fremskridt i medlemsstaterne, men står også i vejen for det indre marked, idet de fører forskellige virksomhedsledelseskrav til børsnoterede selskaber i Unionen. Disse forskelle i de juridiske krav eller selvreguleringskrav, der stilles til sammensætningen af bestyrelser, kan føre til praktiske problemer for børsnoterede selskaber, som opererer på tværs af grænser, navnlig i forbindelse med oprettelse af datterselskaber eller ved fusioner og overtagelser samt for kandidater til bestyrelsesposter.
  Dette direktiv bør imidlertid håndhæves uden hensyntagen til, hvordan de forskellige menige bestyrelsesmedlemmer udvælges i selskabsbestyrelser i Unionen. [Ændring 16] |
| --- | --- |

(12)

De lidt spredte og forskellige regler på nationalt niveau eller manglen herpå med hensyn til ligelig kønsfordeling i børsnoterede selskabers bestyrelser fører ikke blot til forskelle i antallet af kvinder i menige bestyrelsesposter og forskellige grader af fremskridt i medlemsstaterne, men står også i vejen for det indre marked, idet de fører forskellige virksomhedsledelseskrav til børsnoterede selskaber i Unionen. Disse forskelle i de juridiske krav eller selvreguleringskrav, der stilles til sammensætningen af bestyrelser, kan føre til praktiske problemer for børsnoterede selskaber, som opererer på tværs af grænser, navnlig i forbindelse med oprettelse af datterselskaber eller ved fusioner og overtagelser samt for kandidater til bestyrelsesposter.
  Dette direktiv bør imidlertid håndhæves uden hensyntagen til, hvordan de forskellige menige bestyrelsesmedlemmer udvælges i selskabsbestyrelser i Unionen. [Ændring 16]

| (12a) | Skæv kønsfordeling i virksomheder er mere udpræget på de højere niveauer. Mange af de kvinder, som er ansat på de øverste niveauer, kan findes inden for områder, der vedrører menneskelige ressourcer og kommunikation, mens mænd ansat på de øverste niveauer i større udstrækning er ansat i virksomhedernes øverste ledelse eller inden for det øvrige ledelseshierarki. Eftersom valget til bestyrelsesposter primært foretages blandt kandidater, der har erfaring med ledelse på højeste niveau, er det af afgørende betydning at antallet af kvinder, som avancerer til sådanne ledelsesposter i virksomhederne, øges. [Ændring 17] |
| --- | --- |

(12a)

Skæv kønsfordeling i virksomheder er mere udpræget på de højere niveauer. Mange af de kvinder, som er ansat på de øverste niveauer, kan findes inden for områder, der vedrører menneskelige ressourcer og kommunikation, mens mænd ansat på de øverste niveauer i større udstrækning er ansat i virksomhedernes øverste ledelse eller inden for det øvrige ledelseshierarki. Eftersom valget til bestyrelsesposter primært foretages blandt kandidater, der har erfaring med ledelse på højeste niveau, er det af afgørende betydning at antallet af kvinder, som avancerer til sådanne ledelsesposter i virksomhederne, øges. [Ændring 17]

| (12b) | En af de væsentligste faktorer, der muliggør en korrekt gennemførelse af dette direktiv, er en effektiv anvendelse af kriterier, som fastsættes på forhånd og gennemføres i fuld åbenhed, for udvælgelse af menige bestyrelsesmedlemmer, hvor kandidaternes kompetencer vurderes på et ensartet grundlag, uanset deres køn. [Ændring 18] |
| --- | --- |

(12b)

En af de væsentligste faktorer, der muliggør en korrekt gennemførelse af dette direktiv, er en effektiv anvendelse af kriterier, som fastsættes på forhånd og gennemføres i fuld åbenhed, for udvælgelse af menige bestyrelsesmedlemmer, hvor kandidaternes kompetencer vurderes på et ensartet grundlag, uanset deres køn. [Ændring 18]

| (12c) | I en tid med en aldrende befolkning og mangel på kvalificeret arbejdskraft kan undladelsen af at udnytte potentialet i halvdelen af Unionens befolkning ved besættelse af bestyrelsesposter bremse udviklingsmulighederne for Unionens økonomi og genopretningen af dens finansielle strukturer. Hvis halvdelen af talentmassen end ikke tages i betragtning til ledelsesstillinger, kan udnævnelsesprocessen og kvaliteten af udnævnelserne blive bragt i fare, hvilket vil føre til øget mistillid til erhvervslivets magtstrukturer og kan føre til en mindskelse af den effektive anvendelse af den til rådighed værende menneskelige kapital. En systematisk medtagelse af egnede kandidater af begge køn sikrer, at nye bestyrelsesmedlemmer vælges blandt de allerbedste kandidater, både mandlige og kvindelige, og at samfundet sammensætning afspejles korrekt i virksomhedernes beslutningstagning. [Ændring 19] |
| --- | --- |

(12c)

I en tid med en aldrende befolkning og mangel på kvalificeret arbejdskraft kan undladelsen af at udnytte potentialet i halvdelen af Unionens befolkning ved besættelse af bestyrelsesposter bremse udviklingsmulighederne for Unionens økonomi og genopretningen af dens finansielle strukturer. Hvis halvdelen af talentmassen end ikke tages i betragtning til ledelsesstillinger, kan udnævnelsesprocessen og kvaliteten af udnævnelserne blive bragt i fare, hvilket vil føre til øget mistillid til erhvervslivets magtstrukturer og kan føre til en mindskelse af den effektive anvendelse af den til rådighed værende menneskelige kapital. En systematisk medtagelse af egnede kandidater af begge køn sikrer, at nye bestyrelsesmedlemmer vælges blandt de allerbedste kandidater, både mandlige og kvindelige, og at samfundet sammensætning afspejles korrekt i virksomhedernes beslutningstagning. [Ændring 19]

| (13) | Den mangel på gennemsigtighed, der i dag er i udvælgelsesprocedurerne og kvalifikationskriterierne til bestyrelsesposter i de fleste medlemsstater, er en væsentlig hindring for at opnå en mere ligelig kønsfordeling i bestyrelserne og har en negativ indflydelse på bestyrelseskandidaternes karriere og frie bevægelighed samt på investorernes beslutninger. En sådan mangel på gennemsigtighed forhindrer mulige bestyrelseskandidater i at ansøge om poster i bestyrelser, hvor deres kvalifikationer ville være mest efterspurgte, og fra at gøre indsigelse mod kønsdiskriminerende udnævnelsesafgørelser, og begrænser dermed deres frie bevægelighed inden for det indre marked. På den anden side har investorer forskellige investeringsstrategier, der forudsætter oplysninger, som også vedrører bestyrelsesmedlemmernes ekspertise og kompetence. Større gennemsigtighed om kvalifikationskriterierne og udvælgelsesproceduren for bestyrelsesmedlemmer giver investorerne bedre mulighed for at vurdere selskabets forretningsstrategi og for at træffe velunderbyggede afgørelser.
  Det er derfor vigtigt, at procedurerne for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer er klare og gennemsigtige, og at ansøgere behandles objektivt på grundlag af deres individuelle resultater, uanset køn. [Ændring 20] |
| --- | --- |

(13)

Den mangel på gennemsigtighed, der i dag er i udvælgelsesprocedurerne og kvalifikationskriterierne til bestyrelsesposter i de fleste medlemsstater, er en væsentlig hindring for at opnå en mere ligelig kønsfordeling i bestyrelserne og har en negativ indflydelse på bestyrelseskandidaternes karriere og frie bevægelighed samt på investorernes beslutninger. En sådan mangel på gennemsigtighed forhindrer mulige bestyrelseskandidater i at ansøge om poster i bestyrelser, hvor deres kvalifikationer ville være mest efterspurgte, og fra at gøre indsigelse mod kønsdiskriminerende udnævnelsesafgørelser, og begrænser dermed deres frie bevægelighed inden for det indre marked. På den anden side har investorer forskellige investeringsstrategier, der forudsætter oplysninger, som også vedrører bestyrelsesmedlemmernes ekspertise og kompetence. Større gennemsigtighed om kvalifikationskriterierne og udvælgelsesproceduren for bestyrelsesmedlemmer giver investorerne bedre mulighed for at vurdere selskabets forretningsstrategi og for at træffe velunderbyggede afgørelser.
  Det er derfor vigtigt, at procedurerne for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer er klare og gennemsigtige, og at ansøgere behandles objektivt på grundlag af deres individuelle resultater, uanset køn. [Ændring 20]

| (14) | Selv om dette direktiv ikke har til formål at harmonisere national lovgivning om udvælgelsesprocedurer og kvalifikationskriterier for bestyrelsesposter i detaljer, er det dog nødvendigt at indføre visse minimumskrav til børsnoterede selskaber, som ikke har en ligelig kønsfordeling, om at de skal træffe afgørelse om udnævnelse af menige bestyrelsesmedlemmer på grundlag af
  en gennemsigtig og klart defineret udvælgelsesprocedure og
  en objektiv komparativ vurdering af kandidaternes kvalifikationer med hensyn til egnethed, kundskaber og arbejdsindsats for at opnå en ligelig kønsfordeling i menige bestyrelsesposter. Kun en
  bindende
  foranstaltning på EU-plan kan effektivt bidrage til at skabe lige konkurrencevilkår i hele Unionen og forhindre praktiske problemer i erhvervslivet. [Ændring 21] |
| --- | --- |

(14)

Selv om dette direktiv ikke har til formål at harmonisere national lovgivning om udvælgelsesprocedurer og kvalifikationskriterier for bestyrelsesposter i detaljer, er det dog nødvendigt at indføre visse minimumskrav til børsnoterede selskaber, som ikke har en ligelig kønsfordeling, om at de skal træffe afgørelse om udnævnelse af menige bestyrelsesmedlemmer på grundlag af
  en gennemsigtig og klart defineret udvælgelsesprocedure og
  en objektiv komparativ vurdering af kandidaternes kvalifikationer med hensyn til egnethed, kundskaber og arbejdsindsats for at opnå en ligelig kønsfordeling i menige bestyrelsesposter. Kun en
  bindende
  foranstaltning på EU-plan kan effektivt bidrage til at skabe lige konkurrencevilkår i hele Unionen og forhindre praktiske problemer i erhvervslivet. [Ændring 21]

| (15) | Det blev slået fast i Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (11), at en forudsætning for at sætte skub i væksten og afhjælpe de demografiske problemer i Europa er at få flere kvinder ud på arbejdsmarkedet. Strategien fastsætter et overordnet mål om at nå en beskæftigelsesgrad på 75 % for kvinder og mænd i alderen 20-64 år inden 2020, hvilket kun kan opnås, hvis der er en klar vilje til ligestilling mellem mænd og kvinder
  og udryddelse af de vedvarende lønforskelle
  , og hvis der gøres en større indsats for at afskaffe alle hindringer for kvinders deltagelse i arbejdsmarkedet,
  herunder det eksisterende »glasloft«-fænomen
  . Den igangværende økonomiske krise har forstærket Europas stigende behov for at bygge på viden, kompetence og innovation og gøre fuld brug af talentmassen,
  både mænd og kvinder
  . Det forventes, at flere kvinder i beslutningstagningen, navnlig i selskabsbestyrelser, vil have en positiv afsmittende effekt på ansættelsen af kvinder i de pågældende selskaber og generelt på hele økonomien. [Ændring 22] |
| --- | --- |

(15)

Det blev slået fast i Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (11), at en forudsætning for at sætte skub i væksten og afhjælpe de demografiske problemer i Europa er at få flere kvinder ud på arbejdsmarkedet. Strategien fastsætter et overordnet mål om at nå en beskæftigelsesgrad på 75 % for kvinder og mænd i alderen 20-64 år inden 2020, hvilket kun kan opnås, hvis der er en klar vilje til ligestilling mellem mænd og kvinder
  og udryddelse af de vedvarende lønforskelle
  , og hvis der gøres en større indsats for at afskaffe alle hindringer for kvinders deltagelse i arbejdsmarkedet,
  herunder det eksisterende »glasloft«-fænomen
  . Den igangværende økonomiske krise har forstærket Europas stigende behov for at bygge på viden, kompetence og innovation og gøre fuld brug af talentmassen,
  både mænd og kvinder
  . Det forventes, at flere kvinder i beslutningstagningen, navnlig i selskabsbestyrelser, vil have en positiv afsmittende effekt på ansættelsen af kvinder i de pågældende selskaber og generelt på hele økonomien. [Ændring 22]

| (15a) | Opfyldelsen af disse mål er af afgørende betydning for at sikre den europæiske økonomis konkurrenceevne, fremme innovationen og forbedre de professionelle standarder i bestyrelserne. Unionen har derfor udnævnt ligestilling på arbejdsmarkedet og en stadigt mere ligelig kønsfordeling i virksomhedsbestyrelserne til at være målsætninger for årtiet for europæisk ligestilling, og den vil undersøge mulighederne for at skabe øget opmærksomhed om de fremskridt, der opnås på dette område. [Ændring 23] |
| --- | --- |

(15a)

Opfyldelsen af disse mål er af afgørende betydning for at sikre den europæiske økonomis konkurrenceevne, fremme innovationen og forbedre de professionelle standarder i bestyrelserne. Unionen har derfor udnævnt ligestilling på arbejdsmarkedet og en stadigt mere ligelig kønsfordeling i virksomhedsbestyrelserne til at være målsætninger for årtiet for europæisk ligestilling, og den vil undersøge mulighederne for at skabe øget opmærksomhed om de fremskridt, der opnås på dette område. [Ændring 23]

| (16) | Unionen bør derfor sigte mod at øge kvinders deltagelse i selskabsbestyrelser
  i alle medlemsstater
  for at forbedre den økonomiske vækst
  , tilskynde til mobilitet på arbejdsmarkedet
  og
  styrke
  europæiske selskabers konkurrencedygtighed og for at opnå reel ligestilling på arbejdsmarkedet. Dette mål bør nås ved minimumskrav til positiv særbehandling i form af bindende foranstaltninger, som har til formål at nå et kvantitativt mål for kønsfordelingen i børsnoterede selskabers bestyrelser, eftersom det er de medlemsstater og andre lande, som har valgt denne metode, der er nået længst med at reducere kvinders underrepræsentation i beslutningstagende stillinger. [Ændring 24] |
| --- | --- |

(16)

Unionen bør derfor sigte mod at øge kvinders deltagelse i selskabsbestyrelser
  i alle medlemsstater
  for at forbedre den økonomiske vækst
  , tilskynde til mobilitet på arbejdsmarkedet
  og
  styrke
  europæiske selskabers konkurrencedygtighed og for at opnå reel ligestilling på arbejdsmarkedet. Dette mål bør nås ved minimumskrav til positiv særbehandling i form af bindende foranstaltninger, som har til formål at nå et kvantitativt mål for kønsfordelingen i børsnoterede selskabers bestyrelser, eftersom det er de medlemsstater og andre lande, som har valgt denne metode, der er nået længst med at reducere kvinders underrepræsentation i beslutningstagende stillinger. [Ændring 24]

| (16a) | Børsnoterede selskaber bør udvikle en kønspolitik med henblik på at opnå en mere ligelig kønsfordeling overalt i selskaberne. Denne politik kan omfatte en beskrivelse af de relevante foranstaltninger, der er gennemført i det pågældende selskab, som f.eks. at udpege både en kvindelig og en mandlig kandidat til nøgleposter, mentorordninger og karriereudviklingsrådgivning for kvinder og HR-strategier, der sigter mod at tilskynde til en diversificeret rekruttering. Den kan endvidere omfatte tilbud om fleksible arbejdsvilkår for alle medarbejdere, f.eks. hjælp i forbindelse med forældreorlov, husligt arbejde og børnepasning. Hvert enkelt selskab kan vælge de politikker, som passer bedst til dets aktiviteter, og bør iværksætte aktive tiltag for at øge andelen af det underrepræsenterede køn i selskabets ledelse. [Ændring 25] |
| --- | --- |

(16a)

Børsnoterede selskaber bør udvikle en kønspolitik med henblik på at opnå en mere ligelig kønsfordeling overalt i selskaberne. Denne politik kan omfatte en beskrivelse af de relevante foranstaltninger, der er gennemført i det pågældende selskab, som f.eks. at udpege både en kvindelig og en mandlig kandidat til nøgleposter, mentorordninger og karriereudviklingsrådgivning for kvinder og HR-strategier, der sigter mod at tilskynde til en diversificeret rekruttering. Den kan endvidere omfatte tilbud om fleksible arbejdsvilkår for alle medarbejdere, f.eks. hjælp i forbindelse med forældreorlov, husligt arbejde og børnepasning. Hvert enkelt selskab kan vælge de politikker, som passer bedst til dets aktiviteter, og bør iværksætte aktive tiltag for at øge andelen af det underrepræsenterede køn i selskabets ledelse. [Ændring 25]

| (17) | Børsnoterede virksomheder har en særlig økonomisk position, synlighed og betydning for markedet generelt. Foranstaltningerne i dette direktiv bør derfor anvendes på børsnoterede selskaber, som defineres som selskaber, der er etableret

  har sit hjemsted
  i en medlemsstat, og hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked, jf. artikel 4, stk. 1, nr. 14, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF (12) i en eller flere medlemsstater. Disse virksomheder sætter normen for økonomien generelt, og deres praksis kan forventes at blive fulgt af andre virksomheder. Den offentlige karakter af børsnoterede selskaber berettiger, at de i højere grad reguleres i offentlighedens interesse. [Ændring 26] |
| --- | --- |

(17)

Børsnoterede virksomheder har en særlig økonomisk position, synlighed og betydning for markedet generelt. Foranstaltningerne i dette direktiv bør derfor anvendes på børsnoterede selskaber, som defineres som selskaber, der er etableret

  har sit hjemsted
  i en medlemsstat, og hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked, jf. artikel 4, stk. 1, nr. 14, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF (12) i en eller flere medlemsstater. Disse virksomheder sætter normen for økonomien generelt, og deres praksis kan forventes at blive fulgt af andre virksomheder. Den offentlige karakter af børsnoterede selskaber berettiger, at de i højere grad reguleres i offentlighedens interesse. [Ændring 26]

| (18) | Direktivet bør ikke anvendes på små og mellemstore børsnoterede selskaber, jf. definitionen i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (13), selv om de er børsnoterede.
  Medlemsstaterne bør imidlertid indføre politikker, der støtter og tilskynder SMV'er til at forbedre kønsfordelingen betydeligt på alle ledelsesniveauer og i deres bestyrelser. [Ændring 27] |
| --- | --- |

(18)

Direktivet bør ikke anvendes på små og mellemstore børsnoterede selskaber, jf. definitionen i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (13), selv om de er børsnoterede.
  Medlemsstaterne bør imidlertid indføre politikker, der støtter og tilskynder SMV'er til at forbedre kønsfordelingen betydeligt på alle ledelsesniveauer og i deres bestyrelser. [Ændring 27]

| (19) | Opbygningen af bestyrelser for børsnoterede selskaber er forskellig i medlemsstaterne, idet den største forskel er forskellen mellem en tostrenget struktur, som består af både en direktion og et tilsynsråd, og en enstrenget struktur, hvor direktionen og tilsynsrådet tilsammen udgør bestyrelsen. Der findes også blandede systemet, som indeholder dele af begge systemer, eller som giver selskaberne mulighed for at vælge mellem forskellige modeller. Foranstaltningerne i direktivet bør gælde alle bestyrelsessystemer i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(19)

Opbygningen af bestyrelser for børsnoterede selskaber er forskellig i medlemsstaterne, idet den største forskel er forskellen mellem en tostrenget struktur, som består af både en direktion og et tilsynsråd, og en enstrenget struktur, hvor direktionen og tilsynsrådet tilsammen udgør bestyrelsen. Der findes også blandede systemet, som indeholder dele af begge systemer, eller som giver selskaberne mulighed for at vælge mellem forskellige modeller. Foranstaltningerne i direktivet bør gælde alle bestyrelsessystemer i medlemsstaterne.

| (20) | I alle bestyrelsessystemer skelnes mellem ledende bestyrelsesmedlemmer, som deltager i selskabets daglige ledelse, og menige bestyrelsesmedlemmer, som ikke deltager i den daglige ledelse, men udfører en tilsynsfunktion. De kvantitative mål i direktivet bør kun gælde menige bestyrelsesmedlemmer for derved at skabe den rette balance mellem på den ene side behovet for at få en mere ligelig kønsfordeling i bestyrelser og på den anden side behovet for at gribe mindst muligt ind i selskabets daglige ledelse. Da de menige bestyrelsesmedlemmer har en tilsynsfunktion, er det også lettere at finde kvalificerede kandidater uden for selskabet og i vidt omfang også uden for den specifikke sektor, selskabet tilhører — et forhold, der har betydning for de områder af erhvervslivet, hvor enten mænd eller kvinder tegner sig for en særlig lav andel af arbejdsstyrken. |
| --- | --- |

(20)

I alle bestyrelsessystemer skelnes mellem ledende bestyrelsesmedlemmer, som deltager i selskabets daglige ledelse, og menige bestyrelsesmedlemmer, som ikke deltager i den daglige ledelse, men udfører en tilsynsfunktion. De kvantitative mål i direktivet bør kun gælde menige bestyrelsesmedlemmer for derved at skabe den rette balance mellem på den ene side behovet for at få en mere ligelig kønsfordeling i bestyrelser og på den anden side behovet for at gribe mindst muligt ind i selskabets daglige ledelse. Da de menige bestyrelsesmedlemmer har en tilsynsfunktion, er det også lettere at finde kvalificerede kandidater uden for selskabet og i vidt omfang også uden for den specifikke sektor, selskabet tilhører — et forhold, der har betydning for de områder af erhvervslivet, hvor enten mænd eller kvinder tegner sig for en særlig lav andel af arbejdsstyrken.

| (21) | I adskillige medlemsstater kan eller skal en bestemt andel af de menige bestyrelsesmedlemmer udpeges eller udvælges af selskabets ansatte og/eller fagforeninger, jf. national lovgivning eller praksis. De kvantitative mål i direktivet bør gælde for alle menige bestyrelsesmedlemmer, herunder også medarbejderrepræsentanter. De praktiske procedurer til at sikre, at målene nås, bør i betragtning af at nogle af de menige bestyrelsesmedlemmer er medarbejderrepræsentanter, fastlægges af de pågældende medlemsstater.

  Dette direktiv bør tage højde for forskelligartetheden af og de særlige nationale karakteristika ved udvælgelsesprocedurerne i medlemsstaterne. [Ændring 28] |
| --- | --- |

(21)

I adskillige medlemsstater kan eller skal en bestemt andel af de menige bestyrelsesmedlemmer udpeges eller udvælges af selskabets ansatte og/eller fagforeninger, jf. national lovgivning eller praksis. De kvantitative mål i direktivet bør gælde for alle menige bestyrelsesmedlemmer, herunder også medarbejderrepræsentanter. De praktiske procedurer til at sikre, at målene nås, bør i betragtning af at nogle af de menige bestyrelsesmedlemmer er medarbejderrepræsentanter, fastlægges af de pågældende medlemsstater.

  Dette direktiv bør tage højde for forskelligartetheden af og de særlige nationale karakteristika ved udvælgelsesprocedurerne i medlemsstaterne. [Ændring 28]

| (22) | Børsnoterede selskaber i Unionen bør pålægges en forpligtelse til at sikre hensigtsmæssige procedurer med henblik på at opfylde specifikke mål for kønsfordelingen i deres bestyrelser

  sigte mod at nå målet om, at det underrepræsenterede køn bør tegne sig for mindst 40 % af de menige bestyrelsesposter den 1. januar 2020. Med henblik på at nå dette mål bør
  børsnoterede selskaber med bestyrelser, hvor det underrepræsenterede køn tegner sig for mindre end 40 % af de menige bestyrelsesposter, bør

  være tvunget til at
  foretage
  forhåndsudvælgelses- eller udvælgelsesproceduren til
  udnævnelsen til disse poster på grundlag af en sammenlignende analyse af hver kandidats kvalifikationer ved at anvende forud fastsatte, klare, neutralt formulerede og utvetydige kriterier med henblik på at opfylde det pågældende mål senest den 1. januar 2020. Direktivet indfører derfor et mål om, at det underrepræsenterede køn skal tegne sig for mindst 40 % af de menige bestyrelsesposter inden denne dato. Dette mål gælder i princippet kun den overordnede kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer og berører ikke det konkrete valg af de enkelte bestyrelsesmedlemmer ud af et større antal mandlige og kvindelige kandidater i det enkelte tilfælde. Det udelukker navnlig ikke bestemte kandidater fra bestyrelsesposter, og det pålægger heller ikke selskaber eller aktionærer nogen bestemte bestyrelsesmedlemmer. Afgørelsen om udnævnelse af de rette bestyrelsesmedlemmer forbliver således fortsat selskabernes og aktionærernes. [Ændring 29] |
| --- | --- |

(22)

Børsnoterede selskaber i Unionen bør pålægges en forpligtelse til at sikre hensigtsmæssige procedurer med henblik på at opfylde specifikke mål for kønsfordelingen i deres bestyrelser

  sigte mod at nå målet om, at det underrepræsenterede køn bør tegne sig for mindst 40 % af de menige bestyrelsesposter den 1. januar 2020. Med henblik på at nå dette mål bør
  børsnoterede selskaber med bestyrelser, hvor det underrepræsenterede køn tegner sig for mindre end 40 % af de menige bestyrelsesposter, bør

  være tvunget til at
  foretage
  forhåndsudvælgelses- eller udvælgelsesproceduren til
  udnævnelsen til disse poster på grundlag af en sammenlignende analyse af hver kandidats kvalifikationer ved at anvende forud fastsatte, klare, neutralt formulerede og utvetydige kriterier med henblik på at opfylde det pågældende mål senest den 1. januar 2020. Direktivet indfører derfor et mål om, at det underrepræsenterede køn skal tegne sig for mindst 40 % af de menige bestyrelsesposter inden denne dato. Dette mål gælder i princippet kun den overordnede kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer og berører ikke det konkrete valg af de enkelte bestyrelsesmedlemmer ud af et større antal mandlige og kvindelige kandidater i det enkelte tilfælde. Det udelukker navnlig ikke bestemte kandidater fra bestyrelsesposter, og det pålægger heller ikke selskaber eller aktionærer nogen bestemte bestyrelsesmedlemmer. Afgørelsen om udnævnelse af de rette bestyrelsesmedlemmer forbliver således fortsat selskabernes og aktionærernes. [Ændring 29]

| (22a) | Målet om 40 % gælder i princippet kun den overordnede kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer og berører ikke det konkrete valg af de enkelte bestyrelsesmedlemmer ud af et større antal mandlige og kvindelige kandidater i det enkelte tilfælde. Det udelukker navnlig ikke nogen bestemte kandidater fra bestyrelsesposter, og det påtvinger heller ikke selskaberne eller aktionærerne nogen bestemte bestyrelsesmedlemmer. Afgørelsen om, hvem der skal udnævnes som de rette bestyrelsesmedlemmer, forbliver således selskabernes og aktionærernes. [Ændring 30] |
| --- | --- |

(22a)

Målet om 40 % gælder i princippet kun den overordnede kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer og berører ikke det konkrete valg af de enkelte bestyrelsesmedlemmer ud af et større antal mandlige og kvindelige kandidater i det enkelte tilfælde. Det udelukker navnlig ikke nogen bestemte kandidater fra bestyrelsesposter, og det påtvinger heller ikke selskaberne eller aktionærerne nogen bestemte bestyrelsesmedlemmer. Afgørelsen om, hvem der skal udnævnes som de rette bestyrelsesmedlemmer, forbliver således selskabernes og aktionærernes. [Ændring 30]

| (22b) | Børsnoterede selskaber bør overveje at indføre uddannelsesprogrammer og mentorprogrammer for det underrepræsenterede køn som et redskab til at sikre en mere ligelig kønsfordeling, når der er en tydeligt ulige kønsfordeling i selskabets udvælgelsespulje for ansættelser til bestyrelsesposter. [Ændring 31] |
| --- | --- |

(22b)

Børsnoterede selskaber bør overveje at indføre uddannelsesprogrammer og mentorprogrammer for det underrepræsenterede køn som et redskab til at sikre en mere ligelig kønsfordeling, når der er en tydeligt ulige kønsfordeling i selskabets udvælgelsespulje for ansættelser til bestyrelsesposter. [Ændring 31]

| (23) | Medlemsstaterne udøver en dominerende indflydelse på børsnoterede selskaber, som er offentlige virksomheder i henhold til artikel 2, litra b), i Kommissionens direktiv 2006/111/EF (14). På grund af denne dominerende indflydelse har de værktøjer til deres rådighed til hurtigere at foretage de nødvendige ændringer. I sådanne selskaber skal målet om mindst 40 % kvinder i de menige bestyrelsesposter være nået på et tidligere tidspunkt
  i overensstemmelse med de passende mekanismer, der bliver fastsat af medlemsstaterne i overensstemmelse med dette direktiv
  . [Ændring 32] |
| --- | --- |

(23)

Medlemsstaterne udøver en dominerende indflydelse på børsnoterede selskaber, som er offentlige virksomheder i henhold til artikel 2, litra b), i Kommissionens direktiv 2006/111/EF (14). På grund af denne dominerende indflydelse har de værktøjer til deres rådighed til hurtigere at foretage de nødvendige ændringer. I sådanne selskaber skal målet om mindst 40 % kvinder i de menige bestyrelsesposter være nået på et tidligere tidspunkt
  i overensstemmelse med de passende mekanismer, der bliver fastsat af medlemsstaterne i overensstemmelse med dette direktiv
  . [Ændring 32]

| (23a) | Som følge af deres karakter bør offentlige virksomheder, uanset om de er børsnoterede eller ej, fremstå som en model for den private sektor. Derfor bør Kommissionen vurdere situationen i medlemsstaterne og vurdere, om offentlige virksomheder, der ikke falder ind under definitionen af SMV'er, kan medtages i anvendelsesområdet for dette direktiv engang i fremtiden. [Ændring 33] |
| --- | --- |

(23a)

Som følge af deres karakter bør offentlige virksomheder, uanset om de er børsnoterede eller ej, fremstå som en model for den private sektor. Derfor bør Kommissionen vurdere situationen i medlemsstaterne og vurdere, om offentlige virksomheder, der ikke falder ind under definitionen af SMV'er, kan medtages i anvendelsesområdet for dette direktiv engang i fremtiden. [Ændring 33]

| (23b) | Kommissionen bør indsamle og analysere data og tal for kønsfordelingen i andre store virksomheder, som ikke er børsnoterede, men som også har stor betydning for økonomien. Der bør efterfølgende gennemføres en konsekvensanalyse med henblik på at få overblik over situationen i sådanne virksomheder i medlemsstaterne og vurdere, om der er behov for foranstaltninger på EU-plan for at bringe sådanne virksomheder ind under anvendelsesområdet for dette direktiv engang i fremtiden. Samtidig bør Kommissionen redegøre for de i den forbindelse foreliggende muligheder, fordi det på grund af særlige nationale omstændigheder eventuelt kan være nødvendigt med særlige ordninger for sådanne virksomheder. [Ændring 34] |
| --- | --- |

(23b)

Kommissionen bør indsamle og analysere data og tal for kønsfordelingen i andre store virksomheder, som ikke er børsnoterede, men som også har stor betydning for økonomien. Der bør efterfølgende gennemføres en konsekvensanalyse med henblik på at få overblik over situationen i sådanne virksomheder i medlemsstaterne og vurdere, om der er behov for foranstaltninger på EU-plan for at bringe sådanne virksomheder ind under anvendelsesområdet for dette direktiv engang i fremtiden. Samtidig bør Kommissionen redegøre for de i den forbindelse foreliggende muligheder, fordi det på grund af særlige nationale omstændigheder eventuelt kan være nødvendigt med særlige ordninger for sådanne virksomheder. [Ændring 34]

| (24) | Antallet af menige bestyrelsesposter, der skal til for at opfylde målet, kræver en yderligere præcisering, eftersom

  Hvis en bestyrelse kun har tre menige bestyrelsesmedlemmer, er
  det i de fleste bestyrelser matematisk set kun er muligt enten at ligge over eller under den præcise

  umuligt at opnå en
  andel på 40 %. Derfor skal antallet af bestyrelsesposter, der er nødvendige for at opfylde målet, være det antal, der ligger tættest på 40 %. For at undgå diskrimination af det køn, der oprindeligt var overrepræsenteret, bør børsnoterede selskaber dog ikke være forpligtet til at udnævne medlemmer blandt det underrepræsenterede køn til at bestride halvdelen eller mere af de menige bestyrelsesposter.

  for begge køn. I sådanne tilfælde bør
  det underrepræsenterede køn bør derfor have mindst én bestyrelsespost i bestyrelser med tre eller fire menige bestyrelsesmedlemmer, mindst to bestyrelsesposter i bestyrelser med fem eller seks menige bestyrelsesmedlemmer og mindst tre bestyrelsesposter i bestyrelser med syv eller otte menige bestyrelsesmedlemmer. [Ændring 35] |
| --- | --- |

(24)

Antallet af menige bestyrelsesposter, der skal til for at opfylde målet, kræver en yderligere præcisering, eftersom

  Hvis en bestyrelse kun har tre menige bestyrelsesmedlemmer, er
  det i de fleste bestyrelser matematisk set kun er muligt enten at ligge over eller under den præcise

  umuligt at opnå en
  andel på 40 %. Derfor skal antallet af bestyrelsesposter, der er nødvendige for at opfylde målet, være det antal, der ligger tættest på 40 %. For at undgå diskrimination af det køn, der oprindeligt var overrepræsenteret, bør børsnoterede selskaber dog ikke være forpligtet til at udnævne medlemmer blandt det underrepræsenterede køn til at bestride halvdelen eller mere af de menige bestyrelsesposter.

  for begge køn. I sådanne tilfælde bør
  det underrepræsenterede køn bør derfor have mindst én bestyrelsespost i bestyrelser med tre eller fire menige bestyrelsesmedlemmer, mindst to bestyrelsesposter i bestyrelser med fem eller seks menige bestyrelsesmedlemmer og mindst tre bestyrelsesposter i bestyrelser med syv eller otte menige bestyrelsesmedlemmer. [Ændring 35]

| (25) | Den Europæiske Unions Domstol accepterede i sin retspraksis (15) om positive foranstaltninger og disses forenelighed med princippet om ikke-forskelsbehandling på grund af køn (nu også fastsat i artikel 21 i chartret), at der i visse tilfælde kan gives fortrinsstilling til det underrepræsenterede køn ved udnævnelse eller forfremmelse, forudsat at kandidaten af det underrepræsenterede køn er lige så kvalificeret som konkurrenten fra det modsatte køn med hensyn til egnethed, kundskaber og arbejdsindsats, at fortrinsstillingen ikke er automatisk og ubetinget, men kan tilsidesættes, hvis der er særlige grunde vedrørende en bestemt kandidat af det modsatte køn, der taler til dennes fordel, og at de pågældende kandidaters ansøgning er genstand for en objektiv vurdering, hvor der tages hensyn til alle de kriterier, der er specifikke for de enkelte kandidater. |
| --- | --- |

(25)

Den Europæiske Unions Domstol accepterede i sin retspraksis (15) om positive foranstaltninger og disses forenelighed med princippet om ikke-forskelsbehandling på grund af køn (nu også fastsat i artikel 21 i chartret), at der i visse tilfælde kan gives fortrinsstilling til det underrepræsenterede køn ved udnævnelse eller forfremmelse, forudsat at kandidaten af det underrepræsenterede køn er lige så kvalificeret som konkurrenten fra det modsatte køn med hensyn til egnethed, kundskaber og arbejdsindsats, at fortrinsstillingen ikke er automatisk og ubetinget, men kan tilsidesættes, hvis der er særlige grunde vedrørende en bestemt kandidat af det modsatte køn, der taler til dennes fordel, og at de pågældende kandidaters ansøgning er genstand for en objektiv vurdering, hvor der tages hensyn til alle de kriterier, der er specifikke for de enkelte kandidater.

| (26) | I overensstemmelse med denne retspraksis bør medlemsstaterne sikre, at udvælgelsen af de bedste kandidater til menige bestyrelsesposter bygger på en sammenlignende analyse af de enkelte kandidaters kvalifikationer på grundlag af forud fastsatte, klare, neutralt formulerede og utvetydige kriterier. Som eksempel på udvælgelseskriterier, som selskaberne kan anvende, kan nævnes erhvervserfaring fra ledelses- og/eller tilsynsopgaver,
  international erfaring, tværfaglighed og
  viden om bestemte områder, såsom økonomi, regnskab eller personaleledelse, ledelse, kommunikation og netværk. Der bør gives fortrinsstilling til kandidaten fra det underrepræsenterede køn, hvis den pågældende kandidat er lige så kvalificeret som kandidaten fra det modsatte køn med hensyn til egnethed, kundskaber og arbejdsindsats, og hvis en objektiv vurdering, hvor der tages højde for alle de kriterier, der er specifikke for de enkelte kandidater, ikke taler til fordel for en kandidat af det modsatte køn. [Ændring 36] |
| --- | --- |

(26)

I overensstemmelse med denne retspraksis bør medlemsstaterne sikre, at udvælgelsen af de bedste kandidater til menige bestyrelsesposter bygger på en sammenlignende analyse af de enkelte kandidaters kvalifikationer på grundlag af forud fastsatte, klare, neutralt formulerede og utvetydige kriterier. Som eksempel på udvælgelseskriterier, som selskaberne kan anvende, kan nævnes erhvervserfaring fra ledelses- og/eller tilsynsopgaver,
  international erfaring, tværfaglighed og
  viden om bestemte områder, såsom økonomi, regnskab eller personaleledelse, ledelse, kommunikation og netværk. Der bør gives fortrinsstilling til kandidaten fra det underrepræsenterede køn, hvis den pågældende kandidat er lige så kvalificeret som kandidaten fra det modsatte køn med hensyn til egnethed, kundskaber og arbejdsindsats, og hvis en objektiv vurdering, hvor der tages højde for alle de kriterier, der er specifikke for de enkelte kandidater, ikke taler til fordel for en kandidat af det modsatte køn. [Ændring 36]

| (27) | Der er forskel på de enkelte medlemsstaters og selskabers fremgangsmåder ved ansættelse
  , udvælgelse
  og udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer. De kan indebære en indstilling af kandidater, som præsenteres for generalforsamlingen, f.eks. af et nomineringsudvalg, en direkte udnævnelse af bestyrelsesmedlemmerne, som foretages af de enkelte aktionærer, eller en afstemning i generalforsamlingen om enkelte kandidater eller lister over kandidater.
  Dette direktiv respekterer forskelligartetheden af udvælgelsesprocedurerne, som dog bør være baseret på gennemsigtighed og fortjenstfuldhed, men kræver samtidig, at målet om at øge det underrepræsenterede køns deltagelse i bestyrelser nås.
  Kravene til udvælgelsen af kandidater skal opfyldes på det rette sted i udvælgelsesprocessen i overensstemmelse med national lov og vedtægterne for de pågældende børsnoterede selskaber. På dette punkt fastlægger

  tillader
  direktivet kun en minimumsharmonisering af udvælgelsesprocedurerne, som gør det muligt at anvende de kriterier, der er fastlagt ved Den Europæiske Unions Domstols retspraksis

  forskellige udvælgelsesprocedurer
  for at opfylde målet om en mere ligelig kønsfordeling i børsnoterede selskabers bestyrelser.
  Bestemmelserne i dette direktiv griber ikke unødigt ind i den daglige ledelse, eftersom selskaberne bevarer friheden til at vælge kandidater på grundlag af kvalifikationer eller andre objektive relevante overvejelser. [Ændring 37] |
| --- | --- |

(27)

Der er forskel på de enkelte medlemsstaters og selskabers fremgangsmåder ved ansættelse
  , udvælgelse
  og udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer. De kan indebære en indstilling af kandidater, som præsenteres for generalforsamlingen, f.eks. af et nomineringsudvalg, en direkte udnævnelse af bestyrelsesmedlemmerne, som foretages af de enkelte aktionærer, eller en afstemning i generalforsamlingen om enkelte kandidater eller lister over kandidater.
  Dette direktiv respekterer forskelligartetheden af udvælgelsesprocedurerne, som dog bør være baseret på gennemsigtighed og fortjenstfuldhed, men kræver samtidig, at målet om at øge det underrepræsenterede køns deltagelse i bestyrelser nås.
  Kravene til udvælgelsen af kandidater skal opfyldes på det rette sted i udvælgelsesprocessen i overensstemmelse med national lov og vedtægterne for de pågældende børsnoterede selskaber. På dette punkt fastlægger

  tillader
  direktivet kun en minimumsharmonisering af udvælgelsesprocedurerne, som gør det muligt at anvende de kriterier, der er fastlagt ved Den Europæiske Unions Domstols retspraksis

  forskellige udvælgelsesprocedurer
  for at opfylde målet om en mere ligelig kønsfordeling i børsnoterede selskabers bestyrelser.
  Bestemmelserne i dette direktiv griber ikke unødigt ind i den daglige ledelse, eftersom selskaberne bevarer friheden til at vælge kandidater på grundlag af kvalifikationer eller andre objektive relevante overvejelser. [Ændring 37]

| (27a) | Når forhåndsudvælgelse af kandidater er baseret på valg- eller afstemningsprocedurer, f.eks. blandt arbejdstagerne eller deres repræsentanter, bør procedurerne i hele processen tilpasses, således at de bidrager til at nå målet om en mere ligelig kønsfordeling i bestyrelsen generelt og samtidig sikrer, at kønnet på den formand, som vælges ved en sådan procedure, ikke på nogen måde er afgjort på forhånd. [Ændring 38] |
| --- | --- |

(27a)

Når forhåndsudvælgelse af kandidater er baseret på valg- eller afstemningsprocedurer, f.eks. blandt arbejdstagerne eller deres repræsentanter, bør procedurerne i hele processen tilpasses, således at de bidrager til at nå målet om en mere ligelig kønsfordeling i bestyrelsen generelt og samtidig sikrer, at kønnet på den formand, som vælges ved en sådan procedure, ikke på nogen måde er afgjort på forhånd. [Ændring 38]

| (28) | Direktivet har til formål at forbedre kønsfordelingen i børsnoterede selskabers bestyrelser og dermed bidrage til, at princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder, som er en grundlæggende ret i Unionen, overholdes. Der bør derfor være krav om, at børsnoterede selskaber på en vraget kandidats anmodning skal oplyse ikke bare, hvilke kvalifikationskriterier der lå til grund for udvælgelsen, men også hvilken objektiv, komparativ vurdering af disse kriterier og eventuelt hvilke overvejelser der talte for at vælge en kandidat, som ikke tilhører det underrepræsenterede køn. Disse begrænsninger i retten til privatliv med hensyn til behandling af personoplysninger, som anerkendes i chartrets artikel 7 og 8, og forpligtelsen for børsnoterede selskaber til på anmodning at give den vragede kandidat sådanne oplysninger er nødvendige og opfylder faktisk anerkendte mål af almen interesse i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. De er derfor i overensstemmelse med kravene til sådanne begrænsninger, jf. chartrets artikel 52, stk. 1, og Den Europæiske Unions Domstols retspraksis. |
| --- | --- |

(28)

Direktivet har til formål at forbedre kønsfordelingen i børsnoterede selskabers bestyrelser og dermed bidrage til, at princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder, som er en grundlæggende ret i Unionen, overholdes. Der bør derfor være krav om, at børsnoterede selskaber på en vraget kandidats anmodning skal oplyse ikke bare, hvilke kvalifikationskriterier der lå til grund for udvælgelsen, men også hvilken objektiv, komparativ vurdering af disse kriterier og eventuelt hvilke overvejelser der talte for at vælge en kandidat, som ikke tilhører det underrepræsenterede køn. Disse begrænsninger i retten til privatliv med hensyn til behandling af personoplysninger, som anerkendes i chartrets artikel 7 og 8, og forpligtelsen for børsnoterede selskaber til på anmodning at give den vragede kandidat sådanne oplysninger er nødvendige og opfylder faktisk anerkendte mål af almen interesse i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. De er derfor i overensstemmelse med kravene til sådanne begrænsninger, jf. chartrets artikel 52, stk. 1, og Den Europæiske Unions Domstols retspraksis.

| (29) | Hvis en vraget kandidat af det underrepræsenterede køn fremsætter formodningen om, at vedkommende er ligeså kvalificeret som den udvalgte kandidat af det modsatte køn, bør der stilles krav til det børsnoterede selskab om, at det påviser, at valget er korrekt. |
| --- | --- |

(29)

Hvis en vraget kandidat af det underrepræsenterede køn fremsætter formodningen om, at vedkommende er ligeså kvalificeret som den udvalgte kandidat af det modsatte køn, bør der stilles krav til det børsnoterede selskab om, at det påviser, at valget er korrekt.

| (30) | Medlemsstaterne bør pålægge effektive sanktioner, der står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har en afskrækkende virkning, i tilfælde af at
  kravene til en åben og gennemsigtig procedure i
  dette direktiv tilsidesættes, og som bl.a. kunne omfatte administrative bøder
  , udelukkelse fra offentlige udbud, delvis udelukkelse fra modtagelse af midler fra Unionens strukturfonde
  og en retsmyndigheds afgørelse om ugyldighed eller annullering af den udnævnelse eller det valg af menige bestyrelsesmedlemmer, som er foretaget i strid med de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af artikel 4, stk. 1.
  Det bør være muligt for medlemsstaterne at gå ud over den ikke-udtømmende liste over sanktioner i dette direktiv og blandt andet tilføje tvungen opløsning af det pågældende selskab efter ordre fra en kompetent retsmyndighed, under fuld overholdelse af de korrekte proceduremæssige beskyttelsesforanstaltninger, i tilfælde af, at det pågældende selskab har gjort sig skyldigt i alvorlige og gentagne overtrædelser. [Ændring 39] |
| --- | --- |

(30)

Medlemsstaterne bør pålægge effektive sanktioner, der står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har en afskrækkende virkning, i tilfælde af at
  kravene til en åben og gennemsigtig procedure i
  dette direktiv tilsidesættes, og som bl.a. kunne omfatte administrative bøder
  , udelukkelse fra offentlige udbud, delvis udelukkelse fra modtagelse af midler fra Unionens strukturfonde
  og en retsmyndigheds afgørelse om ugyldighed eller annullering af den udnævnelse eller det valg af menige bestyrelsesmedlemmer, som er foretaget i strid med de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af artikel 4, stk. 1.
  Det bør være muligt for medlemsstaterne at gå ud over den ikke-udtømmende liste over sanktioner i dette direktiv og blandt andet tilføje tvungen opløsning af det pågældende selskab efter ordre fra en kompetent retsmyndighed, under fuld overholdelse af de korrekte proceduremæssige beskyttelsesforanstaltninger, i tilfælde af, at det pågældende selskab har gjort sig skyldigt i alvorlige og gentagne overtrædelser. [Ændring 39]

| (31) | Eftersom kønsfordelingen i arbejdsstyrken har en direkte indflydelse på, hvor mange kandidater blandt det underrepræsenterede køn der er til rådighed, kan medlemsstaterne i de tilfælde, hvor det underrepræsenterede køn udgør mindre end 10 % af arbejdsstyrken, bestemme, at det pågældende selskab ikke behøver at opfylde kravet i direktivet.
  [Ændring 40] |
| --- | --- |

(31)

Eftersom kønsfordelingen i arbejdsstyrken har en direkte indflydelse på, hvor mange kandidater blandt det underrepræsenterede køn der er til rådighed, kan medlemsstaterne i de tilfælde, hvor det underrepræsenterede køn udgør mindre end 10 % af arbejdsstyrken, bestemme, at det pågældende selskab ikke behøver at opfylde kravet i direktivet.
  [Ændring 40]

| (32) | Da børsnoterede selskaber bør sigte mod at øge det underrepræsenterede køns andel i alle beslutningstagende stillinger, kan medlemsstaterne beslutte, at målet i dette direktiv bør anses for at være opfyldt, hvis børsnoterede selskaber kan bevise, at medlemmer af det underrepræsenterede køn tegner sig for mindst en tredjedel af alle bestyrelsesposter, hvad enten der er tale om ledende eller menige bestyrelsesposter.
  Det bør dog stadig være et krav, at sådanne selskaber i deres årsberetninger og på deres websted skal fremlægge oplysninger om kønsfordelingen blandt ledende og menige bestyrelsesmedlemmer og om deres politik på dette område i overensstemmelse med artikel 5 i dette direktiv. [Ændring 41] |
| --- | --- |

(32)

Da børsnoterede selskaber bør sigte mod at øge det underrepræsenterede køns andel i alle beslutningstagende stillinger, kan medlemsstaterne beslutte, at målet i dette direktiv bør anses for at være opfyldt, hvis børsnoterede selskaber kan bevise, at medlemmer af det underrepræsenterede køn tegner sig for mindst en tredjedel af alle bestyrelsesposter, hvad enten der er tale om ledende eller menige bestyrelsesposter.
  Det bør dog stadig være et krav, at sådanne selskaber i deres årsberetninger og på deres websted skal fremlægge oplysninger om kønsfordelingen blandt ledende og menige bestyrelsesmedlemmer og om deres politik på dette område i overensstemmelse med artikel 5 i dette direktiv. [Ændring 41]

| (33) | For også at forbedre kønsfordelingen blandt de bestyrelsesmedlemmer, der deltager i den daglige ledelse, bør der ud over foranstaltningerne vedrørende menige bestyrelsesposter stilles krav til de børsnoterede selskaber om, at de giver individuelle tilsagn om en mere ligelig kønsfordeling i de ledende bestyrelsesposter, som skal være opfyldt senest den 1. januar 2020. Man bør med disse tilsagn tilstræbe at skabe mærkbart fremskridt fra det enkelte selskabs udgangspunkt til en mere ligelig kønsfordeling. |
| --- | --- |

(33)

For også at forbedre kønsfordelingen blandt de bestyrelsesmedlemmer, der deltager i den daglige ledelse, bør der ud over foranstaltningerne vedrørende menige bestyrelsesposter stilles krav til de børsnoterede selskaber om, at de giver individuelle tilsagn om en mere ligelig kønsfordeling i de ledende bestyrelsesposter, som skal være opfyldt senest den 1. januar 2020. Man bør med disse tilsagn tilstræbe at skabe mærkbart fremskridt fra det enkelte selskabs udgangspunkt til en mere ligelig kønsfordeling.

| (34) | Medlemsstaterne bør stille krav til børsnoterede selskaber om, at de hvert år giver oplysninger om kønsfordelingen i deres bestyrelser, samt om, hvordan de formåede at opfylde målene i direktivet, til de kompetente nationale myndigheder, således at disse kan vurdere, hvilke fremskridt de enkelte børsnoterede selskaber har gjort for at skabe en ligelig kønsfordeling blandt bestyrelsesmedlemmerne. Disse oplysninger bør
  indgå i selskabernes årsberetning og
  offentliggøres
  på en hensigtsmæssig og let tilgængelig måde på selskabernes websted
  , og hvis et selskab ikke har opfyldt målet, bør der medfølge en
  fyldestgørende
  beskrivelse af de
  konkrete
  foranstaltninger, det har truffet og agter at træffe fremover for at opfylde målet.
  Desuden bør selskaber, der ikke har opfyldt målet eller levet op til de tilsagn, de har givet, fremlægge en erklæring om årsagerne til dette samt en beskrivelse af de konkrete foranstaltninger, de indtil videre har truffet, og hvilke de agter at træffe i fremtiden for at opfylde dette mål og leve op til disse tilsagn. [Ændring 42] |
| --- | --- |

(34)

Medlemsstaterne bør stille krav til børsnoterede selskaber om, at de hvert år giver oplysninger om kønsfordelingen i deres bestyrelser, samt om, hvordan de formåede at opfylde målene i direktivet, til de kompetente nationale myndigheder, således at disse kan vurdere, hvilke fremskridt de enkelte børsnoterede selskaber har gjort for at skabe en ligelig kønsfordeling blandt bestyrelsesmedlemmerne. Disse oplysninger bør
  indgå i selskabernes årsberetning og
  offentliggøres
  på en hensigtsmæssig og let tilgængelig måde på selskabernes websted
  , og hvis et selskab ikke har opfyldt målet, bør der medfølge en
  fyldestgørende
  beskrivelse af de
  konkrete
  foranstaltninger, det har truffet og agter at træffe fremover for at opfylde målet.
  Desuden bør selskaber, der ikke har opfyldt målet eller levet op til de tilsagn, de har givet, fremlægge en erklæring om årsagerne til dette samt en beskrivelse af de konkrete foranstaltninger, de indtil videre har truffet, og hvilke de agter at træffe i fremtiden for at opfylde dette mål og leve op til disse tilsagn. [Ændring 42]

| (35) | Nogle medlemsstater kan allerede have truffet foranstaltninger til at sikre en mere ligelig fordeling af mænd og kvinder i selskabsbestyrelser, inden dette direktiv træder i kraft. Sådanne medlemsstater bør have mulighed for at anvende disse foranstaltninger i stedet for de proceduremæssige krav til udnævnelser, såfremt de kan dokumentere, at disse foranstaltninger lige så effektivt opfylder målet om, at det underrepræsenterede køn skal tegne sig for mindst 40 % af de menige bestyrelsesposter i børsnoterede selskaber senest den 1. januar 2020 eller senest den 1. januar 2018, hvis der er tale om børsnoterede selskaber, som er offentlige virksomheder. |
| --- | --- |

(35)

Nogle medlemsstater kan allerede have truffet foranstaltninger til at sikre en mere ligelig fordeling af mænd og kvinder i selskabsbestyrelser, inden dette direktiv træder i kraft. Sådanne medlemsstater bør have mulighed for at anvende disse foranstaltninger i stedet for de proceduremæssige krav til udnævnelser, såfremt de kan dokumentere, at disse foranstaltninger lige så effektivt opfylder målet om, at det underrepræsenterede køn skal tegne sig for mindst 40 % af de menige bestyrelsesposter i børsnoterede selskaber senest den 1. januar 2020 eller senest den 1. januar 2018, hvis der er tale om børsnoterede selskaber, som er offentlige virksomheder.

| (36) | I dette direktiv overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i chartret. Direktivet bidrager navnlig til respekt for retten til ligestilling mellem kvinder og mænd (chartrets artikel 23), erhvervsfriheden og retten til at arbejde (chartrets artikel 15). Direktivet tilstræber at sikre fuld respekt for retten til adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol (chartrets artikel 47). Begrænsningerne i udøvelsen af friheden til at oprette og drive egen virksomhed (chartrets artikel 16) og ejendomsretten (chartrets artikel 17, stk. 1) respekterer det grundlæggende i disse rettigheder og friheder og er nødvendige og rimelige. Begrænsningerne opfylder faktisk mål af almen interesse, som er anerkendte af Unionen, og behovet for at beskytte andres rettigheder og friheder. |
| --- | --- |

(36)

I dette direktiv overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i chartret. Direktivet bidrager navnlig til respekt for retten til ligestilling mellem kvinder og mænd (chartrets artikel 23), erhvervsfriheden og retten til at arbejde (chartrets artikel 15). Direktivet tilstræber at sikre fuld respekt for retten til adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol (chartrets artikel 47). Begrænsningerne i udøvelsen af friheden til at oprette og drive egen virksomhed (chartrets artikel 16) og ejendomsretten (chartrets artikel 17, stk. 1) respekterer det grundlæggende i disse rettigheder og friheder og er nødvendige og rimelige. Begrænsningerne opfylder faktisk mål af almen interesse, som er anerkendte af Unionen, og behovet for at beskytte andres rettigheder og friheder.

| (37) | Selv om nogle medlemsstater har truffet lovgivningsmæssige foranstaltninger eller har opfordret til selvregulering med mere eller mindre positive resultater, har størstedelen af medlemsstaterne ikke truffet foranstaltninger eller tilkendegivet, at de var villige til at sætte ind på en sådan måde, at det ville give mærkbare forbedringer. Det fremgår af fremskrivninger, som bygger på en omfattende analyse af alle foreliggende oplysninger om tidligere og aktuelle udviklingstendenser og selskabernes hensigter, at medlemsstaterne ikke inden for nær fremtid vil kunne opnå en ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i Unionen i overensstemmelse med målene i direktivet ved at handle hver for sig. I lyset af disse omstændigheder og i betragtning af de stigende forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til mænds og kvinders repræsentation i selskabsbestyrelser kan kønsfordelingen i selskabsbestyrelser i Unionen kun blive mere ligelig ved en fælles indsats, og mulighederne for ligestilling mellem mænd og kvinder,
  udligning af de eksisterende lønforskelle mellem mænd og kvinder og øget
  konkurrencedygtighed og vækst kan bedre udnyttes ved en koordineret indsats på EU-plan end ved nationale initiativer af mere eller mindre omfattende, ambitiøs og effektiv karakter. Målene for dette direktiv ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af foranstaltningens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. [Ændring 43] |
| --- | --- |

(37)

Selv om nogle medlemsstater har truffet lovgivningsmæssige foranstaltninger eller har opfordret til selvregulering med mere eller mindre positive resultater, har størstedelen af medlemsstaterne ikke truffet foranstaltninger eller tilkendegivet, at de var villige til at sætte ind på en sådan måde, at det ville give mærkbare forbedringer. Det fremgår af fremskrivninger, som bygger på en omfattende analyse af alle foreliggende oplysninger om tidligere og aktuelle udviklingstendenser og selskabernes hensigter, at medlemsstaterne ikke inden for nær fremtid vil kunne opnå en ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i Unionen i overensstemmelse med målene i direktivet ved at handle hver for sig. I lyset af disse omstændigheder og i betragtning af de stigende forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til mænds og kvinders repræsentation i selskabsbestyrelser kan kønsfordelingen i selskabsbestyrelser i Unionen kun blive mere ligelig ved en fælles indsats, og mulighederne for ligestilling mellem mænd og kvinder,
  udligning af de eksisterende lønforskelle mellem mænd og kvinder og øget
  konkurrencedygtighed og vækst kan bedre udnyttes ved en koordineret indsats på EU-plan end ved nationale initiativer af mere eller mindre omfattende, ambitiøs og effektiv karakter. Målene for dette direktiv ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af foranstaltningens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. [Ændring 43]

| (38) | I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, fastsætter dette direktiv kun fælles mål og principper og går ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. Medlemsstaterne gives tilstrækkelig frihed til at beslutte, hvordan målene i direktivet bedst kan nås under hensyntagen til nationale forhold, navnlig regler og praksis for udnævnelse til bestyrelsesposter. Direktivet påvirker ikke selskabernes mulighed for at udnævne de bedst kvalificerede personer til bestyrelsen, og det fastsætter
  en fleksibel ramme og
  en giver en tilstrækkelig lang tilvænningsperiode for børsnoterede virksomheder. [Ændring 44] |
| --- | --- |

(38)

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, fastsætter dette direktiv kun fælles mål og principper og går ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. Medlemsstaterne gives tilstrækkelig frihed til at beslutte, hvordan målene i direktivet bedst kan nås under hensyntagen til nationale forhold, navnlig regler og praksis for udnævnelse til bestyrelsesposter. Direktivet påvirker ikke selskabernes mulighed for at udnævne de bedst kvalificerede personer til bestyrelsen, og det fastsætter
  en fleksibel ramme og
  en giver en tilstrækkelig lang tilvænningsperiode for børsnoterede virksomheder. [Ændring 44]

| (39) | I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør det mål, som børsnoterede selskaber skal opfylde, være tidsbegrænset og
  bør
  kun gælde, indtil der er konstateret et varigt fremskridt i bestyrelsernes kønsfordeling. Kommissionen bør derfor regelmæssigt se på anvendelsen af dette direktiv og aflægge rapport for Europa-Parlamentet og Rådet. Direktivet

  Dette direktiv
  skal udløbe den 31. december 2028. Kommissionen bør som led i sin gennemgang vurdere, om

  hvorvidt
  der er behov for at forlænge direktivets gyldighed ud over denne periode.
  Medlemsstaterne bør samarbejde med arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet for effektivt at oplyse dem om dette direktivs betydning og gennemførelse. Oplysningskampagner vil i betydelig grad bidrage til at bevidstgøre om emnet og tilskynde ikke-børsnoterede selskaber til proaktivt at sikre en ligelig kønsfordeling. Medlemsstaterne bør tilskyndes til at udveksle erfaringer og god praksis med hensyn til gennemførelsen og implementeringen af dette direktiv. [Ændring 45] |
| --- | --- |

(39)

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør det mål, som børsnoterede selskaber skal opfylde, være tidsbegrænset og
  bør
  kun gælde, indtil der er konstateret et varigt fremskridt i bestyrelsernes kønsfordeling. Kommissionen bør derfor regelmæssigt se på anvendelsen af dette direktiv og aflægge rapport for Europa-Parlamentet og Rådet. Direktivet

  Dette direktiv
  skal udløbe den 31. december 2028. Kommissionen bør som led i sin gennemgang vurdere, om

  hvorvidt
  der er behov for at forlænge direktivets gyldighed ud over denne periode.
  Medlemsstaterne bør samarbejde med arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet for effektivt at oplyse dem om dette direktivs betydning og gennemførelse. Oplysningskampagner vil i betydelig grad bidrage til at bevidstgøre om emnet og tilskynde ikke-børsnoterede selskaber til proaktivt at sikre en ligelig kønsfordeling. Medlemsstaterne bør tilskyndes til at udveksle erfaringer og god praksis med hensyn til gennemførelsen og implementeringen af dette direktiv. [Ændring 45]

| (40) | I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (16) har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor det er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. I forbindelse med dette direktiv finder lovgiver, at fremsendelse af sådanne dokumenter er berettiget — |
| --- | --- |

(40)

I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (16) har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor det er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. I forbindelse med dette direktiv finder lovgiver, at fremsendelse af sådanne dokumenter er berettiget —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Emne

Dette direktiv tager sigte på at sikre en mere ligelig repræsentation af mænd og kvinder blandt menige medlemmer af børsnoterede selskabers bestyrelser ved at indføre
  effektive
  foranstaltninger, som skal sikre, at der hurtigere gøres fremskridt med at opnå en ligelig kønsfordeling, samtidig med at selskaber får tilstrækkelig lang tid til at træffe de nødvendige foranstaltninger. [Ændring 46]

Artikel 2

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| 1) | »børsnoteret selskab«: et selskab, der er etableret

  har sit hjemsted
  i en medlemsstat, og hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked i henhold til artikel 4, stk. 1, nr. 14, i direktiv 2004/39/EF i en eller flere medlemsstater [Ændring 47] |
| --- | --- |

1)

»børsnoteret selskab«: et selskab, der er etableret

  har sit hjemsted
  i en medlemsstat, og hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked i henhold til artikel 4, stk. 1, nr. 14, i direktiv 2004/39/EF i en eller flere medlemsstater [Ændring 47]

| 2) | »bestyrelse«: et selskabs administrative organ, ledelsesorgan eller tilsynsråd |
| --- | --- |

2)

»bestyrelse«: et selskabs administrative organ, ledelsesorgan eller tilsynsråd

| 3) | »bestyrelsesmedlem«: et medlem af en bestyrelse, herunder en medarbejderrepræsentant |
| --- | --- |

3)

»bestyrelsesmedlem«: et medlem af en bestyrelse, herunder en medarbejderrepræsentant

| 4) | »ledende bestyrelsesmedlem«: et medlem, som deltager i selskabets daglige ledelse, i en enstrenget ledelsesstruktur og et medlem af direktionen i en tostrenget ledelsesstruktur |
| --- | --- |

4)

»ledende bestyrelsesmedlem«: et medlem, som deltager i selskabets daglige ledelse, i en enstrenget ledelsesstruktur og et medlem af direktionen i en tostrenget ledelsesstruktur

| 5) | »menigt bestyrelsesmedlem«: et medlem, som ikke er et ledende bestyrelsesmedlem, i en enstrenget ledelsesstruktur og et medlem af tilsynsrådet i en tostrenget ledelsesstruktur |
| --- | --- |

5)

»menigt bestyrelsesmedlem«: et medlem, som ikke er et ledende bestyrelsesmedlem, i en enstrenget ledelsesstruktur og et medlem af tilsynsrådet i en tostrenget ledelsesstruktur

| 6) | »enstrenget bestyrelsesstruktur«: en bestyrelse, hvor selskabets ledelses- og tilsynsfunktion er samlet under ét |
| --- | --- |

6)

»enstrenget bestyrelsesstruktur«: en bestyrelse, hvor selskabets ledelses- og tilsynsfunktion er samlet under ét

| 7) | »tostrenget bestyrelsesstruktur«: en struktur, hvor selskabets ledelses- og tilsynsfunktion udføres af to adskilte organer |
| --- | --- |

7)

»tostrenget bestyrelsesstruktur«: en struktur, hvor selskabets ledelses- og tilsynsfunktion udføres af to adskilte organer

| 8) | »små og mellemstore virksomheder« eller »SMV«: et selskab med mindre end 250 ansatte og en årlig omsætning på højst 50 mio. EUR eller en årlig samlet balance på højst 43 mio. EUR, eller for en SMV, som er etableret i en medlemsstat med anden valuta end euro, et tilsvarende beløb i den pågældende medlemsstats valuta |
| --- | --- |

8)

»små og mellemstore virksomheder« eller »SMV«: et selskab med mindre end 250 ansatte og en årlig omsætning på højst 50 mio. EUR eller en årlig samlet balance på højst 43 mio. EUR, eller for en SMV, som er etableret i en medlemsstat med anden valuta end euro, et tilsvarende beløb i den pågældende medlemsstats valuta

| 9) | »offentlig virksomhed«: en virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for den. Dominerende indflydelse antages at foreligge, når de offentlige myndigheder direkte eller indirekte i relation til en virksomhed:






  — | besidder majoriteten af virksomhedens tegnede kapital, eller |
| --- | --- | --- |

9)

»offentlig virksomhed«: en virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for den. Dominerende indflydelse antages at foreligge, når de offentlige myndigheder direkte eller indirekte i relation til en virksomhed:

—

besidder majoriteten af virksomhedens tegnede kapital, eller

| — | råder over mere end halvdelen af de stemmer, der er knyttet til aktier udstedt af virksomheden, eller |
| --- | --- |

—

råder over mere end halvdelen af de stemmer, der er knyttet til aktier udstedt af virksomheden, eller

| — | kan udpege mere end halvdelen af medlemmerne i virksomhedens administrative organ, ledelsesorgan eller tilsynsråd. |
| --- | --- |

—

kan udpege mere end halvdelen af medlemmerne i virksomhedens administrative organ, ledelsesorgan eller tilsynsråd.

Artikel 3

Udelukkelse af små og mellemstore virksomheder

Direktivet finder ikke anvendelse på små og mellemstore virksomheder (»SMV«).

Artikel 4

Mål for menige bestyrelsesposter

1.   Medlemsstaterne sikrer, at børsnoterede selskaber med bestyrelser, hvor personer af det underrepræsenterede køn tegner sig for mindre end 40 % af de menige bestyrelsesposter, foretager udnævnelsen til disse poster på grundlag af en sammenlignende analyse af hver kandidats kvalifikationer ved at anvende forud fastsatte, klare, neutralt formulerede og utvetydige kriterier med henblik på

  tilpasser deres procedurer for rekruttering, herunder stillingsopslag med indkaldelse af ansøgninger, for forhåndsudvælgelse, for udvælgelse og udnævnelse, på en sådan måde, at disse procedurer effektivt bidrager til
  at opnå den pågældende procentsats senest den 1. januar 2020 eller, hvis der er tale om offenlige virksomheder, senest den 1. januar 2018børsnoterede selskaber, som er.
  Medlemsstaterne skal navnlig sikre, at selskaberne udvælger de bedst kvalificerede kandidater til en bestyrelsespost fra en udvælgelsespulje med ligelig kønsfordeling og på grundlag af en sammenlignende analyse af kandidaternes kvalifikationer under anvendelse af forud fastsatte, klare, neutralt formulerede og utvetydige kriterier. Hvis der er tale om en valgprocedure, skal medlemsstaterne sikre, at selskaberne garanterer en ligelig kønsfordeling i sammensætningen af listen over kandidater og samtidig sikrer, at kønnet på den formand, som vælges ved en sådan procedure, ikke på nogen måde er afgjort på forhånd.

For at nå målet om 40 % og i overensstemmelse med chartrets artikel 23, stk. 2, sikrer medlemsstaterne, at der i alle faser af proceduren for ansættelse, udvælgelse og udnævnelse af menige bestyrelsesmedlemmer gives fortrinsstilling til kandidaten med det underrepræsenterede køn, hvis den pågældende kandidat er lige så kvalificeret som en kandidat af det modsatte køn med hensyn til egnethed, kompetencer og arbejdsindsats, medmindre en objektiv vurdering, hvor der tages højde for alle de kriterier, der er specifikke for de enkelte kandidater, taler til fordel for en kandidat af det modsatte køn. [Ændring 48]

2.   Antallet af menige bestyrelsesposter, som er nødvendigt for at opfylde målet i stk. 1, er det antal, der er tættest på at

  skal
  udgøre
  mindst
  40 %, men som ikke udgør over 49 %.
  Hvis en bestyrelse kun har tre menige bestyrelsesmedlemmer, er forholdet en til to tilstrækkeligt. [Ændring 49]

3.   For at opfylde målene i stk. 1 sikrer medlemsstaterne, at der ved udvælgelsen af menige bestyrelsesmedlemmer gives fortrinsstilling til kandidaten fra det underrepræsenterede køn, hvis den pågældende kandidat er lige så kvalificeret som en kandidat af det modsatte køn med hensyn til egnethed, kundskaber og arbejdsindsats, medmindre en objektiv vurdering, hvor der tages højde for alle de kriterier, der er specifikke for de enkelte kandidater, taler til fordel for en kandidat af det modsatte køn.
  [Ændring 50]

4.   Medlemsstaterne sikrer, at børsnoterede selskaber på anmodning af en vraget kandidat

  som minimum
  har pligt til at informere
  en vraget kandidat om antallet af og kønnet på kandidaterne i udvælgelsespuljen, idet deres anonymitet respekteres i overensstemmelse med Unionens regler om beskyttelse af personoplysninger,
  om de kvalifikationskriterier, udvælgelsen
  eller udnævnelsen
  bygger på, om den objektive komparative vurdering af disse kriterier, og hvor dette er relevant, om de overvejelser, der talte for at vælge en kandidat af det modsatte køn. [Ændring 51]

5.   Medlemsstaterne træffer i overensstemmelse med deres nationale retssystemer de fornødne foranstaltninger til at sikre, at

  så
  det i tilfælde, hvor en vraget kandidat af det underrepræsenterede køn fremlægger forhold, på grundlag af hvilke det kan formodes

  føler sig krænket, fordi bestemmelserne i stk. 1 ikke er blevet anvendt over for vedkommende, og over for en domstol eller en anden kompetent myndighed gør gældende
  , at vedkommende er ligeså kvalificeret som den valgte kandidat af det modsatte køn, er op til det børsnoterede selskab at bevise, at reglen i stk. 3

  stk. 1
  ikke er blevet tilsidesat.

Dette stykke er ikke til hinder for, at medlemsstaterne indfører regler for bevisførelse, der er gunstigere for klager. [Ændring 52]

6.   Medlemsstaterne kan bestemme, at børsnoterede selskaber, hvor medlemmer af det underrepræsenterede køn udgør mindre end 10 % af arbejdsstyrken, ikke er omfattede af målet i stk. 1.
  [Ændring 53]

6a.
     
  Hvis udvælgelsen omhandlet i stk. 1 sker ved en afstemning blandt aktionærer eller medarbejdere, skal selskaberne sikre, at de stemmeberettigede oplyses ordentligt om de i direktivet fastsatte foranstaltninger, herunder de sanktioner, som pålægges selskabet i tilfælde af manglende overholdelse. [Ændring 54]

7.   Medlemsstaterne kan bestemme, at målet i stk. 1 er opfyldt, hvis børsnoterede selskaber kan bevise, at medlemmer af det underrepræsenterede køn bestrider mindst en tredjedel af alle bestyrelsesposter, uanset om der er tale om ledende eller menige bestyrelsesposter.

Artikel 5

Yderligere foranstaltninger og rapportering

1.   Medlemsstaterne sikrer, at børsnoterede selskaber afgiver individuelle tilsagn om en ligelig kønsfordeling i ledende bestyrelsesposter, som skal være opfyldt senest den 1. januar 2020 eller den 1. januar 2018, hvis der er tale om børsnoterede selskaber, som er offentlige virksomheder.

2.   Medlemsstaterne stiller krav til de børsnoterede selskaber om, at de en gang om året fra [to år efter vedtagelsen] giver de kompetente nationale myndigheder oplysninger om kønsfordelingen i bestyrelserne, idet der skelnes mellem menige og ledende bestyrelsesposter, og om de foranstaltninger der er truffet for at opfylde målene i artikel 4, stk. 1, og i nærværende artikels stk. 1, og offentliggør disse oplysninger på en hensigtsmæssig og
  let
  tilgængelig måde på deres websted
  og i deres årsberetning
  . [Ændring 55]

3.   Hvis et børsnoteret selskab ikke opfylder målene i artikel 4, stk. 1, eller de individuelle tilsagn, det har givet i henhold til stk. 1 i nærværende artikel, skal det fremgå af de oplysninger, der er omhandlet i stk. 2

  fremlægge en erklæring om
  , hvorfor
  det ikke har været i stand til at opfylde
  målene eller
  efterleve
  tilsagnene ikke er opfyldt, samt hvilke, og en
  fyldestgørende beskrivelse af de
  foranstaltninger, selskabet hidtil har truffet, eller
  som det
  agter at træffe, for at opfylde målene eller tilsagnene.
  Denne erklæring om årsagerne skal indgå i de oplysninger, der er omhandlet i stk. 2. [Ændring 56]

4.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at det organ eller de organer, der er udpeget i henhold til artikel 20 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF (17), også har kompetence til at fremme, evaluere, overvåge samt støtte en ligelig kønsfordeling i bestyrelser i børsnoterede selskaber.
  Medlemsstaterne skal i den forbindelse samarbejde effektivt med arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet. [Ændring 57]

Artikel 6

Sanktioner

1.   Medlemsstaterne fastsætter regler for, hvilke sanktioner der skal anvendes ved overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i henhold til dette direktiv

  kravene om en åben og gennemsigtig procedure i artikel 4, stk. 1
  , og tager alle nødvendige skridt til at sikre, at de anvendes. [Ændring 58]

2.   Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning, og de kan

  skal mindst
  omfatte følgende: [Ændring 59]

| a) | administrative bøder |
| --- | --- |

a)

administrative bøder

| aa) | udelukkelse fra offentlige udbud [Am. 60] |
| --- | --- |

aa)

udelukkelse fra offentlige udbud [Am. 60]

| ab) | delvis udelukkelse fra at modtage midler fra Unionens strukturfonde [Ændring 61] |
| --- | --- |

ab)

delvis udelukkelse fra at modtage midler fra Unionens strukturfonde [Ændring 61]

| b) | en retsmyndigheds afgørelse om ugyldighed eller annullering af den udnævnelse eller af det valg af menigebestyrelsesmedlemmer, som er foretaget i strid med de nationale bestemmelser, der er vedtaget i henhold til artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

b)

en retsmyndigheds afgørelse om ugyldighed eller annullering af den udnævnelse eller af det valg af menigebestyrelsesmedlemmer, som er foretaget i strid med de nationale bestemmelser, der er vedtaget i henhold til artikel 4, stk. 1.

Artikel 7

Mindstekrav

Medlemsstaterne kan over for selskaber, der er registreret på deres område, indføre eller opretholde bestemmelser, som er gunstigere end direktivets bestemmelser, for at sikre en mere ligelig kønsfordeling, forudsat at disse bestemmelser ikke medfører uberettiget
  kønsdiskrimination eller nogen anden form for
  forskelsbehandling eller hindrer et velfungerende indre marked. [Ændring 62]

Artikel 8

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den [to år efter vedtagelsen] de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.

2.   Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

3.   Med forbehold af artikel 4, stk. 6 og 7, kan medlemsstater, som allerede inden direktivets ikrafttrædelse har truffet foranstaltninger til at sikre en mere ligelig fordeling af mænd og kvinder i de menige bestyrelsesposter i børsnoterede selskaber, suspendere anvendelsen af de proceduremæssige krav vedrørende udnævnelser i artikel 4, stk. 1, 3, 4, og 5, forudsat at det kan dokumenteres, at disse foranstaltninger gør det muligt for medlemmer af det underrepræsenterede køn at bestride mindst 40 % af de menige bestyrelsesposter i børsnoterede selskaber senest den 1. januar 2020 eller, hvis der er tale om børsnoterede selskaber, der er offentlige virksomheder, senest den 1. januar 2018.

Den pågældende medlemsstat meddeler disse oplysninger til Kommissionen.
  Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om sådanne meddelelser. Suspensionen ophæves automatisk, hvis der ikke sker tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde målet i dette direktiv, hvilket skal anses for at være tilfældet, hvis andelen af det underrepræsenterede køn er lavere end 30 % i 2017 eller for offentlige virksomheder i 2015. [Ændring 63]

4.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 9

Revision

1.   Medlemsstaterne sender senest den 1. januar 2017 og derefter hvert andet år Kommissionen en rapport om direktivets gennemførelse. Sådanne rapporter skal bl.a. indeholde nærmere oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at opfylde målene i artikel 4, stk. 1, oplysninger i henhold til artikel 5, stk. 2, og oplysninger om de individuelle tilsagn, de børsnoterede selskaber har givet i henhold til artikel 5, stk. 1.

1a.
     
  Kommissionen fremsender senest den 1. juli 2017 en evalueringsrapport om gennemførelsen af de i artikel 4, stk. 1, og i artikel 5, stk. 1 og 2, omhandlede krav for børsnoterede selskaber på grundlag af de rapporter, som medlemsstaterne har fremsendt i henhold til stk. 1. Endvidere skal Kommissionens rapport indeholde en status over kønsfordelingssituationen på bestyrelses- og ledelsesniveau i ikke-børsnoterede selskaber, der overstiger tærsklen for SMV'er som fastsat i artikel 2. [Ændring 64]

1b.
     
  Kommissionen forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om, hvorledes principperne i dette direktiv finder anvendelse i alle Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og er indarbejdet i reglerne for deres interne ansættelsesprocedurer. Med henblik herpå aflægger alle Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer senest den 31. december 2018, og herefter hvert år, rapport til Kommissionen om deres kønsstatistikker og om de fremskridt, der er gjort. Kommissionen offentliggør straks disse rapporter på sit websted. Om nødvendigt ledsages Kommissionens rapport af et forslag til retsakt, som udvider dette direktivs anvendelsesområde til at omfatte alle Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer. [Ændring 65]

2.   Medlemsstater, som i henhold til artikel 8, stk. 3, har suspenderet anvendelsen af de proceduremæssige krav vedrørende udnævnelser i artikel 4, stk. 1, 3, 4, og 5, meddeler i den rapport, der er omhandlet i stk. 1, oplysninger, som dokumenterer de konkrete resultater, der er opnået ved de nationale foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 8, stk. 3. Kommissionen offentliggør derefter en særlig rapport, hvori den vurderer, om disse foranstaltninger effektivt sætter medlemmer af det underrepræsenterede køn i stand til at bestride mindst 40 % af de menige bestyrelsesposter senest den 1. januar 2018, hvis der er tale om børsnoterede selskaber, som er offentlige virksomheder, og senest den 1. januar 2020, hvis der er tale om børsnoterede selskaber, som ikke er offentlige virksomheder. Kommissionen fremlægger senest den 1. juli 2017 den første af disse rapporter, og de efterfølgende rapporter fremlægges inden for seks måneder regnet fra indgivelsen af de respektive nationale rapporter, jf. stk. 1.

De pågældende medlemsstater sikrer, at børsnoterede selskaber, som ved at anvende nationale foranstaltninger, jf. artikel 8, stk. 3, ikke har udnævnt eller valgt medlemmer af det underrepræsenterede køn til mindst 40 % af de menige bestyrelsesposter i deres bestyrelser den 1. januar 2018, hvis der er tale om offentlige virksomheder, eller den 1. januar 2020, hvis der ikke er tale om offentlige virksomheder, anvender de proceduremæssige krav vedrørende udnævnelser i artikel 4, stk. 1, 3, 4, og 5, med virkning fra henholdsvis den ene og den anden dato.

3.   Kommissionen tager anvendelsen af direktivet op til revision og aflægger rapport for Europa-Parlamentet og Rådet senest den 31. december 2021 og derefter hvert andet år. Kommissionen vurderer navnlig, om målene i direktivet er opfyldt.

4.   I lyset af udviklingen i mænds og kvinders repræsentation i børsnoterede selskabers bestyrelser og på de forskellige niveauer af den økonomiske beslutningstagning og under hensyntagen til, om denne udvikling er tilstrækkelig vedvarende, vurderer Kommissionen i sin rapport, om der er behov for at forlænge direktivets gyldighed ud over den periode, der er anført i artikel 10, stk. 2, eller for at ændre det.
  Den undersøger endvidere, om anvendelsesområdet for dette direktiv bør udvides til at omfatte ikke-børsnoterede offentlige virksomheder, der ikke falder ind under definitionen af SMV'er, ikke-børsnoterede store virksomheder og administrerende direktører for børsnoterede selskaber. [Am. 66]

Artikel 10

Ikrafttræden og udløb

1.   Dette direktiv træder i kraft på [tyvende]dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

2.   Det udløber den 31. december 2028.

Artikel 11

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i, den [...].

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 133 af 9.5.2013, s. 68.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 20.11.2013.

2

(3)  Rådets henstilling 84/635/EØF af 13. december 1984 om fremme af positive foranstaltninger til fordel for kvinder (EFT L 331 af 19.12.1984, s. 34).

3

(4)  Rådets henstilling 96/694/EF af 2. december 1996 om ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningsprocessen (EFT L 319 af 10.12.1996, s. 11).

4

(5)  Kommissionens rapport med titlen »More women in senior positions« (2010); arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 1. marts 2011 med titlen »The Gender Balance in Business Leadership« (SEC(2011) 246 endelig); statusrapport med titlen»Women in economic decision-making in the EU« fra den 5.3.2012; arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 16. april 2012 med titlen »Progress on equality between women and men in 2011« (SWD(2012) 85 final).

5

(6)  »EU-hensigtserklæringen om kvinder i bestyrelsen«, IP/11/242.

6

(7)  COM(2010)0078 endelig.

7

(8)  COM(2010)00491 endelig.

8

(9)  EUT C 33 E af 5.2.2013, s. 134.

9

(10)  EUT C 251 E af 31.8.2013, s. 1.

10

(11)  COM(2010)2020 endelig.

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter, om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF, og 93/6/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF (EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1).

12

(13)  Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.)

13

(14)  Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (EUT L 318 af 17.11.2006, s. 17).

14

(15)  Sag C-450/93: Kalanke (Sml. 1995 I, s. 3051), sag C-409/95: Marschall (Sml. 1997 I, s. 6363), sag C-158/97: Badeck (Sml. 2000 I, s. 1875) og sag C-407/98: Abrahamsson (Sml. 2000 I, s. 5539).

15

(16)  EUT C 369 af 17.12.2011, s. 14.

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (omarbejdning) (EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23).

17

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/241

---

P7_TA(2013)0489

Dokumenter med central information til investeringsprodukter ***I

Europa-Parlamentets ændringer vedtaget den 20. november 2013 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om dokumenter med central information til investeringsprodukter (COM(2012)0352 — C7-0179/2012 — 2012/0169(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/44)

[Ændringsforslag 1]

EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRINGSFORSLAG (*1)

til Kommissionens forslag

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om dokumenter med central information til investeringsprodukter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (2),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (3),

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Detailinvestorer får i stadig større omfang tilbud om en lang række forskellige typer investeringsprodukter, når de overvejer at foretage en investering. Produkterne
  kan være
  skræddersyede løsninger, som dækker detailinvestorers særlige investeringsbehov, men de er ofte komplicerede og vanskelige at forstå. De eksisterende oplysninger til investorer om sådanne produkter er ukoordinerede, og de er sjældent til hjælp, hvis detailinvestoren ønsker at sammenligne forskellige produkter, forstå deres karakteristika
  eller forbedre sit finansielle kendskab
  . Derfor har detailinvestorer ofte foretaget investeringer, som indebar risici og omkostninger, de ikke forstod fuldt ud, og investorerne har således ved flere lejligheder lidt uforudsete tab. |
| --- | --- |

(1)

Detailinvestorer får i stadig større omfang tilbud om en lang række forskellige typer investeringsprodukter, når de overvejer at foretage en investering. Produkterne
  kan være
  skræddersyede løsninger, som dækker detailinvestorers særlige investeringsbehov, men de er ofte komplicerede og vanskelige at forstå. De eksisterende oplysninger til investorer om sådanne produkter er ukoordinerede, og de er sjældent til hjælp, hvis detailinvestoren ønsker at sammenligne forskellige produkter, forstå deres karakteristika
  eller forbedre sit finansielle kendskab
  . Derfor har detailinvestorer ofte foretaget investeringer, som indebar risici og omkostninger, de ikke forstod fuldt ud, og investorerne har således ved flere lejligheder lidt uforudsete tab.

| (2) | Bedre bestemmelser om gennemsigtigheden af investeringsprodukter, som tilbydes detailinvestorer, er en vigtig investorbeskyttelsesforanstaltning og en forudsætning for at genoprette detailinvestorernes tillid til de finansielle markeder
  , navnlig i kølvandet på den finansielle krise
  . De første skridt i den retning er allerede blevet taget på EU-niveau med den ordning vedrørende central investorinformation, der blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter). |
| --- | --- |

(2)

Bedre bestemmelser om gennemsigtigheden af investeringsprodukter, som tilbydes detailinvestorer, er en vigtig investorbeskyttelsesforanstaltning og en forudsætning for at genoprette detailinvestorernes tillid til de finansielle markeder
  , navnlig i kølvandet på den finansielle krise
  . De første skridt i den retning er allerede blevet taget på EU-niveau med den ordning vedrørende central investorinformation, der blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter).

| (3) | Forskellige regler, som afviger fra hinanden, alt efter hvilken branche der tilbyder investeringsprodukterne, og national regulering på området, skaber ulige vilkår for de forskellige produkter og distributionskanaler og yderligere hindringer på det indre marked for finansielle serviceydelser og produkter. Medlemsstaterne har allerede truffet forskellige, ikke-koordinerede foranstaltninger for at kompensere for mangler ved investorbeskyttelsesforanstaltningerne, og denne udvikling kan forventes at fortsætte. Forskelligartede tilgange til information om investeringsprodukter gør det vanskeligt at skabe lige vilkår for forskellige investeringsproduktudviklere og dem, der sælger produkterne, og forvrider derved konkurrencen. Det ville også skabe et uensartet investorbeskyttelsesniveau i EU. Sådanne forskelle udgør en hindring for oprettelsen af et velfungerende indre marked. Derfor er det relevante retsgrundlag artikel 114 i TEUF som fortolket i henhold til EU-Domstolens faste retspraksis. |
| --- | --- |

(3)

Forskellige regler, som afviger fra hinanden, alt efter hvilken branche der tilbyder investeringsprodukterne, og national regulering på området, skaber ulige vilkår for de forskellige produkter og distributionskanaler og yderligere hindringer på det indre marked for finansielle serviceydelser og produkter. Medlemsstaterne har allerede truffet forskellige, ikke-koordinerede foranstaltninger for at kompensere for mangler ved investorbeskyttelsesforanstaltningerne, og denne udvikling kan forventes at fortsætte. Forskelligartede tilgange til information om investeringsprodukter gør det vanskeligt at skabe lige vilkår for forskellige investeringsproduktudviklere og dem, der sælger produkterne, og forvrider derved konkurrencen. Det ville også skabe et uensartet investorbeskyttelsesniveau i EU. Sådanne forskelle udgør en hindring for oprettelsen af et velfungerende indre marked. Derfor er det relevante retsgrundlag artikel 114 i TEUF som fortolket i henhold til EU-Domstolens faste retspraksis.

| (4) | Det er nødvendigt at indføre ensartede regler om gennemsigtighed på EU-niveau, som finder anvendelse på alle deltagere på markedet for investeringsprodukter, for at forhindre forskelle
  og reducere omkostninger og usikkerhed for produktudbydere og distributører
  . Det er nødvendigt med en forordning for at sikre, at der udarbejdes en fælles standard for dokumenter med central information, således at dokumenternes format og indhold kan harmoniseres. Forordningsbestemmelser, som finder direkte anvendelse, forventes at sikre, at alle deltagere på investeringsproduktmarkedet er underlagt de samme krav. Det forventes også at sikre ensartede oplysninger, idet man undgår de divergerende nationale krav, som kan opstå ved gennemførelsen af et direktiv. Det er endvidere hensigtsmæssigt at anvende en forordning til at sikre, at alle dem, der sælger investeringsprodukter, er underlagt ensartede krav i forhold til udlevering af dokumentet med central information til detailinvestorer. |
| --- | --- |

(4)

Det er nødvendigt at indføre ensartede regler om gennemsigtighed på EU-niveau, som finder anvendelse på alle deltagere på markedet for investeringsprodukter, for at forhindre forskelle
  og reducere omkostninger og usikkerhed for produktudbydere og distributører
  . Det er nødvendigt med en forordning for at sikre, at der udarbejdes en fælles standard for dokumenter med central information, således at dokumenternes format og indhold kan harmoniseres. Forordningsbestemmelser, som finder direkte anvendelse, forventes at sikre, at alle deltagere på investeringsproduktmarkedet er underlagt de samme krav. Det forventes også at sikre ensartede oplysninger, idet man undgår de divergerende nationale krav, som kan opstå ved gennemførelsen af et direktiv. Det er endvidere hensigtsmæssigt at anvende en forordning til at sikre, at alle dem, der sælger investeringsprodukter, er underlagt ensartede krav i forhold til udlevering af dokumentet med central information til detailinvestorer.

| (5) | Selv om det er essentielt at forbedre oplysningerne om investeringsprodukter for at genoprette investorernes tillid til de finansielle markeder, er det lige så vigtigt med en effektiv regulering af salgsprocesserne for disse produkter. Denne forordning supplerer foranstaltninger vedrørende distribution
  (herunder investeringsrådgivning, investorbeskyttelsesforanstaltninger og andre salgsserviceydelser)
  i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF (4). Den supplerer også foranstaltningerne vedrørende distribution af forsikringsprodukter i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/92/EF (5). |
| --- | --- |

(5)

Selv om det er essentielt at forbedre oplysningerne om investeringsprodukter for at genoprette investorernes tillid til de finansielle markeder, er det lige så vigtigt med en effektiv regulering af salgsprocesserne for disse produkter. Denne forordning supplerer foranstaltninger vedrørende distribution
  (herunder investeringsrådgivning, investorbeskyttelsesforanstaltninger og andre salgsserviceydelser)
  i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF (4). Den supplerer også foranstaltningerne vedrørende distribution af forsikringsprodukter i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/92/EF (5).

| (6) | Denne forordning bør finde anvendelse på alle produkter
  og underliggende investeringer
  , uanset form eller opbygning, som branchen for finansielle serviceydelser udvikler med henblik på at skabe investeringsmuligheder for detailinvestorer, og hvor det afkast, der tilbydes investoren, er eksponeret for resultaterne af et eller flere aktiver eller
  en eller flere
  referenceværdier ▌. Den bør omfatte investeringsprodukter som f.eks. investeringsfonde
  og
  livsforsikringspolicer
  samt de investeringer, der ligger under disse investeringsfonde og livsforsikringspolicer,
  ▌ og detailprodukter
  , herunder
  aktiver
  , som besiddes direkte, f.eks. statsobligationer eller aktier, der udbydes til offentligheden eller optages til handel på et reguleret marked, der er placeret eller opererer i en medlemsstat
  .
  Strukturerede pakkeprodukter
  til private træder ind mellem investoren og markederne, idet aktiver »pakkes«, emballeres eller bundtes sammen med det formål at skabe andre eksponeringer, produktkarakteristika eller omkostningsstrukturer i forhold til en direkte besiddelse. Et sådant »pakkeprodukt« kan give detailinvestorer mulighed for at deltage i investeringsstrategier, som ellers ville være utilgængelige eller upraktiske, men kan også nødvendiggøre, at der stilles flere oplysninger til rådighed, navnlig for at give mulighed for at sammenligne forskellige pakkeinvesteringer
  og sikre, at detailinvestorer kan forstå de centrale karakteristika og risici, der er forbundet med detailinvesteringsprodukterne
  . |
| --- | --- |

(6)

Denne forordning bør finde anvendelse på alle produkter
  og underliggende investeringer
  , uanset form eller opbygning, som branchen for finansielle serviceydelser udvikler med henblik på at skabe investeringsmuligheder for detailinvestorer, og hvor det afkast, der tilbydes investoren, er eksponeret for resultaterne af et eller flere aktiver eller
  en eller flere
  referenceværdier ▌. Den bør omfatte investeringsprodukter som f.eks. investeringsfonde
  og
  livsforsikringspolicer
  samt de investeringer, der ligger under disse investeringsfonde og livsforsikringspolicer,
  ▌ og detailprodukter
  , herunder
  aktiver
  , som besiddes direkte, f.eks. statsobligationer eller aktier, der udbydes til offentligheden eller optages til handel på et reguleret marked, der er placeret eller opererer i en medlemsstat
  .
  Strukturerede pakkeprodukter
  til private træder ind mellem investoren og markederne, idet aktiver »pakkes«, emballeres eller bundtes sammen med det formål at skabe andre eksponeringer, produktkarakteristika eller omkostningsstrukturer i forhold til en direkte besiddelse. Et sådant »pakkeprodukt« kan give detailinvestorer mulighed for at deltage i investeringsstrategier, som ellers ville være utilgængelige eller upraktiske, men kan også nødvendiggøre, at der stilles flere oplysninger til rådighed, navnlig for at give mulighed for at sammenligne forskellige pakkeinvesteringer
  og sikre, at detailinvestorer kan forstå de centrale karakteristika og risici, der er forbundet med detailinvesteringsprodukterne
  .

| (6a) | Denne forordning bør også finde anvendelse på aktier eller andele i SPV-selskaber og holdingselskaber, som investeringsproduktudviklere kan etablere for at omgå forordningen. |
| --- | --- |

(6a)

Denne forordning bør også finde anvendelse på aktier eller andele i SPV-selskaber og holdingselskaber, som investeringsproduktudviklere kan etablere for at omgå forordningen.

| (6b) | Investeringspakkeprodukter bør give detailinvestorer klare fordele, som f.eks. spredning af investeringsrisiciene over mange forskellige økonomiske sektorer eller mange underliggende aktiver. Pakningsteknikker kan imidlertid også benyttes til at skabe karakteristika ved investeringsprodukter, som har til formål at vildlede forbrugerne, når de træffer deres investeringsbeslutning. Visse produkter med såkaldte lokkerentesatser spiller på detailinvestorernes adfærdstilbøjeligheder, i dette tilfælde på deres præference for øjeblikkelige attraktive afkast. Brugen af produktnavne, der antyder en større sikkerhed, end hvad der er muligt, spiller på tilsvarende vis på forbrugernes adfærdstilbøjeligheder ved at orientere sig mod deres modvilje over for risiko. Følgelig skaber sådanne pakningsteknikker en risiko for, at investoren vil fokusere kraftigt på omgående økonomiske fordele uden helt at gøre sig de tilknyttede fremtidige risici klart. Denne forordning bør tilstræbe at forhindre pakkeelementer, der udnytter tilbøjeligheder i investorernes beslutningstagning, for at fremme gennemsigtighed og en bedre forståelse af de risici, der knytter sig til pakkeprodukter for private investorer. |
| --- | --- |

(6b)

Investeringspakkeprodukter bør give detailinvestorer klare fordele, som f.eks. spredning af investeringsrisiciene over mange forskellige økonomiske sektorer eller mange underliggende aktiver. Pakningsteknikker kan imidlertid også benyttes til at skabe karakteristika ved investeringsprodukter, som har til formål at vildlede forbrugerne, når de træffer deres investeringsbeslutning. Visse produkter med såkaldte lokkerentesatser spiller på detailinvestorernes adfærdstilbøjeligheder, i dette tilfælde på deres præference for øjeblikkelige attraktive afkast. Brugen af produktnavne, der antyder en større sikkerhed, end hvad der er muligt, spiller på tilsvarende vis på forbrugernes adfærdstilbøjeligheder ved at orientere sig mod deres modvilje over for risiko. Følgelig skaber sådanne pakningsteknikker en risiko for, at investoren vil fokusere kraftigt på omgående økonomiske fordele uden helt at gøre sig de tilknyttede fremtidige risici klart. Denne forordning bør tilstræbe at forhindre pakkeelementer, der udnytter tilbøjeligheder i investorernes beslutningstagning, for at fremme gennemsigtighed og en bedre forståelse af de risici, der knytter sig til pakkeprodukter for private investorer.

| (7) | ▌Forsikringsprodukter, som ikke tilbyder investeringsmuligheder, ▌
  bør
  udelukkes fra forordningens anvendelsesområde. ▌Da denne forordning fokuserer på at gøre det lettere at sammenligne og forstå oplysninger om investeringsprodukter, som markedsføres til detailinvestorer, bør arbejdsmarkedspensionsordninger, ▌arbejdsmarkedspensionsprodukter
  og individuelle pensionsprodukter
  udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde, forudsat at arbejdsgiverens finansielle bidrag er et krav i henhold til national lovgivning, og at
  arbejdsgiveren eller
  arbejdstageren ikke har noget valg med hensyn til pensionsproduktudbyder. Investeringsfonde forbeholdt institutionelle investorer falder heller ikke ind under denne forordnings anvendelsesområde, da de ikke sælges til detailinvestorer. Men investeringsprodukter, som anvendes til individuelle pensionsopsparinger, bør forblive inden for anvendelsesområdet, idet de ofte konkurrerer med de andre produkter under denne forordning og distribueres på lignende måde til detailinvestorer. |
| --- | --- |

(7)

▌Forsikringsprodukter, som ikke tilbyder investeringsmuligheder, ▌
  bør
  udelukkes fra forordningens anvendelsesområde. ▌Da denne forordning fokuserer på at gøre det lettere at sammenligne og forstå oplysninger om investeringsprodukter, som markedsføres til detailinvestorer, bør arbejdsmarkedspensionsordninger, ▌arbejdsmarkedspensionsprodukter
  og individuelle pensionsprodukter
  udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde, forudsat at arbejdsgiverens finansielle bidrag er et krav i henhold til national lovgivning, og at
  arbejdsgiveren eller
  arbejdstageren ikke har noget valg med hensyn til pensionsproduktudbyder. Investeringsfonde forbeholdt institutionelle investorer falder heller ikke ind under denne forordnings anvendelsesområde, da de ikke sælges til detailinvestorer. Men investeringsprodukter, som anvendes til individuelle pensionsopsparinger, bør forblive inden for anvendelsesområdet, idet de ofte konkurrerer med de andre produkter under denne forordning og distribueres på lignende måde til detailinvestorer.

| (8) | For at skabe klarhed om forholdet mellem forpligtelserne i henhold til denne forordning og forpligtelserne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF (6) og direktiv 2009/138/EF (7) er det nødvendigt at fastslå, at disse direktiver fortsat finder anvendelse i tillæg til denne forordning.
  Navnlig bør dokumentet med central information omfatte det resumé, som indeholder nøgleoplysninger, jf. artikel 5, stk. 2, i direktiv 2003/71/EF, efter en revision af denne forordning. |
| --- | --- |

(8)

For at skabe klarhed om forholdet mellem forpligtelserne i henhold til denne forordning og forpligtelserne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF (6) og direktiv 2009/138/EF (7) er det nødvendigt at fastslå, at disse direktiver fortsat finder anvendelse i tillæg til denne forordning.
  Navnlig bør dokumentet med central information omfatte det resumé, som indeholder nøgleoplysninger, jf. artikel 5, stk. 2, i direktiv 2003/71/EF, efter en revision af denne forordning.

| (8a) | Investeringsproduktudviklerne bør sikre, at det investeringsprodukt, de udvikler, er kompatibelt med profilen for de detailinvestorer, det er rettet mod. De bør således etablere en forudgående produktgodkendelsesproces for at sikre, at deres investeringsprodukter ikke eksponerer detailinvestorer for underliggende aktiver, hvis risk/reward-profil ikke er let forståelig. |
| --- | --- |

(8a)

Investeringsproduktudviklerne bør sikre, at det investeringsprodukt, de udvikler, er kompatibelt med profilen for de detailinvestorer, det er rettet mod. De bør således etablere en forudgående produktgodkendelsesproces for at sikre, at deres investeringsprodukter ikke eksponerer detailinvestorer for underliggende aktiver, hvis risk/reward-profil ikke er let forståelig.

| (8b) | De kompetente myndigheder og de europæiske tilsynsmyndigheder (ESA'er) bør efter anmodning gives alle de oplysninger, der er nødvendige for at kontrollere indholdet af dokumenter med central information, med henblik på at vurdere overholdelsen af denne forordning og sikre beskyttelsen af kunder og investorer på de finansielle markeder. Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds (EBA's) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordningers (EIOPA's) beføjelser bør på konsekvent vis tilpasses Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndigheds (ESMA's) beføjelser i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om markeder for finansielle instrumenter og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF [MIFIR]. |
| --- | --- |

(8b)

De kompetente myndigheder og de europæiske tilsynsmyndigheder (ESA'er) bør efter anmodning gives alle de oplysninger, der er nødvendige for at kontrollere indholdet af dokumenter med central information, med henblik på at vurdere overholdelsen af denne forordning og sikre beskyttelsen af kunder og investorer på de finansielle markeder. Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds (EBA's) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordningers (EIOPA's) beføjelser bør på konsekvent vis tilpasses Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndigheds (ESMA's) beføjelser i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om markeder for finansielle instrumenter og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF [MIFIR].

| (9) | Investeringsproduktudviklere — f.eks. fondsforvaltere, forsikringsselskaber, værdipapirudstedere, kreditinstitutter eller investeringsselskaber — bør udarbejde dokumentet med central information for de investeringsprodukter, de udvikler, fordi de har de bedste forudsætninger for at kende produktet og er ansvarlige for det.
  Investeringsproduktudviklerne bør stille dokumentet med central information til rådighed for de personer, der sælger investeringsproduktet.
  Investeringsproduktudvikleren ▌bør udarbejde dokumentet
  med central information, og den person, som sælger investeringsproduktet, bør udarbejde bilaget (herunder gebyrerne)
  , før produkterne kan sælges til detailinvestorer. Men hvis et givet produkt ikke sælges til detailinvestorer, er det ikke nødvendigt at udarbejde et dokument med central information, og hvis er det er upraktisk for investeringsproduktudvikleren at udarbejde dokumentet med central information, kan arbejdet uddelegeres til andre.
  Når udarbejdelsen af hele dokumentet med central information eller en del af det uddelegeres til tredjemand, forbliver udarbejdelsen og indholdet heraf investeringsproduktudviklerens overordnede ansvar.
  For at sikre, at dokumenter med central information formidles og stilles til rådighed i bredt omfang, bør forordningen give investeringsproduktudviklere mulighed for at offentliggøre dokumenterne via et websted efter eget valg. |
| --- | --- |

(9)

Investeringsproduktudviklere — f.eks. fondsforvaltere, forsikringsselskaber, værdipapirudstedere, kreditinstitutter eller investeringsselskaber — bør udarbejde dokumentet med central information for de investeringsprodukter, de udvikler, fordi de har de bedste forudsætninger for at kende produktet og er ansvarlige for det.
  Investeringsproduktudviklerne bør stille dokumentet med central information til rådighed for de personer, der sælger investeringsproduktet.
  Investeringsproduktudvikleren ▌bør udarbejde dokumentet
  med central information, og den person, som sælger investeringsproduktet, bør udarbejde bilaget (herunder gebyrerne)
  , før produkterne kan sælges til detailinvestorer. Men hvis et givet produkt ikke sælges til detailinvestorer, er det ikke nødvendigt at udarbejde et dokument med central information, og hvis er det er upraktisk for investeringsproduktudvikleren at udarbejde dokumentet med central information, kan arbejdet uddelegeres til andre.
  Når udarbejdelsen af hele dokumentet med central information eller en del af det uddelegeres til tredjemand, forbliver udarbejdelsen og indholdet heraf investeringsproduktudviklerens overordnede ansvar.
  For at sikre, at dokumenter med central information formidles og stilles til rådighed i bredt omfang, bør forordningen give investeringsproduktudviklere mulighed for at offentliggøre dokumenterne via et websted efter eget valg.

| (10) | For at dække detailinvestorernes behov er det nødvendigt at sikre, at oplysninger om investeringsprodukter er nøjagtige, fair, tydelige og ikke vildledende for disse investorer. Denne forordning bør derfor indeholde fælles standarder for udarbejdelse af dokumentet med central information for at sikre, at det er forståeligt for detailinvestorer. I betragtning af mange detailinvestorers problemer med at forstå finansielle specialisters terminologi bør der lægges særlig vægt på det ordvalg og den skrivemåde, der anvendes i dokumentet. Der bør også indføres bestemmelser om det sprog, hvorpå det bør udarbejdes.
  Beregningerne af de omkostninger, der kan opstå, bør også forklares på en letforståelig måde.
  Endvidere bør detailinvestorer kunne forstå dokumentet med central information uden at skulle henvises til andre oplysninger.
  Dette bør dog ikke udelukke, at der i dokumentet med central information anvendes krydshenvisninger til andre dokumenter, hvor der kan findes yderligere oplysninger, som kan være relevante for visse detailinvestorer. |
| --- | --- |

(10)

For at dække detailinvestorernes behov er det nødvendigt at sikre, at oplysninger om investeringsprodukter er nøjagtige, fair, tydelige og ikke vildledende for disse investorer. Denne forordning bør derfor indeholde fælles standarder for udarbejdelse af dokumentet med central information for at sikre, at det er forståeligt for detailinvestorer. I betragtning af mange detailinvestorers problemer med at forstå finansielle specialisters terminologi bør der lægges særlig vægt på det ordvalg og den skrivemåde, der anvendes i dokumentet. Der bør også indføres bestemmelser om det sprog, hvorpå det bør udarbejdes.
  Beregningerne af de omkostninger, der kan opstå, bør også forklares på en letforståelig måde.
  Endvidere bør detailinvestorer kunne forstå dokumentet med central information uden at skulle henvises til andre oplysninger.
  Dette bør dog ikke udelukke, at der i dokumentet med central information anvendes krydshenvisninger til andre dokumenter, hvor der kan findes yderligere oplysninger, som kan være relevante for visse detailinvestorer.

| (11) | Detailinvestorer bør gives de oplysninger, som er nødvendige, for at de kan træffe en velfunderet investeringsbeslutning og sammenligne forskellige investeringsprodukter, men med mindre oplysningerne er kortfattede og præcise, er der risiko for, at investorerne ikke anvender oplysningerne. Dokumentet med central information bør derfor kun indeholde centrale oplysninger, navnlig om produktets art og karakteristika, herunder om risikoen for at miste penge, omkostningerne
  og risk/reward-profilen, i form af en sammensat indikator, for produktet
  og dets underliggende investering, samt relevante oplysninger om resultaterne og visse andre specifikke oplysninger, som kan være nødvendige for at forstå karakteristika ved individuelle produkttyper, herunder dem, der er beregnet til pensionsopsparing.
  Kommissionen bør overveje muligheden for, at det europæiske offentlige kreditvurderingsinstitut, som der henvises til i Europa-Parlamentets holdning af 16. januar 2013 angående vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1060/2009 om kreditvurderingsbureauer

   (8)

  , afgiver central information om risikoprofilen for statsobligationer udstedt af medlemsstater. |
| --- | --- |

(11)

Detailinvestorer bør gives de oplysninger, som er nødvendige, for at de kan træffe en velfunderet investeringsbeslutning og sammenligne forskellige investeringsprodukter, men med mindre oplysningerne er kortfattede og præcise, er der risiko for, at investorerne ikke anvender oplysningerne. Dokumentet med central information bør derfor kun indeholde centrale oplysninger, navnlig om produktets art og karakteristika, herunder om risikoen for at miste penge, omkostningerne
  og risk/reward-profilen, i form af en sammensat indikator, for produktet
  og dets underliggende investering, samt relevante oplysninger om resultaterne og visse andre specifikke oplysninger, som kan være nødvendige for at forstå karakteristika ved individuelle produkttyper, herunder dem, der er beregnet til pensionsopsparing.
  Kommissionen bør overveje muligheden for, at det europæiske offentlige kreditvurderingsinstitut, som der henvises til i Europa-Parlamentets holdning af 16. januar 2013 angående vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1060/2009 om kreditvurderingsbureauer

   (8)

  , afgiver central information om risikoprofilen for statsobligationer udstedt af medlemsstater.

| (11a) | Investorer bør gives et klart indblik i, hvilke omkostninger og gebyrer der er forbundet med deres investering, ikke blot på transaktionstidspunktet, men over en investeringsperiode. Gebyrer bør offentliggøres fuldt ud i samlet og kumuleret form og udtrykt i beløb. Gebyrer for rådgivning bør beregnes på en enklere måde for at gøre det lettere for investoren at forstå, hvad rådgivningen vil koste. |
| --- | --- |

(11a)

Investorer bør gives et klart indblik i, hvilke omkostninger og gebyrer der er forbundet med deres investering, ikke blot på transaktionstidspunktet, men over en investeringsperiode. Gebyrer bør offentliggøres fuldt ud i samlet og kumuleret form og udtrykt i beløb. Gebyrer for rådgivning bør beregnes på en enklere måde for at gøre det lettere for investoren at forstå, hvad rådgivningen vil koste.

| (11b) | EBA, EIOPA og ESMA bør udvikle en onlineinvesteringsberegner, der gør det muligt for investorer at beregne slutværdien af deres investering, når der er taget højde for gebyrer og omkostninger. |
| --- | --- |

(11b)

EBA, EIOPA og ESMA bør udvikle en onlineinvesteringsberegner, der gør det muligt for investorer at beregne slutværdien af deres investering, når der er taget højde for gebyrer og omkostninger.

| (12) | Dokumentet med central information bør udfærdiges i et format, som gør det muligt for detailinvestorer at sammenligne forskellige investeringsprodukter, for i betragtning af forbrugernes adfærd og forudsætninger skal oplysningernes format, præsentation og indhold
  udformes og udarbejdes
  omhyggeligt for at maksimere
  interessen for dokumentet med henblik at øge den finansielle læring,
  forståelsen og anvendelsen heraf. Punkterne bør opstilles i den samme rækkefølge i dokumenterne og med de samme overskrifter. Endvidere bør detaljerne ved de oplysninger, der skal indgå i dokumentet med central information for forskellige produkter, og udformningen af disse oplysninger harmoniseres yderligere ved hjælp af delegerede retsakter, som tager højde for eksisterende og igangværende forskning i forbrugeradfærd, herunder resultaterne af undersøgelser af effektiviteten af forskellige måder at udforme oplysninger til forbrugere på. Endvidere giver visse investeringsprodukter detailinvestoren et valg mellem flere underliggende investeringer
  og kan være pålagt omkostninger og gebyrer, der afhænger af kundens personlige karakteristika, såsom vedkommendes alder, eller det valgte investeringsbeløb
  . Der bør tages hensyn til disse produkter, når formatet udarbejdes. |
| --- | --- |

(12)

Dokumentet med central information bør udfærdiges i et format, som gør det muligt for detailinvestorer at sammenligne forskellige investeringsprodukter, for i betragtning af forbrugernes adfærd og forudsætninger skal oplysningernes format, præsentation og indhold
  udformes og udarbejdes
  omhyggeligt for at maksimere
  interessen for dokumentet med henblik at øge den finansielle læring,
  forståelsen og anvendelsen heraf. Punkterne bør opstilles i den samme rækkefølge i dokumenterne og med de samme overskrifter. Endvidere bør detaljerne ved de oplysninger, der skal indgå i dokumentet med central information for forskellige produkter, og udformningen af disse oplysninger harmoniseres yderligere ved hjælp af delegerede retsakter, som tager højde for eksisterende og igangværende forskning i forbrugeradfærd, herunder resultaterne af undersøgelser af effektiviteten af forskellige måder at udforme oplysninger til forbrugere på. Endvidere giver visse investeringsprodukter detailinvestoren et valg mellem flere underliggende investeringer
  og kan være pålagt omkostninger og gebyrer, der afhænger af kundens personlige karakteristika, såsom vedkommendes alder, eller det valgte investeringsbeløb
  . Der bør tages hensyn til disse produkter, når formatet udarbejdes.

| (12a) | Et kompleksitetsmærke for komplekse produkter, som synes at være uegnede for detailinvestorer, bør være placeret øverst på dokumentet med central information. Dette ekstra lag af gennemsigtighed vil hjælpe forbrugerne med at træffe en velfunderet beslutning om risikoniveauet og bidrage til at forhindre, at produkterne sælges på et forkert grundlag. |
| --- | --- |

(12a)

Et kompleksitetsmærke for komplekse produkter, som synes at være uegnede for detailinvestorer, bør være placeret øverst på dokumentet med central information. Dette ekstra lag af gennemsigtighed vil hjælpe forbrugerne med at træffe en velfunderet beslutning om risikoniveauet og bidrage til at forhindre, at produkterne sælges på et forkert grundlag.

| (13) | Stadig flere detailinvestorer sigter ikke blot mod at opnå et finansielt afkast af deres investeringsbeslutninger. De forfølger også ofte andre mål, f.eks. samfundsmæssige eller miljørelaterede mål. Oplysninger om ikke-finansielle aspekter ved investeringer kan endvidere være vigtige for dem, der sigter mod at foretage bæredygtige, langsigtede investeringer. Men det kan være vanskeligt at sammenligne oplysninger om de samfundsmæssige, miljømæssige eller forvaltningsmæssige resultater, som investeringsproduktudvikleren søger at opnå, eller måske findes de ikke. Derfor er det ønskeligt med en yderligere harmonisering af detaljerne ved oplysninger om, hvorvidt der er taget hensyn til miljømæssige, samfundsmæssige eller forvaltningsmæssige spørgsmål, og i givet fald hvordan. |
| --- | --- |

(13)

Stadig flere detailinvestorer sigter ikke blot mod at opnå et finansielt afkast af deres investeringsbeslutninger. De forfølger også ofte andre mål, f.eks. samfundsmæssige eller miljørelaterede mål. Oplysninger om ikke-finansielle aspekter ved investeringer kan endvidere være vigtige for dem, der sigter mod at foretage bæredygtige, langsigtede investeringer. Men det kan være vanskeligt at sammenligne oplysninger om de samfundsmæssige, miljømæssige eller forvaltningsmæssige resultater, som investeringsproduktudvikleren søger at opnå, eller måske findes de ikke. Derfor er det ønskeligt med en yderligere harmonisering af detaljerne ved oplysninger om, hvorvidt der er taget hensyn til miljømæssige, samfundsmæssige eller forvaltningsmæssige spørgsmål, og i givet fald hvordan.

| (14) | Dokumentet med central information bør kunne skelnes tydeligt
  og holdes adskilt
  fra markedsføringsmeddelelser. Disse andre dokumenter bør ikke mindske dets betydning.
  Detailinvestoren bør bekræfte modtagelsen. |
| --- | --- |

(14)

Dokumentet med central information bør kunne skelnes tydeligt
  og holdes adskilt
  fra markedsføringsmeddelelser. Disse andre dokumenter bør ikke mindske dets betydning.
  Detailinvestoren bør bekræfte modtagelsen.

| (15) | For at sikre, at dokumentet med central information indeholder troværdige oplysninger, bør denne forordning indeholde et krav om, at investeringsproduktudvikleren
  og personen, som sælger investeringsproduktet,
  opdaterer dokumentet med central information.
  Den enhed, der udsteder eller sælger dokumentet med central information, bør ligeledes opdatere oplysningerne til detailinvestoren.
  Derfor er det nødvendigt at uddybe betingelserne for og hyppigheden af gennemgangen af oplysningerne og ændring af dokumentet med central information og
  bilaget hertil
  i en delegeret retsakt, som Kommissionen skal vedtage.
  Dokumentet med central information og alle opdaterede versioner heraf bør fremsendes til den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

(15)

For at sikre, at dokumentet med central information indeholder troværdige oplysninger, bør denne forordning indeholde et krav om, at investeringsproduktudvikleren
  og personen, som sælger investeringsproduktet,
  opdaterer dokumentet med central information.
  Den enhed, der udsteder eller sælger dokumentet med central information, bør ligeledes opdatere oplysningerne til detailinvestoren.
  Derfor er det nødvendigt at uddybe betingelserne for og hyppigheden af gennemgangen af oplysningerne og ændring af dokumentet med central information og
  bilaget hertil
  i en delegeret retsakt, som Kommissionen skal vedtage.
  Dokumentet med central information og alle opdaterede versioner heraf bør fremsendes til den kompetente myndighed.

| (16) | Dokumenter med central information danner grundlag for detailinvestorers investeringsbeslutninger. Derfor har investeringsproduktudvikleren
  og personen, som sælger investeringsprodukter,
  et stort ansvar over for detailinvestorerne ved at sikre, at de overholder bestemmelserne i denne forordning. Det er derfor vigtigt at sikre, at detailinvestorer, som har truffet en investeringsbeslutning på grundlag af et dokument med central investorinformation, har effektiv klageadgang. Det bør også sikres, at alle detailinvestorer i hele Unionen har samme ret til at søge erstatning for eventuel skade som følge af investeringsproduktudvikleres manglende opfyldelse af kravene i denne forordning. Derfor bør bestemmelserne om investeringsproduktudvikleres ansvar harmoniseres.
  Der bør også anvendes en harmoniseret tilgang til sanktioner for at sikre konsekvens.
  I denne forordning bør det fastsættes, at detailinvestorer bør kunne stille produktudvikleren til ansvar for en overtrædelse af denne forordning i tilfælde af, at tab skyldes brug af et dokument med central information
  , som var vildledende, unøjagtigt eller i modstrid med prospektet, eller — hvis der ikke er udarbejdet et prospekt — med vilkårene og betingelserne for produktet
  . |
| --- | --- |

(16)

Dokumenter med central information danner grundlag for detailinvestorers investeringsbeslutninger. Derfor har investeringsproduktudvikleren
  og personen, som sælger investeringsprodukter,
  et stort ansvar over for detailinvestorerne ved at sikre, at de overholder bestemmelserne i denne forordning. Det er derfor vigtigt at sikre, at detailinvestorer, som har truffet en investeringsbeslutning på grundlag af et dokument med central investorinformation, har effektiv klageadgang. Det bør også sikres, at alle detailinvestorer i hele Unionen har samme ret til at søge erstatning for eventuel skade som følge af investeringsproduktudvikleres manglende opfyldelse af kravene i denne forordning. Derfor bør bestemmelserne om investeringsproduktudvikleres ansvar harmoniseres.
  Der bør også anvendes en harmoniseret tilgang til sanktioner for at sikre konsekvens.
  I denne forordning bør det fastsættes, at detailinvestorer bør kunne stille produktudvikleren til ansvar for en overtrædelse af denne forordning i tilfælde af, at tab skyldes brug af et dokument med central information
  , som var vildledende, unøjagtigt eller i modstrid med prospektet, eller — hvis der ikke er udarbejdet et prospekt — med vilkårene og betingelserne for produktet
  .

| (17) | Eftersom detailinvestorer normalt ikke har nærmere indsigt i investeringsproduktudvikleres interne procedurer, ▌ bør
  detailinvestoren ikke bære bevisbyrden
  . Detailinvestoren
  bør
  gøre rede for, hvorfor dokumentet med central information efter dennes opfattelse ikke er udarbejdet i overensstemmelse med denne forordning.
  Det bør derefter påhvile produktudvikleren at tage stilling til klagen. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom detailinvestorer normalt ikke har nærmere indsigt i investeringsproduktudvikleres interne procedurer, ▌ bør
  detailinvestoren ikke bære bevisbyrden
  . Detailinvestoren
  bør
  gøre rede for, hvorfor dokumentet med central information efter dennes opfattelse ikke er udarbejdet i overensstemmelse med denne forordning.
  Det bør derefter påhvile produktudvikleren at tage stilling til klagen.

| (18) | En investeringsproduktudviklers
  civilretlige ansvar
  , som ikke er dækket af denne forordning,
  bør reguleres i den gældende nationale lovgivning, som bygger på de relevante regler i den internationale privatret. Det bør afgøres efter de relevante regler om international domstolskompetence, hvilken domstol der skal påkende et civilt erstatningskrav, som er rejst af en detailinvestor. |
| --- | --- |

(18)

En investeringsproduktudviklers
  civilretlige ansvar
  , som ikke er dækket af denne forordning,
  bør reguleres i den gældende nationale lovgivning, som bygger på de relevante regler i den internationale privatret. Det bør afgøres efter de relevante regler om international domstolskompetence, hvilken domstol der skal påkende et civilt erstatningskrav, som er rejst af en detailinvestor.

| (19) | For at sætte detailinvestorer i stand til at træffe en velfunderet investeringsbeslutning, bør det pålægges personer, som sælger investeringsprodukter, at udlevere dokumentet med central information i god tid, inden transaktionen gennemføres.
  Investoren bør med sin håndskrevne eller elektroniske underskrift bekræfte at have modtaget dokumentet med central information.
  Dette krav bør finde anvendelse, uanset hvor eller hvordan transaktionen gennemføres. De personer, som
  rådgiver eller
  sælger, omfatter både distributører og investeringsproduktudviklerne selv, hvis de vælger at
  rådgive om eller
  sælge produktet direkte til detailinvestorer.
  Denne forordning berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/65/EF

   (9)

  . Investorer bør, når det er muligt, sikres en fortrydelsesfrist, inden for hvilken de kan beslutte at annullere transaktionen. |
| --- | --- |

(19)

For at sætte detailinvestorer i stand til at træffe en velfunderet investeringsbeslutning, bør det pålægges personer, som sælger investeringsprodukter, at udlevere dokumentet med central information i god tid, inden transaktionen gennemføres.
  Investoren bør med sin håndskrevne eller elektroniske underskrift bekræfte at have modtaget dokumentet med central information.
  Dette krav bør finde anvendelse, uanset hvor eller hvordan transaktionen gennemføres. De personer, som
  rådgiver eller
  sælger, omfatter både distributører og investeringsproduktudviklerne selv, hvis de vælger at
  rådgive om eller
  sælge produktet direkte til detailinvestorer.
  Denne forordning berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/65/EF

   (9)

  . Investorer bør, når det er muligt, sikres en fortrydelsesfrist, inden for hvilken de kan beslutte at annullere transaktionen.

| (20) | Der bør indføres ensartede bestemmelser for at give personer, som sælger investeringsprodukter, en vis valgfrihed med hensyn til det medium, der anvendes til at udlevere dokumentet med central information til detailinvestorer, og gøre det muligt at anvende elektronisk kommunikation, hvis det passer til de forhold, hvorunder transaktionen gennemføres. Detailinvestorer bør dog have mulighed for at modtage dokumentet på papir. For at sikre forbrugerne adgang til information bør dokumentet med central information altid udleveres vederlagsfrit. |
| --- | --- |

(20)

Der bør indføres ensartede bestemmelser for at give personer, som sælger investeringsprodukter, en vis valgfrihed med hensyn til det medium, der anvendes til at udlevere dokumentet med central information til detailinvestorer, og gøre det muligt at anvende elektronisk kommunikation, hvis det passer til de forhold, hvorunder transaktionen gennemføres. Detailinvestorer bør dog have mulighed for at modtage dokumentet på papir. For at sikre forbrugerne adgang til information bør dokumentet med central information altid udleveres vederlagsfrit.

| (21) | For at sikre, at detailinvestorer har tillid til investeringsprodukter
  og til de finansielle markeder som helhed
  , bør der stilles krav om passende interne procedurer, som sikrer, at detailinvestorer modtager et fyldestgørende svar fra investeringsproduktudviklerne, hvis de fremsætter klager. |
| --- | --- |

(21)

For at sikre, at detailinvestorer har tillid til investeringsprodukter
  og til de finansielle markeder som helhed
  , bør der stilles krav om passende interne procedurer, som sikrer, at detailinvestorer modtager et fyldestgørende svar fra investeringsproduktudviklerne, hvis de fremsætter klager.

| (21a) | Selv om det er afgørende at forbedre oplysningerne om investeringsprodukter for at genoprette investorernes tillid til de finansielle markeder, er det lige så vigtigt med produktudviklingsbestemmelser for at sikre effektiv beskyttelse af detailinvestorer. Mangelfuld rådgivning fra finansielle rådgiveres side, skævheder i beslutningstagningen og dokumentation for, at finansiel adfærd primært afhænger af psykologiske faktorer, giver anledning til spørgsmål, som skal håndteres ved at begrænse kompleksiteten i forbindelse med pakkeinvesteringsprodukter. |
| --- | --- |

(21a)

Selv om det er afgørende at forbedre oplysningerne om investeringsprodukter for at genoprette investorernes tillid til de finansielle markeder, er det lige så vigtigt med produktudviklingsbestemmelser for at sikre effektiv beskyttelse af detailinvestorer. Mangelfuld rådgivning fra finansielle rådgiveres side, skævheder i beslutningstagningen og dokumentation for, at finansiel adfærd primært afhænger af psykologiske faktorer, giver anledning til spørgsmål, som skal håndteres ved at begrænse kompleksiteten i forbindelse med pakkeinvesteringsprodukter.

| (22) | Alternative tvistbilæggelsesprocedurer gør det muligt at bilægge tvister hurtigere og billigere end ved domstolene og letter den byrde, der hviler på retssystemet. Derfor bør investeringsproduktudvikleren og personen, der sælger investeringsprodukter, være forpligtet til at deltage i procedurer, som iværksættes af detailinvestorer vedrørende rettigheder og forpligtelser under denne forordning, dog med visse begrænsninger i medfør af princippet om effektiv domstolsbeskyttelse. Alternative tvistbilæggelsesprocedurer bør navnlig ikke krænke den ret, som parterne ved sådanne procedurer har, til at anlægge sag ved domstolene.
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/11/EU

   (10)

  bør finde anvendelse på tvister i forbindelse med denne forordning. |
| --- | --- |

(22)

Alternative tvistbilæggelsesprocedurer gør det muligt at bilægge tvister hurtigere og billigere end ved domstolene og letter den byrde, der hviler på retssystemet. Derfor bør investeringsproduktudvikleren og personen, der sælger investeringsprodukter, være forpligtet til at deltage i procedurer, som iværksættes af detailinvestorer vedrørende rettigheder og forpligtelser under denne forordning, dog med visse begrænsninger i medfør af princippet om effektiv domstolsbeskyttelse. Alternative tvistbilæggelsesprocedurer bør navnlig ikke krænke den ret, som parterne ved sådanne procedurer har, til at anlægge sag ved domstolene.
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/11/EU

   (10)

  bør finde anvendelse på tvister i forbindelse med denne forordning.

| (23) | Dokumentet med central information om investeringsprodukter bør udarbejdes af enheder inden for bank-, forsikrings-, værdipapir- og fondssektorerne på de finansielle markeder, og det er derfor af allerstørste betydning at sikre et gnidningsløst samarbejde mellem de forskellige myndigheder, som fører tilsyn med investeringsproduktudviklere, således at de har en fælles tilgang til anvendelsen af denne forordning. |
| --- | --- |

(23)

Dokumentet med central information om investeringsprodukter bør udarbejdes af enheder inden for bank-, forsikrings-, værdipapir- og fondssektorerne på de finansielle markeder, og det er derfor af allerstørste betydning at sikre et gnidningsløst samarbejde mellem de forskellige myndigheder, som fører tilsyn med investeringsproduktudviklere, således at de har en fælles tilgang til anvendelsen af denne forordning.

| (23a) | De øgede beføjelser og kompetencer, der tillægges Unionen og de nationale tilsynsmyndigheder, bør følges op med tilstrækkelige personaleressourcer og passende finansielle midler. |
| --- | --- |

(23a)

De øgede beføjelser og kompetencer, der tillægges Unionen og de nationale tilsynsmyndigheder, bør følges op med tilstrækkelige personaleressourcer og passende finansielle midler.

| (24) | I tråd med Kommissionens meddelelse fra 2010 om udvidelse af sanktionsordningerne i sektoren for finansielle tjenesteydelser og for at sikre, at kravene i denne forordning opfyldes, er det vigtigt, at medlemsstaterne tager de nødvendige skridt til at sikre, at overtrædelser af denne forordning er underlagt passende administrative sanktioner og foranstaltninger. Sanktioner og foranstaltninger bør ▌offentliggøres ▌for at sikre, at de har en afskrækkende virkning, og for at styrke beskyttelsen af investorerne ved at advare dem om investeringsprodukter, som markedsføres i strid med denne forordning. |
| --- | --- |

(24)

I tråd med Kommissionens meddelelse fra 2010 om udvidelse af sanktionsordningerne i sektoren for finansielle tjenesteydelser og for at sikre, at kravene i denne forordning opfyldes, er det vigtigt, at medlemsstaterne tager de nødvendige skridt til at sikre, at overtrædelser af denne forordning er underlagt passende administrative sanktioner og foranstaltninger. Sanktioner og foranstaltninger bør ▌offentliggøres ▌for at sikre, at de har en afskrækkende virkning, og for at styrke beskyttelsen af investorerne ved at advare dem om investeringsprodukter, som markedsføres i strid med denne forordning.

| (25) | For at opfylde denne forordnings målsætninger bør Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, der udbygger bestemmelserne om udformningen og formatet af dokumentet om central information, indholdet af de oplysninger, som skal medtages i dokumentet med central information, de nærmere krav vedrørende tidspunktet for udlevering af dokumentet med central information samt til gennemgang og ændring af dokumentet. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer
  og forbrugerundersøgelser
  under sit forberedende arbejde. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(25)

For at opfylde denne forordnings målsætninger bør Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, der udbygger bestemmelserne om udformningen og formatet af dokumentet om central information, indholdet af de oplysninger, som skal medtages i dokumentet med central information, de nærmere krav vedrørende tidspunktet for udlevering af dokumentet med central information samt til gennemgang og ændring af dokumentet. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer
  og forbrugerundersøgelser
  under sit forberedende arbejde. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (26) | Kommissionen bør vedtage udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder udarbejdet af ESMA, EBA og EIOPA i overensstemmelse med artikel 8 vedrørende den metodologi, der ligger til grund for fremlæggelsen af risk/reward-profilen, omkostningsberegningen
  samt de miljømæssige, samfundsmæssige eller ledelsesrelaterede kriterier
  , ved hjælp af delegerede retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og i overensstemmelse med artikel 10-14 i henholdsvis forordning (EU) nr. 1093/2010, 1094/2010 og 1095/2010 (11). |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen bør vedtage udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder udarbejdet af ESMA, EBA og EIOPA i overensstemmelse med artikel 8 vedrørende den metodologi, der ligger til grund for fremlæggelsen af risk/reward-profilen, omkostningsberegningen
  samt de miljømæssige, samfundsmæssige eller ledelsesrelaterede kriterier
  , ved hjælp af delegerede retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og i overensstemmelse med artikel 10-14 i henholdsvis forordning (EU) nr. 1093/2010, 1094/2010 og 1095/2010 (11).

| (27) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger finder anvendelse på behandling af personoplysninger i medlemsstaterne foretaget i forbindelse med denne forordning og under tilsyn af de kompetente myndigheder. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger finder anvendelse på behandling af personoplysninger foretaget i ESA'erne i forbindelse med denne forordning og under tilsyn af Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Behandling af personoplysninger i medfør af denne forordning, f.eks. udveksling eller videregivelse af personoplysninger foretaget af kompetente myndigheder, bør være i overensstemmelse med direktiv 95/46/EF, og udveksling eller videregivelse af oplysninger foretaget af ESA'erne bør være i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

(27)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger finder anvendelse på behandling af personoplysninger i medlemsstaterne foretaget i forbindelse med denne forordning og under tilsyn af de kompetente myndigheder. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger finder anvendelse på behandling af personoplysninger foretaget i ESA'erne i forbindelse med denne forordning og under tilsyn af Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Behandling af personoplysninger i medfør af denne forordning, f.eks. udveksling eller videregivelse af personoplysninger foretaget af kompetente myndigheder, bør være i overensstemmelse med direktiv 95/46/EF, og udveksling eller videregivelse af oplysninger foretaget af ESA'erne bør være i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.

| (28) | Kollektive investeringsinstitutter (UCITS) er investeringsprodukter som defineret i denne forordning, og derfor er det i betragtning af de nylige krav i direktiv 2009/65/EF om central investorinformation rimeligt at indføre en overgangsperiode for sådanne investeringsinstitutter på 5 år efter denne forordnings ikrafttrædelse, hvor de ikke er underlagt denne forordning. Efter denne periode underlægges de forordningen, medmindre overgangsperioden forlænges.
  Samme undtagelse bør også finde anvendelse på ikke-UCITS-fonde, såfremt disse fonde i henhold til den nationale lovgivning allerede er forpligtede til at udarbejde et dokument med central information med det format og indhold, der er fastlagt i artikel 78-81 i direktiv 2009/65/EF. |
| --- | --- |

(28)

Kollektive investeringsinstitutter (UCITS) er investeringsprodukter som defineret i denne forordning, og derfor er det i betragtning af de nylige krav i direktiv 2009/65/EF om central investorinformation rimeligt at indføre en overgangsperiode for sådanne investeringsinstitutter på 5 år efter denne forordnings ikrafttrædelse, hvor de ikke er underlagt denne forordning. Efter denne periode underlægges de forordningen, medmindre overgangsperioden forlænges.
  Samme undtagelse bør også finde anvendelse på ikke-UCITS-fonde, såfremt disse fonde i henhold til den nationale lovgivning allerede er forpligtede til at udarbejde et dokument med central information med det format og indhold, der er fastlagt i artikel 78-81 i direktiv 2009/65/EF.

| (29) | Denne forordning tages op til revision fire år efter ikrafttrædelsen for at tage højde for markedsudviklingen, f.eks. nye af typer investeringsprodukter, samt udviklingen på andre områder inden for EU-lovgivningen og medlemsstaternes erfaringer. I den forbindelse vurderes det, om foranstaltningerne har forbedret gennemsnitsdetailinvestorens
  beskyttelse,
  forståelse af investeringsprodukter og
  finansielle læring samt
  produkternes sammenlignelighed. Det bør også overvejes, om overgangsperioden for kollektive investeringsinstitutter bør forlænges, og om andre muligheder for behandling af kollektive investeringsinstitutter bør tages i betragtning. På baggrund af denne revision forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet, som, hvis det er relevant, ledsages af forslag til retsakter. |
| --- | --- |

(29)

Denne forordning tages op til revision fire år efter ikrafttrædelsen for at tage højde for markedsudviklingen, f.eks. nye af typer investeringsprodukter, samt udviklingen på andre områder inden for EU-lovgivningen og medlemsstaternes erfaringer. I den forbindelse vurderes det, om foranstaltningerne har forbedret gennemsnitsdetailinvestorens
  beskyttelse,
  forståelse af investeringsprodukter og
  finansielle læring samt
  produkternes sammenlignelighed. Det bør også overvejes, om overgangsperioden for kollektive investeringsinstitutter bør forlænges, og om andre muligheder for behandling af kollektive investeringsinstitutter bør tages i betragtning. På baggrund af denne revision forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet, som, hvis det er relevant, ledsages af forslag til retsakter.

| (30) | For at give investeringsproduktudviklere og personer, som sælger investeringsprodukter, tilstrækkelig tid til at forberede den praktiske anvendelse af kravene i denne forordning, bør kravene først finde anvendelse to år efter denne forordnings ikrafttræden.
  Forordningen bør ikke finde anvendelse på transaktioner, der allerede er gennemført. |
| --- | --- |

(30)

For at give investeringsproduktudviklere og personer, som sælger investeringsprodukter, tilstrækkelig tid til at forberede den praktiske anvendelse af kravene i denne forordning, bør kravene først finde anvendelse to år efter denne forordnings ikrafttræden.
  Forordningen bør ikke finde anvendelse på transaktioner, der allerede er gennemført.

| (31) | I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og principperne i bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(31)

I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og principperne i bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| (32) | Målet for denne forordning, nemlig at forbedre detailinvestorernes beskyttelse og øge deres tillid til investeringsprodukter
  og at behandle identificerede svagheder
  , også når disse produkter sælges på tværs af grænser, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne hver især, ▌ men kan på grund af sine virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål — |
| --- | --- |

(32)

Målet for denne forordning, nemlig at forbedre detailinvestorernes beskyttelse og øge deres tillid til investeringsprodukter
  og at behandle identificerede svagheder
  , også når disse produkter sælges på tværs af grænser, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne hver især, ▌ men kan på grund af sine virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

GENSTAND, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1

Denne forordning fastsætter ensartede bestemmelser om format og indhold af det dokument med central information, som
  udelukkende
  investeringsproduktudviklere skal udarbejde,
  om bilaget hertil, som, hvor det er relevant, skal udarbejdes af de personer, der sælger investeringsprodukter, om de oplysninger, der skal gives til detailinvestorer af de personer, der sælger investeringsprodukter, i henhold til [MiFID] og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forsikringsformidling [IMD]
  og
  om
  ensartede bestemmelser om udlevering af
  disse dokumenter
  til detailinvestorer.
  Den sigter mod at sætte detailinvestorer i stand til at forstå og sammenligne investeringsprodukters væsentligste karakteristika og risici og placerer ansvaret for dokumentet med central information hos produktudvikleren og for bilaget hos de personer, der sælger investeringsprodukter.

Artikel 2

Denne forordning finder anvendelse på udvikling og salg af investeringsprodukter.

Den finder dog ikke anvendelse på følgende produkter:

| a) | forsikringsprodukter, som ikke tilbyder en tilbagekøbsværdi ▌ |
| --- | --- |

a)

forsikringsprodukter, som ikke tilbyder en tilbagekøbsværdi ▌

| b) | indskud
  , der ikke er strukturerede indskud som defineret i artikel 4 i [MiFID] |
| --- | --- |

b)

indskud
  , der ikke er strukturerede indskud som defineret i artikel 4 i [MiFID]

| c) | værdipapirer, som omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra b)-g), i), og j), i direktiv 2003/71/EF |
| --- | --- |

c)

værdipapirer, som omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra b)-g), i), og j), i direktiv 2003/71/EF

| d) | andre værdipapirer, som ikke omfatter et derivat
  , med undtagelse af virksomhedsobligationer og instrumenter udstedt af SPV-selskaber |
| --- | --- |

d)

andre værdipapirer, som ikke omfatter et derivat
  , med undtagelse af virksomhedsobligationer og instrumenter udstedt af SPV-selskaber

| e) | officielt anerkendte
  arbejdsmarkedspensionsordninger
  og individuelle pensionsprodukter, hvor arbejdsgiverens finansielle bidrag er et krav i henhold til national lovgivning, og hvor arbejdstageren ikke har et valg med hensyn til udbyder |
| --- | --- |

e)

officielt anerkendte
  arbejdsmarkedspensionsordninger
  og individuelle pensionsprodukter, hvor arbejdsgiverens finansielle bidrag er et krav i henhold til national lovgivning, og hvor arbejdstageren ikke har et valg med hensyn til udbyder

| f) | officielt anerkendte sociale sikringsordninger, der er underlagt national lovgivning eller EU-lovgivning. |
| --- | --- |

f)

officielt anerkendte sociale sikringsordninger, der er underlagt national lovgivning eller EU-lovgivning.

Artikel 3

1.   Hvis investeringsproduktudviklere, som er omfattet af denne forordning, også er omfattet af direktiv 2003/71/EF, finder både denne forordning og direktiv 2003/71/EF anvendelse
  , dog med undtagelse af direktivets artikel 4, stk. 2, litra h), nr. v)
  .

2.   Hvis investeringsproduktudviklere, som er omfattet af denne forordning, også er omfattet af direktiv 2009/138/EF, finder både denne forordning og direktiv 2009/138/EF anvendelse.

Artikel 4

I denne forordning forstås ved:

| a) | »investeringsprodukt«:
  et produkt, hvormed en person kan foretage en finansiel investering, uanset den juridiske form og uanset om det beløb, der skal betales tilbage, er fast eller variabelt, herunder når et investeringsprodukt erhverves gennem direkte besiddelse af finansielle instrumenter, selskaber eller holdingselskaber |
| --- | --- |

a)

»investeringsprodukt«:
  et produkt, hvormed en person kan foretage en finansiel investering, uanset den juridiske form og uanset om det beløb, der skal betales tilbage, er fast eller variabelt, herunder når et investeringsprodukt erhverves gennem direkte besiddelse af finansielle instrumenter, selskaber eller holdingselskaber

| b) | »investeringsproduktudvikler«:






  i) | enhver fysisk eller juridisk person, som
  først
  udvikler investeringsprodukter |
| --- | --- | --- |

b)

»investeringsproduktudvikler«:

i)

enhver fysisk eller juridisk person, som
  først
  udvikler investeringsprodukter

| ii) | enhver fysisk eller juridisk person, som foretager ændringer af eksisterende investeringsprodukter ved at ændre risk/reward-profilen eller de omkostninger, der er forbundet med en investering i investeringsproduktet |
| --- | --- |

ii)

enhver fysisk eller juridisk person, som foretager ændringer af eksisterende investeringsprodukter ved at ændre risk/reward-profilen eller de omkostninger, der er forbundet med en investering i investeringsproduktet

| iia) | udstederen af værdipapirer, der udbydes til offentligheden eller optages til handel på et reguleret marked i henhold til bestemmelserne i direktiv 2003/71/EF og besiddes direkte af detailinvestorerne |
| --- | --- |

iia)

udstederen af værdipapirer, der udbydes til offentligheden eller optages til handel på et reguleret marked i henhold til bestemmelserne i direktiv 2003/71/EF og besiddes direkte af detailinvestorerne

| ba) | »person, som sælger investeringsprodukter«: en person, som rådgiver om, markedsfører, distribuerer eller afsætter investeringsprodukter til en detailinvestor, en distributør eller en person, der optræder som formidler af en investering for en detailinvestor |
| --- | --- |

ba)

»person, som sælger investeringsprodukter«: en person, som rådgiver om, markedsfører, distribuerer eller afsætter investeringsprodukter til en detailinvestor, en distributør eller en person, der optræder som formidler af en investering for en detailinvestor

| c) | »detailinvestorer«:






  i) | detailkunder som defineret i ▌[henvisning til MiFID/MiFIR] |
| --- | --- | --- |

c)

»detailinvestorer«:

i)

detailkunder som defineret i ▌[henvisning til MiFID/MiFIR]

| ii) | kunder
  , der ikke er professionelle kunder,
  som omhandlet i
  [bilag I i IMD] [...] |
| --- | --- |

ii)

kunder
  , der ikke er professionelle kunder,
  som omhandlet i
  [bilag I i IMD] [...]

| d) | »pensionsprodukter«: produkter, som i henhold til national lovgivning anses for at have til hovedformål at sikre
  detailinvestorer
  en pensionsindkomst, og som berettiger
  detailinvestoren
  til visse fordele |
| --- | --- |

d)

»pensionsprodukter«: produkter, som i henhold til national lovgivning anses for at have til hovedformål at sikre
  detailinvestorer
  en pensionsindkomst, og som berettiger
  detailinvestoren
  til visse fordele

| e) | »varigt medium«: et varigt medium som defineret i artikel 2, stk. 1, litra m), i direktiv 2009/65/EF |
| --- | --- |

e)

»varigt medium«: et varigt medium som defineret i artikel 2, stk. 1, litra m), i direktiv 2009/65/EF

| f) | »kompetente myndigheder«: de nationale myndigheder i medlemsstaterne, der ved lov er bemyndiget til at føre tilsyn med investeringsproduktudviklere eller personer, som sælger investeringsprodukter til detailinvestorer. |
| --- | --- |

f)

»kompetente myndigheder«: de nationale myndigheder i medlemsstaterne, der ved lov er bemyndiget til at føre tilsyn med investeringsproduktudviklere eller personer, som sælger investeringsprodukter til detailinvestorer.

KAPITEL II

DOKUMENT MED CENTRAL INFORMATION

AFDELING 1

UDARBEJDELSE AF DOKUMENTET MED CENTRAL INFORMATION

Artikel 5

Investeringsproduktudvikleren udarbejder et dokument med central information i overensstemmelse med kravene i denne forordning
  og
  for hvert investeringsprodukt, vedkommende udvikler, og offentliggør
  det centrale informationsdokument sammen med prospektet, når dette er relevant,
  på
  sit
  websted
  samt på et fælles websted, der oprettes af den pågældende ESA og den pågældende nationale tilsynsmyndighed
  , inden investeringsproduktet kan
  distribueres på markedet og
  sælges til detailinvestorer.

Dokumentet med central information suppleres med et bilag, hvor det er relevant. Personen, der sælger investeringsproduktet, supplerer dokumentet med central information ved at udarbejde et bilag dertil. Dokumentet og bilaget skal også være tilgængelige i papirform.

Investeringsproduktudvikleren er ansvarlig for indholdet af dokumentet med central information, personen, der sælger investeringsproduktet, er ansvarlig for bilaget og for at videregive dokumentet til detailinvestoren.

Artikel 5a

Produktgodkendelsesprocedure

1.
     
  Investeringsproduktudvikleren skal sikre, at hensigtsmæssige procedurer og politikker tager velafvejede hensyn til interesserne hos detailinvestorerne, kunderne og de begunstigede ved sådanne investeringsprodukter i forbindelse med udviklingen af investeringsproduktet, samt at det finansielle produkt vitterligt er et resultat af sådanne velafvejede hensyn.

2.
     
  Produktudvikleren skal forud for udarbejdelsen af dokumentet med central information i henhold til artikel 5 vurdere, i hvilket omfang investeringsproduktet er foreneligt med detailinvestorernes interesser, gennem indførelse af en dokumenteret produktgodkendelsesprocedure.

3.
     
  Produktgodkendelsesproceduren skal sikre, at det enkelte investeringsprodukt opfylder behovene hos en identificeret gruppe forbrugere, og at produktudvikleren har foretaget en vurdering af alle sandsynlige risici, der er relevante for den identificerede forbrugergruppes behov. Vurderingen skal omfatte stresstest af investeringsproduktet.

4.
     
  Produktgodkendelsesproceduren skal sikre, at investeringsprodukter, der allerede er tilgængelige på markedet, regelmæssigt gennemgås med henblik på at sikre, at de fortsat er forenelige med den identificerede forbrugergruppes interesser.

5.
     
  Produktgodkendelsesproceduren skal revideres årligt. Investeringsproduktudvikleren skal til enhver tid kunne give den relevante kompetente myndighed en ajourført og detaljeret beskrivelse af produktgodkendelsesprocedurens karakter og detaljerne heri.

AFDELING ii

FORMAT OG INDHOLD AF DOKUMENTET MED CENTRAL INFORMATION

Artikel 6

1.   Dokumentet med central information skal være nøjagtigt, fair, tydeligt og ikke vildledende.
  Dokumentet med central information må ikke indeholde produktreklame, markedsføringsmateriale, personlige anprisninger eller investeringsanbefalinger.

2.   Dokumentet med central information skal være et selvstændigt dokument, som adskiller sig tydeligt fra
  , men ikke er mindre betydningsfuldt end,
  markedsføringsmateriale.
  Det kan indeholde krydshenvisninger til andre dokumenter, som f.eks. et prospekt, såfremt krydshenvisningen er til information, som er et supplement til den information, der i henhold til denne forordning skal indgå i dokumentet med central information. Det må ikke indeholde krydshenvisninger til markedsføringsmateriale.

2a.
     
  Hvis et investeringsprodukt giver en detailinvestor valgmuligheder i forhold til investeringens løbetid, beløb for ydelser eller betalinger, eller tilbyder et udvalg af underliggende investeringer at vælge mellem, eller hvis elementer i informationen i dokumentet med central information er variable og afhænger af faktorer, der er specifikke for en individuel detailkunde, kan de påkrævede oplysninger i artikel 8, stk. 2, angives i overordnede vendinger og som repræsentative eksempler. Hvis denne situation opstår, skal det tydeligt anføres i dokumentet med central information, hvilke dokumenter der vil indeholde mere specifikke oplysninger.

2b.
     
  Det skal fremgå tydeligt af dokumentet med central information, hvor og hvordan man indhenter yderligere information om den foreslåede investering, herunder hvor og hvordan man kan få udleveret et prospekt. Der skal på anmodning til enhver tid vederlagsfrit udleveres et prospekt på det sprog, på hvilket denne information er tilgængelig for detailinvestorerne.

3.   Dokumentet med central information skal være et kort dokument, som er
  affattet på koncis vis på højst to dobbeltsidede A4-sider, samt et bilag, der øger sammenligneligheden og er
  :

| a) | udformet og opstillet således, at det er letlæseligt, med brug af en læsevenlig skriftstørrelse |
| --- | --- |

a)

udformet og opstillet således, at det er letlæseligt, med brug af en læsevenlig skriftstørrelse

| aa) | koncentreret om den centrale information, som detailinvestorerne har brug for |
| --- | --- |

aa)

koncentreret om den centrale information, som detailinvestorerne har brug for

| b) | formuleret tydeligt og skrevet
  i et sprog og en stil, der formidler på en måde, som
  letter forståelsen af den givne information hos detailinvestoren, som informationen er rettet til, navnlig
  i et sprog, der er tydeligt, kortfattet og letforståeligt.


  ▌ |
| --- | --- |

b)

formuleret tydeligt og skrevet
  i et sprog og en stil, der formidler på en måde, som
  letter forståelsen af den givne information hos detailinvestoren, som informationen er rettet til, navnlig
  i et sprog, der er tydeligt, kortfattet og letforståeligt.

▌

4.   Brug af farver i dokumentet med central information må ikke gøre oplysningerne mindre forståelige,
  hvis
  dokumentet printes eller fotokopieres i sort/hvid.

5.   Brug af corporate branding eller logo for investeringsproduktudvikleren eller den gruppe, udvikleren tilhører, må hverken aflede detailinvestors opmærksomhed fra informationerne i dokumentet eller sløre teksten.

Artikel 7

Dokumentet med central information skal affattes på
  de
  officielle sprog, eller
  på
  et af de officielle sprog
  , der anvendes
  i den
  del af medlemsstaten
  , hvor investeringsproduktet distribueres, eller på et
  andet
  sprog, som de kompetente myndigheder i den pågældende medlemsstat har accepteret, eller, hvis det er affattet på et andet sprog, oversættes til et af disse sprog.

Artikel 7a

Hvis dokumentet med central information vedrører en forsikringsaftale, har forsikringsselskabet i henhold til denne forordning udelukkende forpligtelser over for forsikringstager og ikke over for modtager eller forsikrede.

Artikel 8

1.   Titlen »Dokument med central information« skal være iøjnefaldende og stå øverst på den første side i dokumentet med central information.
  Dokumentet med central information skal, bortset fra bilaget, udarbejdes af én part. Dokumentet med central information skal indeholde navnet på den produktudvikler, der har ansvaret for udarbejdelsen af dokumentet med central information, samt en udtrykkelig erklæring om, at produktudvikleren har ansvaret for dets indhold. Bilaget udarbejdes tilsvarende af den person, som sælger produktet, og skal indeholde navnet på denne person eller enhed samt en udtrykkelig erklæring om, at den pågældende har ansvaret for bilagets indhold.

Dokumentet med central information skal opstilles i den rækkefølge, der fremgår af nedenstående afsnit.

Direkte under titlen skal der stå en forklaring. Den skal lyde således:

"
  De er ved at købe et investeringsprodukt.

Dette dokument indeholder central information
  , der har til formål at gøre det lettere at forstå investeringsproduktets karakter, risici, omkostninger og de muligheder for fortjeneste og tab, som er knyttet dertil, og i bilaget det gebyr, der skal betales til den person, der sælger det.

Dette dokument
  er
  lovpligtigt, er ikke markedsføringsmateriale og er udformet i et standardformat med henblik på at muliggøre sammenligning.

2.   Dokumentet med central information skal indeholde følgende oplysninger:

| a) | ▌investeringsproduktets navn og investeringsproduktudviklerens identitet
  samt identiteten på den, der har det juridiske ansvar (navn og adresse) |
| --- | --- |

a)

▌investeringsproduktets navn og investeringsproduktudviklerens identitet
  samt identiteten på den, der har det juridiske ansvar (navn og adresse)

samt identiteten på den, der har det juridiske ansvar (navn og adresse)

| b) | i et afsnit med overskriften »Hvilken form for investering drejer det sig om?«, en angivelse af investeringsproduktets art og vigtigste karakteristika, herunder






  i) | investeringsprodukttypen |
| --- | --- | --- |

b)

i et afsnit med overskriften »Hvilken form for investering drejer det sig om?«, en angivelse af investeringsproduktets art og vigtigste karakteristika, herunder

i)

investeringsprodukttypen

| ii) | investeringsproduktets mål og midlerne til at nå dem |
| --- | --- |

ii)

investeringsproduktets mål og midlerne til at nå dem

| iia) | information om, hvilken forbrugergruppe produktet er rettet mod, herunder en simpel beskrivelse af de typer af investorer, som investeringsproduktet er rettet mod med hensyn til risikovillighed, investeringshorisont og finansiel forståelse, som er baseret på den produktgodkendelsesprocedure, som produktudvikleren har gennemført ved struktureringen af investeringsproduktet |
| --- | --- |

iia)

iia)

information om, hvilken forbrugergruppe produktet er rettet mod, herunder en simpel beskrivelse af de typer af investorer, som investeringsproduktet er rettet mod med hensyn til risikovillighed, investeringshorisont og finansiel forståelse, som er baseret på den produktgodkendelsesprocedure, som produktudvikleren har gennemført ved struktureringen af investeringsproduktet

information om, hvilken forbrugergruppe produktet er rettet mod, herunder en simpel beskrivelse af de typer af investorer, som investeringsproduktet er rettet mod med hensyn til risikovillighed, investeringshorisont og finansiel forståelse, som er baseret på den produktgodkendelsesprocedure, som produktudvikleren har gennemført ved struktureringen af investeringsproduktet

| iii) | en meddelelse om, hvorvidt investeringsproduktet
  sigter mod bestemte miljømæssige, samfundsmæssige eller forvaltningsmæssige resultater,
  herunder men ikke begrænset til nedbringelse af CO2-aftrykket
  , hvordan de skal
  måles, samt hvorvidt produktet er en investering, der er knyttet til fremstilling af varer og tjenesteydelser i modsætning til blot at være transaktioner på de finansielle markeder eller et sammensat indeks |
| --- | --- |

iii)

en meddelelse om, hvorvidt investeringsproduktet
  sigter mod bestemte miljømæssige, samfundsmæssige eller forvaltningsmæssige resultater,
  herunder men ikke begrænset til nedbringelse af CO2-aftrykket
  , hvordan de skal
  måles, samt hvorvidt produktet er en investering, der er knyttet til fremstilling af varer og tjenesteydelser i modsætning til blot at være transaktioner på de finansielle markeder eller et sammensat indeks

en meddelelse om, hvorvidt investeringsproduktet

herunder men ikke begrænset til nedbringelse af CO2-aftrykket

måles, samt hvorvidt produktet er en investering, der er knyttet til fremstilling af varer og tjenesteydelser i modsætning til blot at være transaktioner på de finansielle markeder eller et sammensat indeks

| (iiia) | opdelingen af den underliggende aktivportefølje på økonomiske sektorer, direkte eller indirekte finansieret |
| --- | --- |

(iiia)

(iiia)

opdelingen af den underliggende aktivportefølje på økonomiske sektorer, direkte eller indirekte finansieret

opdelingen af den underliggende aktivportefølje på økonomiske sektorer, direkte eller indirekte finansieret

▌

| c) | i et afsnit med overskriften
  »Hvilke beslutninger skal jeg træffe?«, information om de forskellige valg, en detailinvestor skal træffe, f.eks. vedrørende fond, løbetid og præmiestørrelse, herunder hvilke øvrige ydelser og ydelsesudløsere der er tilgængelige


  ▌ |
| --- | --- |

c)

i et afsnit med overskriften
  »Hvilke beslutninger skal jeg træffe?«, information om de forskellige valg, en detailinvestor skal træffe, f.eks. vedrørende fond, løbetid og præmiestørrelse, herunder hvilke øvrige ydelser og ydelsesudløsere der er tilgængelige

»Hvilke beslutninger skal jeg træffe?«, information om de forskellige valg, en detailinvestor skal træffe, f.eks. vedrørende fond, løbetid og præmiestørrelse, herunder hvilke øvrige ydelser og ydelsesudløsere der er tilgængelige

▌

| d) | i et afsnit med overskriften
  »Hvilke risici er der tale om, og hvad kan jeg eventuelt få i afkast«?
  ▌under hensyntagen til den markedsudvikling, det sigter mod:








  i) | investeringsproduktets risk/reward-profil, herunder en sammenfattende indikator bestående af en klar og letforståelig visualisering af investeringsproduktets risk/reward-profil |
| --- | --- | --- |

d)

i et afsnit med overskriften
  »Hvilke risici er der tale om, og hvad kan jeg eventuelt få i afkast«?
  ▌under hensyntagen til den markedsudvikling, det sigter mod:

»Hvilke risici er der tale om, og hvad kan jeg eventuelt få i afkast«?

i)

i)

investeringsproduktets risk/reward-profil, herunder en sammenfattende indikator bestående af en klar og letforståelig visualisering af investeringsproduktets risk/reward-profil

investeringsproduktets risk/reward-profil, herunder en sammenfattende indikator bestående af en klar og letforståelig visualisering af investeringsproduktets risk/reward-profil

| ii) | vejledende fremtidige resultatscenarier, ledsaget af en narrativ forklaring af produktets centrale risici med henblik på at sætte profilen ind i en sammenhæng; beskrivelsen af risiciene skal være klar og letforståelig |
| --- | --- |

ii)

ii)

vejledende fremtidige resultatscenarier, ledsaget af en narrativ forklaring af produktets centrale risici med henblik på at sætte profilen ind i en sammenhæng; beskrivelsen af risiciene skal være klar og letforståelig

vejledende fremtidige resultatscenarier, ledsaget af en narrativ forklaring af produktets centrale risici med henblik på at sætte profilen ind i en sammenhæng; beskrivelsen af risiciene skal være klar og letforståelig

| iii) | for pensionsprodukter, i et afsnit med overskriften »Hvad kan jeg tænkes at få, når jeg går på pension?«, prognoser for fremtidige afkast, tydeligt inddelt i forskellige udviklingsscenarier, herunder »worst-case scenario«. |
| --- | --- |

iii)

iii)

for pensionsprodukter, i et afsnit med overskriften »Hvad kan jeg tænkes at få, når jeg går på pension?«, prognoser for fremtidige afkast, tydeligt inddelt i forskellige udviklingsscenarier, herunder »worst-case scenario«.

for pensionsprodukter, i et afsnit med overskriften »Hvad kan jeg tænkes at få, når jeg går på pension?«, prognoser for fremtidige afkast, tydeligt inddelt i forskellige udviklingsscenarier, herunder »worst-case scenario«.

Den relevante europæiske tilsynsmyndighed (ESA) skal udarbejde udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, der fastsætter den nøjagtige definition af en begrænset vifte af risikokategorier og standarderne for visualiseringen af den sammenfattende indikator.

Den forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den ...

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i andet afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

| e) | i et afsnit med overskriften
  »Hvad kan der ske med min investering? Er der bagstopperordninger, og hvad koster de?« en klar angivelse af, om der er risiko for at miste penge










  i) | om der ydes garantier og/eller kapitalbeskyttelse, og om de indebærer eventuelle begrænsninger, det samlede beløb samt identiteten på den, som hæftelsen påhviler |
| --- | --- | --- |

e)

i et afsnit med overskriften
  »Hvad kan der ske med min investering? Er der bagstopperordninger, og hvad koster de?« en klar angivelse af, om der er risiko for at miste penge

»Hvad kan der ske med min investering? Er der bagstopperordninger, og hvad koster de?« en klar angivelse af, om der er risiko for at miste penge

i)

i)

om der ydes garantier og/eller kapitalbeskyttelse, og om de indebærer eventuelle begrænsninger, det samlede beløb samt identiteten på den, som hæftelsen påhviler

om der ydes garantier og/eller kapitalbeskyttelse, og om de indebærer eventuelle begrænsninger, det samlede beløb samt identiteten på den, som hæftelsen påhviler

| ii) | om investeringsproduktet er omfattet af en kompensations- eller garantiordning, og i givet fald hvilken ordning, garantens navn, og hvilke risici ordningen dækker, og hvilke risici den ikke dækker |
| --- | --- |

ii)

ii)

om investeringsproduktet er omfattet af en kompensations- eller garantiordning, og i givet fald hvilken ordning, garantens navn, og hvilke risici ordningen dækker, og hvilke risici den ikke dækker

om investeringsproduktet er omfattet af en kompensations- eller garantiordning, og i givet fald hvilken ordning, garantens navn, og hvilke risici ordningen dækker, og hvilke risici den ikke dækker

| iii) | under afsnittet »Er jeg dækket af en forsikring?« en klar meddelelse om, hvorvidt investeringsproduktet er omfattet af forsikringsdækning, og i givet fald oplysninger om denne forsikringsdækning |
| --- | --- |

iii)

iii)

under afsnittet »Er jeg dækket af en forsikring?« en klar meddelelse om, hvorvidt investeringsproduktet er omfattet af forsikringsdækning, og i givet fald oplysninger om denne forsikringsdækning

under afsnittet »Er jeg dækket af en forsikring?« en klar meddelelse om, hvorvidt investeringsproduktet er omfattet af forsikringsdækning, og i givet fald oplysninger om denne forsikringsdækning

| iv) | såfremt det er relevant, andre beskyttelsesforanstaltninger, såsom kapitaldepot, herunder de involverede parters identitet og funktion |
| --- | --- |

iv)

iv)

såfremt det er relevant, andre beskyttelsesforanstaltninger, såsom kapitaldepot, herunder de involverede parters identitet og funktion

såfremt det er relevant, andre beskyttelsesforanstaltninger, såsom kapitaldepot, herunder de involverede parters identitet og funktion

| ea) | i et afsnit med overskriften »Hvad sker der, hvis investeringsproduktudvikleren eller sælgeren misligholder sine forpligtelser?«, en kort beskrivelse af det maksimale tab for investor og en angivelse af, om tabet kan dækkes af en investorkompensation eller en garantiordning |
| --- | --- |

ea)

ea)

i et afsnit med overskriften »Hvad sker der, hvis investeringsproduktudvikleren eller sælgeren misligholder sine forpligtelser?«, en kort beskrivelse af det maksimale tab for investor og en angivelse af, om tabet kan dækkes af en investorkompensation eller en garantiordning

i et afsnit med overskriften »Hvad sker der, hvis investeringsproduktudvikleren eller sælgeren misligholder sine forpligtelser?«, en kort beskrivelse af det maksimale tab for investor og en angivelse af, om tabet kan dækkes af en investorkompensation eller en garantiordning

| eb) | i et afsnit med overskriften »Hvad sker der, hvis/når jeg dør?«, oplysninger om, hvad der sker med de penge, som produktet/fondene besidder, samt eventuelle yderligere ydelser ved død |
| --- | --- |

eb)

eb)

i et afsnit med overskriften »Hvad sker der, hvis/når jeg dør?«, oplysninger om, hvad der sker med de penge, som produktet/fondene besidder, samt eventuelle yderligere ydelser ved død

i et afsnit med overskriften »Hvad sker der, hvis/når jeg dør?«, oplysninger om, hvad der sker med de penge, som produktet/fondene besidder, samt eventuelle yderligere ydelser ved død

| f) | i et afsnit med overskriften »Hvilke omkostninger drejer det sig om?«, de
  samlede
  omkostninger, der er forbundet med en investering i investeringsproduktet, herunder
  alle
  direkte og indirekte omkostninger, som investor skal afholde, inklusive sammenfattende indikatorer for disse omkostninger
  , herunder:










  i) | adgangsomkostninger, løbende omkostninger og exitomkostninger, som investor skal afholde, såvel som betalingsbetingelser for præmien og fleksibilitet, idet der tydeligt skelnes mellem, hvad der er produktudviklerens ansvar, og hvad der de personers ansvar, som sælger investeringsprodukter, herunder sammenfattende indikatorer for disse omkostninger |
| --- | --- | --- |

f)

i et afsnit med overskriften »Hvilke omkostninger drejer det sig om?«, de
  samlede
  omkostninger, der er forbundet med en investering i investeringsproduktet, herunder
  alle
  direkte og indirekte omkostninger, som investor skal afholde, inklusive sammenfattende indikatorer for disse omkostninger
  , herunder:

samlede

alle

, herunder:

i)

i)

adgangsomkostninger, løbende omkostninger og exitomkostninger, som investor skal afholde, såvel som betalingsbetingelser for præmien og fleksibilitet, idet der tydeligt skelnes mellem, hvad der er produktudviklerens ansvar, og hvad der de personers ansvar, som sælger investeringsprodukter, herunder sammenfattende indikatorer for disse omkostninger

adgangsomkostninger, løbende omkostninger og exitomkostninger, som investor skal afholde, såvel som betalingsbetingelser for præmien og fleksibilitet, idet der tydeligt skelnes mellem, hvad der er produktudviklerens ansvar, og hvad der de personers ansvar, som sælger investeringsprodukter, herunder sammenfattende indikatorer for disse omkostninger

| ii) | alle årlige omkostninger og andre betalinger fra produktet over en nærmere defineret periode, herunder eventuelle variable omkostninger (såsom transaktionsomkostninger og børsafgifter), som ikke kan omfattes af beregningen af omkostninger. |
| --- | --- |

ii)

ii)

alle årlige omkostninger og andre betalinger fra produktet over en nærmere defineret periode, herunder eventuelle variable omkostninger (såsom transaktionsomkostninger og børsafgifter), som ikke kan omfattes af beregningen af omkostninger.

alle årlige omkostninger og andre betalinger fra produktet over en nærmere defineret periode, herunder eventuelle variable omkostninger (såsom transaktionsomkostninger og børsafgifter), som ikke kan omfattes af beregningen af omkostninger.

Omkostninger og fradrag angives således, at de viser deres samlede akkumulerende virkning på investeringer over repræsentative investeringsperioder, og de samlede omkostninger angives af hensyn til sammenligneligheden ved hjælp af monetære eksempler og i procenttermer for at vise de samlede omkostningers indvirkning på investeringen.

Hvis investeringsproduktet har en maksimal margen for eventuelle afkast, som reducerer nettoafkastet til investoren, ved at udvikleren får alt overskud over maksimum, bør dette oplyses tydeligt.

Det skal oplyses, hvordan der opnås adgang til den uafhængige online fondsberegner, som styres af den pågældende ESA

▌

| h) | i et afsnit med overskriften »Kan jeg tage penge ud?«:










  i) | muligheden for at fortryde købet af investeringsproduktet |
| --- | --- | --- |

h)

i et afsnit med overskriften »Kan jeg tage penge ud?«:

i et afsnit med overskriften »Kan jeg tage penge ud?«:

i)

i)

muligheden for at fortryde købet af investeringsproduktet

muligheden for at fortryde købet af investeringsproduktet

| ii) | en angivelse af den anbefalede eller påkrævede minimumsihændehaverperiode |
| --- | --- |

ii)

ii)

en angivelse af den anbefalede eller påkrævede minimumsihændehaverperiode

en angivelse af den anbefalede eller påkrævede minimumsihændehaverperiode

| iii) | muligheden og betingelserne for eventuel afvikling af investeringer før løbetidens udløb, under hensyntagen til investeringsproduktets risk/reward-profil og den markedsudvikling, det sigter mod |
| --- | --- |

iii)

iii)

muligheden og betingelserne for eventuel afvikling af investeringer før løbetidens udløb, under hensyntagen til investeringsproduktets risk/reward-profil og den markedsudvikling, det sigter mod

muligheden og betingelserne for eventuel afvikling af investeringer før løbetidens udløb, under hensyntagen til investeringsproduktets risk/reward-profil og den markedsudvikling, det sigter mod

| iv) | oplysninger om de potentielle konsekvenser af at indløse inden udløb, eller inden den anbefalede ihændehaverperiode udløber |
| --- | --- |

iv)

iv)

oplysninger om de potentielle konsekvenser af at indløse inden udløb, eller inden den anbefalede ihændehaverperiode udløber

oplysninger om de potentielle konsekvenser af at indløse inden udløb, eller inden den anbefalede ihændehaverperiode udløber

| v) | en angivelse af den underliggende aktivporteføljes gennemsnitlige investeringshorisont baseret på den gennemsnitlige omsætning af værdipapirer, der holdes med henblik på handel, og den gennemsnitlige løbetid for gældsbeviser, der holdes til udløb |
| --- | --- |

v)

v)

en angivelse af den underliggende aktivporteføljes gennemsnitlige investeringshorisont baseret på den gennemsnitlige omsætning af værdipapirer, der holdes med henblik på handel, og den gennemsnitlige løbetid for gældsbeviser, der holdes til udløb

en angivelse af den underliggende aktivporteføljes gennemsnitlige investeringshorisont baseret på den gennemsnitlige omsætning af værdipapirer, der holdes med henblik på handel, og den gennemsnitlige løbetid for gældsbeviser, der holdes til udløb

| ha) | i et afsnit med overskriften »Hvordan ved jeg, hvordan det går med mit produkt?«, en erklæring om, at udvikleren vil informere kunden på en gennemsigtig måde via et årligt dokument om investeringsproduktets resultater. Dette dokument skal indeholde en ex post-offentliggørelse af investeringsproduktets afkast i det forløbne år. Desuden skal dette ex post-afkast sammenlignes med et andet investeringsprodukt med en sammenlignelig risikoprofil. Hvis kunden ejer flere investeringsprodukter fra en bestemt producent, som er omfattet af denne forordning, skal førnævnte offentliggørelse og sammenligning udføres for den samlede portefølje. Eventuelle omkostninger, som påvirker investeringsproduktets afkast, skal også offentliggøres |
| --- | --- |

ha)

ha)

i et afsnit med overskriften »Hvordan ved jeg, hvordan det går med mit produkt?«, en erklæring om, at udvikleren vil informere kunden på en gennemsigtig måde via et årligt dokument om investeringsproduktets resultater. Dette dokument skal indeholde en ex post-offentliggørelse af investeringsproduktets afkast i det forløbne år. Desuden skal dette ex post-afkast sammenlignes med et andet investeringsprodukt med en sammenlignelig risikoprofil. Hvis kunden ejer flere investeringsprodukter fra en bestemt producent, som er omfattet af denne forordning, skal førnævnte offentliggørelse og sammenligning udføres for den samlede portefølje. Eventuelle omkostninger, som påvirker investeringsproduktets afkast, skal også offentliggøres

i et afsnit med overskriften »Hvordan ved jeg, hvordan det går med mit produkt?«, en erklæring om, at udvikleren vil informere kunden på en gennemsigtig måde via et årligt dokument om investeringsproduktets resultater. Dette dokument skal indeholde en ex post-offentliggørelse af investeringsproduktets afkast i det forløbne år. Desuden skal dette ex post-afkast sammenlignes med et andet investeringsprodukt med en sammenlignelig risikoprofil. Hvis kunden ejer flere investeringsprodukter fra en bestemt producent, som er omfattet af denne forordning, skal førnævnte offentliggørelse og sammenligning udføres for den samlede portefølje. Eventuelle omkostninger, som påvirker investeringsproduktets afkast, skal også offentliggøres

| hb) | i et afsnit med overskriften »Hvordan kan jeg klage?«, oplysninger om, hvordan og til hvem en kunde kan indgive en klage over produktet og forvaltningen deraf |
| --- | --- |

hb)

hb)

i et afsnit med overskriften »Hvordan kan jeg klage?«, oplysninger om, hvordan og til hvem en kunde kan indgive en klage over produktet og forvaltningen deraf

i et afsnit med overskriften »Hvordan kan jeg klage?«, oplysninger om, hvordan og til hvem en kunde kan indgive en klage over produktet og forvaltningen deraf

| hc) | i et afsnit med overskriften »Hvilke andre retlige dokumenter knytter sig til dette produkt?«, en kort beskrivelse af dokumenter (herunder, hvor det er relevant, et prospekt), markedsføringsmateriale omtales ikke |
| --- | --- |

hc)

hc)

i et afsnit med overskriften »Hvilke andre retlige dokumenter knytter sig til dette produkt?«, en kort beskrivelse af dokumenter (herunder, hvor det er relevant, et prospekt), markedsføringsmateriale omtales ikke

i et afsnit med overskriften »Hvilke andre retlige dokumenter knytter sig til dette produkt?«, en kort beskrivelse af dokumenter (herunder, hvor det er relevant, et prospekt), markedsføringsmateriale omtales ikke

| hd) | i et afsnit i slutningen af dokumentet, en ny overskrift »Information om produktet«, hvorunder der (hvis det er relevant) gives oplysninger om produktets:










  i) | internationale identifikationsnummer for værdipapirer (ISIN) |
| --- | --- | --- |

hd)

hd)

i et afsnit i slutningen af dokumentet, en ny overskrift »Information om produktet«, hvorunder der (hvis det er relevant) gives oplysninger om produktets:

i et afsnit i slutningen af dokumentet, en ny overskrift »Information om produktet«, hvorunder der (hvis det er relevant) gives oplysninger om produktets:

i)

i)

internationale identifikationsnummer for værdipapirer (ISIN)

internationale identifikationsnummer for værdipapirer (ISIN)

| ii) | internationale nummer for revisionsstandarder (ISA) |
| --- | --- |

ii)

ii)

internationale nummer for revisionsstandarder (ISA)

internationale nummer for revisionsstandarder (ISA)

| iii) | rentesats |
| --- | --- |

iii)

iii)

rentesats

rentesats

| iv) | tilknyttede fondsbørs |
| --- | --- |

iv)

iv)

tilknyttede fondsbørs

tilknyttede fondsbørs

| v) | valuta samt |
| --- | --- |

v)

v)

valuta samt

valuta samt

| vi) | udstedelsesdato |
| --- | --- |

vi)

vi)

udstedelsesdato

udstedelsesdato

| he) | navn og kontaktoplysninger på den kompetente myndighed, der regulerer produktet |
| --- | --- |

he)

he)

navn og kontaktoplysninger på den kompetente myndighed, der regulerer produktet

navn og kontaktoplysninger på den kompetente myndighed, der regulerer produktet

| hf) | i et afsnit med overskriften »Forsikringsydelser«, en angivelse af, om investeringsproduktet omfatter forsikringsydelser, og i givet fald detaljer om disse forsikringsydelser i overensstemmelse med direktiv 2009/138/EF, bortset fra artikel 8, stk. 2. Såfremt aftalen giver et valg mellem flere livsforsikringer tilknyttet investeringsfonde, skal den også indeholde en sammenfattende tabel, der klassificerer disse fonde i tre kategorier, alt efter risiko.



  Under hensyntagen til direktiv 2009/138/EF og i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, i denne forordning, tillægges EIOPA beføjelse til at fastlægge følgende:









  i) | hovedelementerne i forsikringsaftalen |
| --- | --- | --- |

hf)

hf)

i et afsnit med overskriften »Forsikringsydelser«, en angivelse af, om investeringsproduktet omfatter forsikringsydelser, og i givet fald detaljer om disse forsikringsydelser i overensstemmelse med direktiv 2009/138/EF, bortset fra artikel 8, stk. 2. Såfremt aftalen giver et valg mellem flere livsforsikringer tilknyttet investeringsfonde, skal den også indeholde en sammenfattende tabel, der klassificerer disse fonde i tre kategorier, alt efter risiko.

i et afsnit med overskriften »Forsikringsydelser«, en angivelse af, om investeringsproduktet omfatter forsikringsydelser, og i givet fald detaljer om disse forsikringsydelser i overensstemmelse med direktiv 2009/138/EF, bortset fra artikel 8, stk. 2. Såfremt aftalen giver et valg mellem flere livsforsikringer tilknyttet investeringsfonde, skal den også indeholde en sammenfattende tabel, der klassificerer disse fonde i tre kategorier, alt efter risiko.

Under hensyntagen til direktiv 2009/138/EF og i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, i denne forordning, tillægges EIOPA beføjelse til at fastlægge følgende:

i)

i)

hovedelementerne i forsikringsaftalen

hovedelementerne i forsikringsaftalen

| ii) | den specifikke forsikringspolices præcise form |
| --- | --- |

ii)

ii)

den specifikke forsikringspolices præcise form

den specifikke forsikringspolices præcise form

| iii) | indholdet af den specifikke forsikringspolice, herunder mulighederne for aktivfordeling, som tilbydes detailinvestoren |
| --- | --- |

iii)

iii)

indholdet af den specifikke forsikringspolice, herunder mulighederne for aktivfordeling, som tilbydes detailinvestoren

indholdet af den specifikke forsikringspolice, herunder mulighederne for aktivfordeling, som tilbydes detailinvestoren

| iv) | reglerne for klassificering af fondene i tre kategorier. |
| --- | --- |

iv)

iv)

reglerne for klassificering af fondene i tre kategorier.

reglerne for klassificering af fondene i tre kategorier.

Investeringsproduktudvikleren distribuerer et dokument med central information for hver underliggende investering af forsikringsaftaler, der falder ind under denne forordning. De underliggende investeringer omfatter regningsenheder og/eller de valutadenominerede fonde, hvor det er relevant, samt risikokategorierne for hver enkelt af disse.

3.   
  Bilaget til dokumentet med central information angiver identiteten på den person, der sælger investeringsprodukter, og skal, hvor det er relevant, særskilt nævne:

Bilaget til dokumentet med central information angiver identiteten på den person, der sælger investeringsprodukter, og skal, hvor det er relevant, særskilt nævne:

| a) | en tilkendegivelse af, at skattelovgivningen i den medlemsstat, hvor investor er hjemmehørende, kan have væsentlig indvirkning på det forventede og det reelle afkast af investeringen |
| --- | --- |

a)

a)

en tilkendegivelse af, at skattelovgivningen i den medlemsstat, hvor investor er hjemmehørende, kan have væsentlig indvirkning på det forventede og det reelle afkast af investeringen

en tilkendegivelse af, at skattelovgivningen i den medlemsstat, hvor investor er hjemmehørende, kan have væsentlig indvirkning på det forventede og det reelle afkast af investeringen

| b) | de omkostninger, der er knyttet til investeringsproduktet, såfremt den pågældende er formidler, herunder kurtager, retrocessioner eller andre vederlag, der i forbindelse med transaktionen betales af udvikleren eller en tredjemand som fastsat i direktiv 2004/39/EF og i direktiv 2002/39/EF

   (12). |
| --- | --- |

b)

b)

de omkostninger, der er knyttet til investeringsproduktet, såfremt den pågældende er formidler, herunder kurtager, retrocessioner eller andre vederlag, der i forbindelse med transaktionen betales af udvikleren eller en tredjemand som fastsat i direktiv 2004/39/EF og i direktiv 2002/39/EF

   (12).

de omkostninger, der er knyttet til investeringsproduktet, såfremt den pågældende er formidler, herunder kurtager, retrocessioner eller andre vederlag, der i forbindelse med transaktionen betales af udvikleren eller en tredjemand som fastsat i direktiv 2004/39/EF og i direktiv 2002/39/EF

12

3a.
     
  Den pågældende ESA udvikler en uafhængig online fondsberegner, som indsættes på webstedet. Fondsberegneren giver investorerne mulighed for at beregne reward af et foreslået investeringsprodukt for private investorer, når der indtastes oplysninger om investeringens forventede varighed, investeringsbeløbet og det forventede afkast af den underliggende investering i procent for at fastslå slutværdien af investeringen efter omkostninger.

3a.

Den pågældende ESA udvikler en uafhængig online fondsberegner, som indsættes på webstedet. Fondsberegneren giver investorerne mulighed for at beregne reward af et foreslået investeringsprodukt for private investorer, når der indtastes oplysninger om investeringens forventede varighed, investeringsbeløbet og det forventede afkast af den underliggende investering i procent for at fastslå slutværdien af investeringen efter omkostninger.

Fondsberegneren medtager i sin beregning de omkostninger og gebyrer, som opkræves af de forskellige investeringsproduktudviklere for alle fonde, der sælges til offentligheden, sammen med eventuelle yderligere omkostninger eller gebyrer, som opkræves af formidlere eller andre dele af investeringskæden, som ikke allerede er omfattet af produktudviklerne.

Fondsberegneren medtager i sin beregning de omkostninger og gebyrer, som opkræves af de forskellige investeringsproduktudviklere for alle fonde, der sælges til offentligheden, sammen med eventuelle yderligere omkostninger eller gebyrer, som opkræves af formidlere eller andre dele af investeringskæden, som ikke allerede er omfattet af produktudviklerne.

Investeringsproduktudviklere og personer, som anbefaler eller sælger investeringsprodukter, skal til dette formål sende relevante data til den pågældende ESA hvert kvartal med en maksimal forsinkelse på 60 dage.

Investeringsproduktudviklere og personer, som anbefaler eller sælger investeringsprodukter, skal til dette formål sende relevante data til den pågældende ESA hvert kvartal med en maksimal forsinkelse på 60 dage.

Den pågældende ESA forsynes med ressourcerne til at udføre dette arbejde. Den skal om nødvendigt indgå i et tæt samarbejde med de andre ESA'er.

Den pågældende ESA forsynes med ressourcerne til at udføre dette arbejde. Den skal om nødvendigt indgå i et tæt samarbejde med de andre ESA'er.

4.   De oplysninger, der er omhandlet i stk. 2, udformes i et fælles format, bl.a. med de fælles overskrifter, og opstilles i den standardrækkefølge, der er omhandlet i stk. 2, således at det er muligt at foretage en sammenligning med dokumentet med central information for andre investeringsprodukter
  og forsyne det
  med et iøjnefaldende fælles symbol, således at dokumentet kan skelnes fra andre dokumenter.

og forsyne det

5.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23, der udbygger bestemmelserne om udformningen og indholdet af de enkelte oplysningselementer, der er omhandlet i stk. 2,
  herunder effekten af at indføre risikoindikatorer, og i stk. 3, litra a),
  udformningen og indholdet af de andre oplysninger, som produktudvikleren
  og den person, som sælger investeringsprodukter,
  kan medtage i dokumentet med central information, der er omhandlet i stk. 3, og bestemmelserne om det fælles format og det fælles symbol, der er omhandlet i stk. 4. Kommissionen skal tage højde for forskelle mellem investeringsprodukter og detailinvestorernes forudsætninger samt de karakteristika ved investeringsprodukter, som gør det muligt for detailinvestorer at vælge mellem forskellige underliggende investeringer eller andre optioner, som produktet indebærer, herunder når valget kan træffes på forskellige tidspunkter eller ændres i fremtiden.

herunder effekten af at indføre risikoindikatorer, og i stk. 3, litra a),

og den person, som sælger investeringsprodukter,

Kommissionen tillægges endvidere beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, der fastsætter retningslinjer for udviklingen af EU-kriterier for sociale og miljømæssige investeringsprodukter. Disse kriterier bør støtte en langsigtet finansiering af økonomien og fremme en bæredygtig miljømæssig og social udvikling i de finansielle investeringer samt indførelsen af et EU-mærke for bæredygtige investeringer. Kommissionen tillægges endvidere beføjelse til at vedtage delegerede retsakter for at definere standarderne for disse miljørelaterede tilkendegivelser om de mulige risici for miljøet.

Kommissionen tillægges endvidere beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, der fastsætter retningslinjer for udviklingen af EU-kriterier for sociale og miljømæssige investeringsprodukter. Disse kriterier bør støtte en langsigtet finansiering af økonomien og fremme en bæredygtig miljømæssig og social udvikling i de finansielle investeringer samt indførelsen af et EU-mærke for bæredygtige investeringer. Kommissionen tillægges endvidere beføjelse til at vedtage delegerede retsakter for at definere standarderne for disse miljørelaterede tilkendegivelser om de mulige risici for miljøet.

Inden vedtagelsen af delegerede retsakter i dette stykke gennemfører Kommissionen forbrugerundersøgelser med henblik på at udvælge de foranstaltninger, der er mest hensigtsmæssige for detailinvestorer. Kommissionen udarbejder desuden i tæt samarbejde med ESA'erne eksempler på dokumenter med central information, der tager højde for forskellene mellem investeringsprodukterne.

Inden vedtagelsen af delegerede retsakter i dette stykke gennemfører Kommissionen forbrugerundersøgelser med henblik på at udvælge de foranstaltninger, der er mest hensigtsmæssige for detailinvestorer. Kommissionen udarbejder desuden i tæt samarbejde med ESA'erne eksempler på dokumenter med central information, der tager højde for forskellene mellem investeringsprodukterne.

6.   ▌EBA, ▌ EIOPA og ▌ ESMA skal udarbejde udkast til reguleringsmæssige standarder med henblik på at fastlægge:

| a) | den metodologi, der ligger til grund for risk/reward-profilerne, jf. stk. 2, litra e), i denne artikel |
| --- | --- |

a)

den metodologi, der ligger til grund for risk/reward-profilerne, jf. stk. 2, litra e), i denne artikel

| b) | omkostningsberegningen,
  herunder specificeringen af sammenfattende indikatorer,
  jf. stk. 2, litra f), i denne artikel |
| --- | --- |

b)

omkostningsberegningen,
  herunder specificeringen af sammenfattende indikatorer,
  jf. stk. 2, litra f), i denne artikel

herunder specificeringen af sammenfattende indikatorer,

| ba) | de principper, der skal anvendes i forbindelse med de miljømæssige, samfundsmæssige eller forvaltningsmæssige resultater jf. denne artikels stk. 2, litra b), nr. iii) |
| --- | --- |

ba)

ba)

de principper, der skal anvendes i forbindelse med de miljømæssige, samfundsmæssige eller forvaltningsmæssige resultater jf. denne artikels stk. 2, litra b), nr. iii)

de principper, der skal anvendes i forbindelse med de miljømæssige, samfundsmæssige eller forvaltningsmæssige resultater jf. denne artikels stk. 2, litra b), nr. iii)

| bb) | for så vidt angår hvert af de spørgsmål, der er omhandlet i denne artikel, listen over de produkter, de vedrører. |
| --- | --- |

bb)

bb)

for så vidt angår hvert af de spørgsmål, der er omhandlet i denne artikel, listen over de produkter, de vedrører.

for så vidt angår hvert af de spørgsmål, der er omhandlet i denne artikel, listen over de produkter, de vedrører.

Udkastene til reguleringsmæssige tekniske standarder skal tage højde for de forskellige investeringsprodukttyper
  og det allerede udførte arbejde i forbindelse med [MiFID], [IMD], direktiv 2003/71/EF, direktiv 2009/138/EF og direktiv 2009/65/EF om indførelse af et dokument med central investorinformation til investeringsinstitutter
  .

og det allerede udførte arbejde i forbindelse med [MiFID], [IMD], direktiv 2003/71/EF, direktiv 2009/138/EF og direktiv 2009/65/EF om indførelse af et dokument med central investorinformation til investeringsinstitutter

ESA'erne indgiver udkastene til reguleringsmæssige tekniske standarder til Kommissionen senest den [...].

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de reguleringsmæssige tekniske standarder
  , jf. første afsnit,
  i overensstemmelse med proceduren i artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010, artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1094/2010 og artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

, jf. første afsnit,

Artikel 8a

Artikel 8a

Kompleksitetsmærke

Kompleksitetsmærke

1.
     
  For investeringsprodukter, der eksponeres for en eller flere af de risici, der er omhandlet i stk. 2, skal følgende tydeligt fremgå øverst på første side af dokumentet med central information:

1.

For investeringsprodukter, der eksponeres for en eller flere af de risici, der er omhandlet i stk. 2, skal følgende tydeligt fremgå øverst på første side af dokumentet med central information:

»Kompleksitetsmærke: Dette produkt anses for at være yderst komplekst og er muligvis ikke egnet for alle detailinvestorer.«

2.
     
  Investeringsprodukter anses for ikke at være rettet mod detailinvestorer, hvis en eller flere af følgende betingelser er opfyldt:

2.

Investeringsprodukter anses for ikke at være rettet mod detailinvestorer, hvis en eller flere af følgende betingelser er opfyldt:

| a) | risk/reward-profilen eller omkostningerne præsenteres på en alt for kompliceret måde |
| --- | --- |

a)

a)

risk/reward-profilen eller omkostningerne præsenteres på en alt for kompliceret måde

risk/reward-profilen eller omkostningerne præsenteres på en alt for kompliceret måde

| b) | produktet investerer i underliggende aktiver, som ikke-professionelle investorer normalt ikke investerer i |
| --- | --- |

b)

b)

produktet investerer i underliggende aktiver, som ikke-professionelle investorer normalt ikke investerer i

produktet investerer i underliggende aktiver, som ikke-professionelle investorer normalt ikke investerer i

| c) | risk/reward-profilen er betinget af, at to eller flere begivenheder i forbindelse med mindst to forskellige aktivklasser forekommer på samme tid |
| --- | --- |

c)

c)

risk/reward-profilen er betinget af, at to eller flere begivenheder i forbindelse med mindst to forskellige aktivklasser forekommer på samme tid

risk/reward-profilen er betinget af, at to eller flere begivenheder i forbindelse med mindst to forskellige aktivklasser forekommer på samme tid

| d) | der anvendes en række forskellige mekanismer til at beregne det endelige afkast af investeringen, hvilket skaber en større risiko for misforståelser hos detailinvestoren |
| --- | --- |

d)

d)

der anvendes en række forskellige mekanismer til at beregne det endelige afkast af investeringen, hvilket skaber en større risiko for misforståelser hos detailinvestoren

der anvendes en række forskellige mekanismer til at beregne det endelige afkast af investeringen, hvilket skaber en større risiko for misforståelser hos detailinvestoren

| e) | investeringsafkastet omfatter pakkeelementer, som udnytter detailinvestorernes adfærdsmæssige tilbøjeligheder som f.eks. ved at tilbyde en fast lav startkurs efterfulgt af en meget højere flydende betinget kurs eller en iterativ formel |
| --- | --- |

e)

e)

investeringsafkastet omfatter pakkeelementer, som udnytter detailinvestorernes adfærdsmæssige tilbøjeligheder som f.eks. ved at tilbyde en fast lav startkurs efterfulgt af en meget højere flydende betinget kurs eller en iterativ formel

investeringsafkastet omfatter pakkeelementer, som udnytter detailinvestorernes adfærdsmæssige tilbøjeligheder som f.eks. ved at tilbyde en fast lav startkurs efterfulgt af en meget højere flydende betinget kurs eller en iterativ formel

| f) | den globale eksponering af det finansielle produkt, målt på den månedlige risikoeksponerede værdi beregnet inden for et konfidensinterval på 99 % på handelstidspunktet, ligger på over 20 %. |
| --- | --- |

f)

f)

den globale eksponering af det finansielle produkt, målt på den månedlige risikoeksponerede værdi beregnet inden for et konfidensinterval på 99 % på handelstidspunktet, ligger på over 20 %.

den globale eksponering af det finansielle produkt, målt på den månedlige risikoeksponerede værdi beregnet inden for et konfidensinterval på 99 % på handelstidspunktet, ligger på over 20 %.

3.
     
  ESA'erne — skal udarbejde retningslinjer vedrørende betingelserne i stykke 2.

3.

ESA'erne — skal udarbejde retningslinjer vedrørende betingelserne i stykke 2.

ESA'erne forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den ... [Seks måneder efter offentliggørelsen af denne forordning i EUT].

ESA'erne forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den ... [Seks måneder efter offentliggørelsen af denne forordning i EUT].

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010, i forordning (EU) nr. 1094/2010 og i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010, i forordning (EU) nr. 1094/2010 og i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Artikel 9

Artikel 9

Markedsføringsmeddelelser ▌om investeringsproduktet, må ikke indeholde udsagn, som er i modstrid med oplysningerne i dokumentet med central information eller mindsker betydningen af dokumentet med central information. I markedsføringsmeddelelser
  oplyses
  det, at der
  offentliggøres
  et dokument med central information
  på de kompetente myndigheders websted med et direkte link
  .
  En papirudgave kan efter anmodning fremsendes vederlagsfrit til udvikleren eller til personer, der sælger investeringsprodukter.

oplyses

offentliggøres

på de kompetente myndigheders websted med et direkte link

En papirudgave kan efter anmodning fremsendes vederlagsfrit til udvikleren eller til personer, der sælger investeringsprodukter.

Artikel 10

Artikel 10

1.   Investeringsproduktudvikleren gennemgår oplysningerne i dokumentet med central information regelmæssigt og ændrer dokumentet, hvis gennemgangen viser, at
  der er behov for væsentlige ændringer, i overensstemmelse med artikel 8, navnlig hvis produktet har undergået væsentlige ændringer, og navnlig med hensyn til vurderingen af risici eller værdiskabelsen i investeringsforvaltningen og relevante risici i investeringsforvaltningen, og gør straks den ændrede udgave tilgængelig
  .
  En sådan ændring omfatter udnyttelse af de standarder, som er defineret i dokumenterne med central information om produkter, som viser, at der er behov for ændringer. Dette skal fremgå tydeligt, kortfattet og forståeligt i den beskrivende del af årsberetningen med et sammendrag, som giver et retvisende billede af investeringsaktivernes resultater, det samlede totalbeløb, omkostningerne, investeringsforvaltningsstrategierne, værdiskabelsen i investeringsforvaltningen og udvikling af relevante risici i investeringsforvaltningen, herunder de standarder, som er fastsat i dokumenterne med central information om investeringsproduktet.

der er behov for væsentlige ændringer, i overensstemmelse med artikel 8, navnlig hvis produktet har undergået væsentlige ændringer, og navnlig med hensyn til vurderingen af risici eller værdiskabelsen i investeringsforvaltningen og relevante risici i investeringsforvaltningen, og gør straks den ændrede udgave tilgængelig

En sådan ændring omfatter udnyttelse af de standarder, som er defineret i dokumenterne med central information om produkter, som viser, at der er behov for ændringer. Dette skal fremgå tydeligt, kortfattet og forståeligt i den beskrivende del af årsberetningen med et sammendrag, som giver et retvisende billede af investeringsaktivernes resultater, det samlede totalbeløb, omkostningerne, investeringsforvaltningsstrategierne, værdiskabelsen i investeringsforvaltningen og udvikling af relevante risici i investeringsforvaltningen, herunder de standarder, som er fastsat i dokumenterne med central information om investeringsproduktet.

2.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23, der udbygger bestemmelserne om gennemgangen af de oplysninger, der findes i dokumentet med central information, og ændring af dokumentet med central information under hensyntagen til arten af investeringsprodukt, for så vidt angår:

| a) | betingelserne for og hyppigheden af gennemgangen af de oplysninger, der findes i dokumentet med central information |
| --- | --- |

a)

betingelserne for og hyppigheden af gennemgangen af de oplysninger, der findes i dokumentet med central information

| b) | de omstændigheder, hvorunder oplysningerne i dokumentet med central information skal ændres, og hvorunder det er obligatorisk eller valgfrit på ny at offentliggøre
  og videreformidle
  det ændrede dokument med central information |
| --- | --- |

b)

de omstændigheder, hvorunder oplysningerne i dokumentet med central information skal ændres, og hvorunder det er obligatorisk eller valgfrit på ny at offentliggøre
  og videreformidle
  det ændrede dokument med central information

og videreformidle

| c) | de særlige omstændigheder, hvorunder oplysningerne i dokumentet med central information skal gennemgås eller dokumentet med central information ændres, når detailinvestorer ikke uafbrudt har adgang til et investeringsprodukt |
| --- | --- |

c)

de særlige omstændigheder, hvorunder oplysningerne i dokumentet med central information skal gennemgås eller dokumentet med central information ændres, når detailinvestorer ikke uafbrudt har adgang til et investeringsprodukt

| d) | de omstændigheder
  vedrørende selve produktet eller markedsvilkårene
  , hvorunder detailinvestorer skal orienteres om et ændret dokument med central information for et investeringsprodukt, som de har købt. |
| --- | --- |

d)

de omstændigheder
  vedrørende selve produktet eller markedsvilkårene
  , hvorunder detailinvestorer skal orienteres om et ændret dokument med central information for et investeringsprodukt, som de har købt.

vedrørende selve produktet eller markedsvilkårene

Artikel 11

Artikel 11

1.   
  Den centrale investorinformation er information forud for indgåelsen af en aftale. Den skal derfor være fair og tydelig og må ikke være vildledende. Den skal indeholde central information og stemme overens med alle bindende aftaledokumenter, med de relevante dele af tilbudsdokumenterne samt med vilkårene og betingelserne for investeringsproduktet.
  Hvis en investeringsproduktudvikler har udarbejdet et dokument med central information, som ikke opfylder kravene i
  denne forordning
  , og som en detailinvestor har lagt til grund for en investeringsbeslutning, kan detailinvestoren kræve erstatning fra investeringsproduktudvikleren for et eventuelt tab, som detailinvestoren har lidt på grund af brug af dokumentet med central information
  , og kan eventuelt kræve, at investeringsproduktet købes tilbage, og tabet godtgøres
  .
  Hvis en person, som sælger investeringsprodukter, har udarbejdet et bilag til et dokument med central information, som ikke opfylder kravene i denne forordning, og som en detailinvestor har lagt til grund for en investeringsbeslutning, kan detailinvestoren kræve erstatning fra personen, som sælger investeringsprodukter, for et eventuelt tab, som detailinvestoren har lidt på grund af brug af bilaget, og kan eventuelt kræve, at investeringsproduktet købes tilbage, og tabet godtgøres
  .

Den centrale investorinformation er information forud for indgåelsen af en aftale. Den skal derfor være fair og tydelig og må ikke være vildledende. Den skal indeholde central information og stemme overens med alle bindende aftaledokumenter, med de relevante dele af tilbudsdokumenterne samt med vilkårene og betingelserne for investeringsproduktet.

denne forordning

, og kan eventuelt kræve, at investeringsproduktet købes tilbage, og tabet godtgøres

Hvis en person, som sælger investeringsprodukter, har udarbejdet et bilag til et dokument med central information, som ikke opfylder kravene i denne forordning, og som en detailinvestor har lagt til grund for en investeringsbeslutning, kan detailinvestoren kræve erstatning fra personen, som sælger investeringsprodukter, for et eventuelt tab, som detailinvestoren har lidt på grund af brug af bilaget, og kan eventuelt kræve, at investeringsproduktet købes tilbage, og tabet godtgøres

2.   Hvis en detailinvestor kan dokumentere et tab,
  og de udpegede oplysninger
  i dokumentet med central information
  var vildledende
  , påhviler det investeringsproduktudvikleren
  eller personen, som sælger investeringsprodukter,
  at bevise, at dokumentet med central information er udarbejdet i overensstemmelse med denne forordnings artikel 6, 7 og 8.
  Investeringsproduktudvikleren kan i sådanne tilfælde pådrage sig et civilretligt ansvar på grundlag af dokumentet med central information, herunder oversættelser deraf.

og de udpegede oplysninger

var vildledende

eller personen, som sælger investeringsprodukter,

Investeringsproduktudvikleren kan i sådanne tilfælde pådrage sig et civilretligt ansvar på grundlag af dokumentet med central information, herunder oversættelser deraf.

3.   
  Produktudvikleren pådrager sig et civilretligt ansvar, hvis en detailinvestor lider tab efter at have sat sin lid til dokumentet med central information, som ikke opfyldte kravene i stk. 1 eller 2 ovenfor. Dette ansvar kan ikke begrænses eller frasiges gennem bestemmelser i aftale eller efter godkendelse fra den kompetente myndighed.

Produktudvikleren pådrager sig et civilretligt ansvar, hvis en detailinvestor lider tab efter at have sat sin lid til dokumentet med central information, som ikke opfyldte kravene i stk. 1 eller 2 ovenfor. Dette ansvar kan ikke begrænses eller frasiges gennem bestemmelser i aftale eller efter godkendelse fra den kompetente myndighed.

AFDELING iii

AFDELING iii

UDLEVERING AF DOKUMENTET MED CENTRAL INFORMATION

UDLEVERING AF DOKUMENTET MED CENTRAL INFORMATION

Artikel 12

Artikel 12

1.   Personer, som sælger investeringsprodukter til detailinvestorer, skal udlevere dokumentet med central information
  , der er udarbejdet af investeringsproduktudvikleren,
  til dem
  omgående og
  i god tid, inden
  der indgås nogen forpligtelser
  vedrørende investeringsproduktet ▌.
  Når et investeringsprodukt anbefales til en kunde, udleveres dokumentet med central information omgående.

, der er udarbejdet af investeringsproduktudvikleren,

omgående og

der indgås nogen forpligtelser

Når et investeringsprodukt anbefales til en kunde, udleveres dokumentet med central information omgående.

1a.
     
  Sådanne personer skal indhente forudgående skriftlig tilladelse fra investeringsproduktudvikleren til at udlevere dokumentet med central investorinformation til detailinvestoren. Denne tilladelse kan gives af investeringsproduktudvikleren for en begrænset periode og kan underlægges betingelser. Hvis de nærmere anførte betingelser ikke er opfyldt, anses denne tilladelse for ikke at være givet for så vidt angår dette stykke.

1a.

Sådanne personer skal indhente forudgående skriftlig tilladelse fra investeringsproduktudvikleren til at udlevere dokumentet med central investorinformation til detailinvestoren. Denne tilladelse kan gives af investeringsproduktudvikleren for en begrænset periode og kan underlægges betingelser. Hvis de nærmere anførte betingelser ikke er opfyldt, anses denne tilladelse for ikke at være givet for så vidt angår dette stykke.

1b
  .   
  Detailinvestoren bekræfter med sin håndskrevne eller elektroniske underskrift at have modtaget dokumentet med central information.

1b

Detailinvestoren bekræfter med sin håndskrevne eller elektroniske underskrift at have modtaget dokumentet med central information.

2.   Uanset stk. 1
  og med forbehold af artikel 13, stk. 5, skal
  personer, som sælger investeringsprodukter,
  oplyse det officielle websted, hvor detailinvestoren kan finde
  dokumentet med central information umiddelbart efter transaktionens gennemførelse, hvis:

og med forbehold af artikel 13, stk. 5, skal

oplyse det officielle websted, hvor detailinvestoren kan finde

| a) | detailinvestoren vælger at gennemføre transaktionen ved brug af et fjernkommunikationsmiddel |
| --- | --- |

a)

detailinvestoren vælger at gennemføre transaktionen ved brug af et fjernkommunikationsmiddel

| b) | det ikke er muligt at udlevere dokumentet med central information i overensstemmelse med stk. 1 |
| --- | --- |

b)

det ikke er muligt at udlevere dokumentet med central information i overensstemmelse med stk. 1

| ba) | detailinvestoren anmoder om at modtage dokumentet med central information umiddelbart efter transaktionens gennemførelse frem for at forsinke transaktionen for at modtage dokumentet på forhånd. Personen, som sælger eller rådgiver om investeringsproduktet, skal ikke tilbyde denne mulighed, før detailinvestoren anmoder derom |
| --- | --- |

ba)

ba)

detailinvestoren anmoder om at modtage dokumentet med central information umiddelbart efter transaktionens gennemførelse frem for at forsinke transaktionen for at modtage dokumentet på forhånd. Personen, som sælger eller rådgiver om investeringsproduktet, skal ikke tilbyde denne mulighed, før detailinvestoren anmoder derom

detailinvestoren anmoder om at modtage dokumentet med central information umiddelbart efter transaktionens gennemførelse frem for at forsinke transaktionen for at modtage dokumentet på forhånd. Personen, som sælger eller rådgiver om investeringsproduktet, skal ikke tilbyde denne mulighed, før detailinvestoren anmoder derom

| c) | den person, som sælger investeringsproduktet, har orienteret detailinvestoren herom. |
| --- | --- |

c)

den person, som sælger investeringsproduktet, har orienteret detailinvestoren herom.

3.   Hvis flere på hinanden følgende transaktioner vedrørende det samme investeringsprodukt gennemføres på vegne af en detailinvestor i overensstemmelse med de instrukser, som detailinvestoren har givet den person, som sælger investeringsproduktet, forud for den første transaktion, finder kravet om at udlevere et dokument med central information i stk. 1 kun anvendelse på den første transaktion
  , medmindre dokumentet med central information er blevet opdateret eller en ny årsberetning er tilgængelig.

, medmindre dokumentet med central information er blevet opdateret eller en ny årsberetning er tilgængelig.

4.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23 med henblik på at præcisere:

| a) | betingelserne for at opfylde kravet om at udlevere dokumentet med central information i god tid, jf. stk. 1 |
| --- | --- |

a)

betingelserne for at opfylde kravet om at udlevere dokumentet med central information i god tid, jf. stk. 1

| b) | metoden og tidsfristen for udlevering af dokumentet med central information, jf. stk. 2. |
| --- | --- |

b)

metoden og tidsfristen for udlevering af dokumentet med central information, jf. stk. 2.

Artikel 13

Artikel 13

1.   Personer, som sælger investeringsprodukter, skal
  vederlagsfrit
  udlevere dokumentet med central information
  , inden der indgås en bindende aftale med
  detailinvestoren.
  Der udleveres også en papirudgave vederlagsfrit, når investeringen anbefales, eller formidleren stiller sine tjenester til rådighed, personligt.

vederlagsfrit

, inden der indgås en bindende aftale med

Der udleveres også en papirudgave vederlagsfrit, når investeringen anbefales, eller formidleren stiller sine tjenester til rådighed, personligt.

2.   Personer, som
  rådgiver om eller
  sælger investeringsprodukter,
  eller som fungerer som formidlere i forbindelse med salget,
  skal udlevere dokumentet med central information til detailinvestoren ved hjælp af et af følgende medier
  , som reelt skal være tilgængeligt for detailinvestoren
  :

rådgiver om eller

eller som fungerer som formidlere i forbindelse med salget,

, som reelt skal være tilgængeligt for detailinvestoren

| a) | på papir |
| --- | --- |

a)

på papir

| b) | på et andet varigt medium end papir, hvis betingelserne i stk. 4 er opfyldt eller |
| --- | --- |

b)

på et andet varigt medium end papir, hvis betingelserne i stk. 4 er opfyldt eller

| c) | via et websted, hvis betingelserne i stk. 5 er opfyldt. |
| --- | --- |

c)

via et websted, hvis betingelserne i stk. 5 er opfyldt.

3.   Hvis dokumentet med central information udleveres på et andet varigt medium end papir eller via et websted, udleveres der dog efter anmodning vederlagsfrit et eksemplar på papir til detailinvestoren.

4.   Dokumentet med central information kan udleveres på et andet varigt medium end papir, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | anvendelsen af det varige medium er passende i forhold til betingelserne for forretningen mellem den person, som
  rådgiver om eller
  sælger investeringsproduktet
  , eller som fungerer som formidler i forbindelse med salget,
  og detailinvestoren, og |
| --- | --- |

a)

anvendelsen af det varige medium er passende i forhold til betingelserne for forretningen mellem den person, som
  rådgiver om eller
  sælger investeringsproduktet
  , eller som fungerer som formidler i forbindelse med salget,
  og detailinvestoren, og

rådgiver om eller

, eller som fungerer som formidler i forbindelse med salget,

| b) | detailinvestoren har fået valget mellem information på papir eller på det varige medium og har valgt dette andet medium. |
| --- | --- |

b)

detailinvestoren har fået valget mellem information på papir eller på det varige medium og har valgt dette andet medium.

5.   Dokumentet med central information kan udleveres via et websted, hvis dokumentet med central information rettes personligt til detailinvestoren, eller hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | udleveringen af dokumentet med central information via et websted er passende i forhold til betingelserne for forretningen mellem den person, som
  rådgiver om eller
  sælger investeringsproduktet
  , eller som fungerer som formidler i forbindelse med salget
  , og detailinvestoren |
| --- | --- |

a)

udleveringen af dokumentet med central information via et websted er passende i forhold til betingelserne for forretningen mellem den person, som
  rådgiver om eller
  sælger investeringsproduktet
  , eller som fungerer som formidler i forbindelse med salget
  , og detailinvestoren

rådgiver om eller

, eller som fungerer som formidler i forbindelse med salget

| b) | detailinvestoren har accepteret at få udleveret dokumentet med central information via et websted |
| --- | --- |

b)

detailinvestoren har accepteret at få udleveret dokumentet med central information via et websted

| c) | detailinvestoren er blevet underrettet elektronisk om webstedets adresse og om, hvor på webstedet der er adgang til dokumentet med central information |
| --- | --- |

c)

detailinvestoren er blevet underrettet elektronisk om webstedets adresse og om, hvor på webstedet der er adgang til dokumentet med central information

| d) | hvis dokumentet med central information er ændret i overensstemmelse med artikel 10,
  udleveres den seneste udgave
  til detailinvestoren
  , og detailinvestoren skal efter anmodning også have udleveret tidligere udgaver |
| --- | --- |

d)

hvis dokumentet med central information er ændret i overensstemmelse med artikel 10,
  udleveres den seneste udgave
  til detailinvestoren
  , og detailinvestoren skal efter anmodning også have udleveret tidligere udgaver

udleveres den seneste udgave

, og detailinvestoren skal efter anmodning også have udleveret tidligere udgaver

| e) | det sikres, at detailinvestoren har adgang til dokumentet med central information via webstedet, så længe det er rimeligt. |
| --- | --- |

e)

det sikres, at detailinvestoren har adgang til dokumentet med central information via webstedet, så længe det er rimeligt.

6.   Hvad angår artikel 4 og 5 anses udlevering af oplysninger på et andet varigt medium end papir eller via et websted for passende i forhold til betingelserne for forretningen mellem den person, som sælger investeringsproduktet, og detailinvestoren, hvis der foreligger dokumentation for, at detailinvestoren har regelmæssig adgang til internettet. Hvis detailinvestoren opgiver en e-mail-adresse med henblik på den pågældende forretning, betragtes den som en sådan dokumentation.

KAPITEL IIa

KAPITEL IIa

PRODUKTINTERVENTION

PRODUKTINTERVENTION

Artikel 13a

Artikel 13a

ESA'ernes interventionsbeføjelser

ESA'ernes interventionsbeføjelser

1.
     
  I overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1093/2010, i forordning (EU) nr. 1094/2010 eller i forordning (EU) nr. 1095/2010 overvåger ESA'erne investeringsprodukter eller finansielle instrumenter, der markedsføres, distribueres eller afsættes i Unionen. ESA'erne kan i samarbejde med de kompetente myndigheder undersøge nye investeringsprodukter eller finansielle instrumenter, før de markedsføres, distribueres eller afsættes i Unionen.

1.

I overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1093/2010, i forordning (EU) nr. 1094/2010 eller i forordning (EU) nr. 1095/2010 overvåger ESA'erne investeringsprodukter eller finansielle instrumenter, der markedsføres, distribueres eller afsættes i Unionen. ESA'erne kan i samarbejde med de kompetente myndigheder undersøge nye investeringsprodukter eller finansielle instrumenter, før de markedsføres, distribueres eller afsættes i Unionen.

2.
     
  I overensstemmelse med artikel 9, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1093/2010, i forordning (EU) nr. 1094/2010 eller i forordning (EU) nr. 1095/2010 kan ESA'erne, hvor det med rimelighed findes godtgjort, at betingelserne i denne artikels stk. 3 og 4 er opfyldt, midlertidigt forbyde eller begrænse markedsføring, distribution eller afsætning i Unionen af investeringsprodukter eller finansielle instrumenter.

2.

I overensstemmelse med artikel 9, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1093/2010, i forordning (EU) nr. 1094/2010 eller i forordning (EU) nr. 1095/2010 kan ESA'erne, hvor det med rimelighed findes godtgjort, at betingelserne i denne artikels stk. 3 og 4 er opfyldt, midlertidigt forbyde eller begrænse markedsføring, distribution eller afsætning i Unionen af investeringsprodukter eller finansielle instrumenter.

ESA'erne kan præcisere under hvilke omstændigheder, et forbud eller en begrænsning vil finde anvendelse eller vil blive genstand for en undtagelse.

ESA'erne kan præcisere under hvilke omstændigheder, et forbud eller en begrænsning vil finde anvendelse eller vil blive genstand for en undtagelse.

3.
     
  ESA'erne kan kun træffe beslutning efter stk. 2, når alle følgende betingelser er opfyldt:

3.

ESA'erne kan kun træffe beslutning efter stk. 2, når alle følgende betingelser er opfyldt:

| a) | den foreslåede handling imødegår en væsentlig trussel mod detailinvestorbeskyttelsen eller mod de finansielle markeders gnidningsløse funktion og integritet eller mod stabiliteten af hele eller en del af det finansielle system i Unionen |
| --- | --- |

a)

a)

den foreslåede handling imødegår en væsentlig trussel mod detailinvestorbeskyttelsen eller mod de finansielle markeders gnidningsløse funktion og integritet eller mod stabiliteten af hele eller en del af det finansielle system i Unionen

den foreslåede handling imødegår en væsentlig trussel mod detailinvestorbeskyttelsen eller mod de finansielle markeders gnidningsløse funktion og integritet eller mod stabiliteten af hele eller en del af det finansielle system i Unionen

| b) | de krav i EU-lovgivningen, der gælder for det pågældende investeringsprodukt, det pågældende finansielle instrument eller den pågældende aktivitet, imødegår ikke denne trussel |
| --- | --- |

b)

b)

de krav i EU-lovgivningen, der gælder for det pågældende investeringsprodukt, det pågældende finansielle instrument eller den pågældende aktivitet, imødegår ikke denne trussel

de krav i EU-lovgivningen, der gælder for det pågældende investeringsprodukt, det pågældende finansielle instrument eller den pågældende aktivitet, imødegår ikke denne trussel

| c) | en eller flere kompetente myndigheder har ikke truffet foranstaltninger til at imødegå truslen, eller eventuelle foranstaltninger, der er blevet truffet, imødegår ikke denne trussel i tilstrækkeligt omfang. |
| --- | --- |

c)

c)

en eller flere kompetente myndigheder har ikke truffet foranstaltninger til at imødegå truslen, eller eventuelle foranstaltninger, der er blevet truffet, imødegår ikke denne trussel i tilstrækkeligt omfang.

en eller flere kompetente myndigheder har ikke truffet foranstaltninger til at imødegå truslen, eller eventuelle foranstaltninger, der er blevet truffet, imødegår ikke denne trussel i tilstrækkeligt omfang.

Hvis betingelserne i første afsnit er opfyldt, kan en ESA indføre et forbud eller en begrænsning, jf. stk. 2.

Hvis betingelserne i første afsnit er opfyldt, kan en ESA indføre et forbud eller en begrænsning, jf. stk. 2.

4.
     
  Træffes der foranstaltninger i henhold til denne artikel, påser ESA'erne, at foranstaltningen hverken:

4.

Træffes der foranstaltninger i henhold til denne artikel, påser ESA'erne, at foranstaltningen hverken:

| a) | har en skadelig indvirkning på de finansielle markeders effektivitet eller på detailinvestorer, der ikke står i forhold til foranstaltningens fordele, eller |
| --- | --- |

a)

a)

har en skadelig indvirkning på de finansielle markeders effektivitet eller på detailinvestorer, der ikke står i forhold til foranstaltningens fordele, eller

har en skadelig indvirkning på de finansielle markeders effektivitet eller på detailinvestorer, der ikke står i forhold til foranstaltningens fordele, eller

| b) | skaber risiko for tilsynsarbitrage.



  Når en eller flere kompetente myndigheder har truffet en foranstaltning i henhold til artikel 13b, kan ESA'erne træffe enhver af de i stk. 2 nævnte foranstaltninger uden at afgive den udtalelse, der er fastsat i artikel 13c. |
| --- | --- |

b)

b)

skaber risiko for tilsynsarbitrage.

skaber risiko for tilsynsarbitrage.

Når en eller flere kompetente myndigheder har truffet en foranstaltning i henhold til artikel 13b, kan ESA'erne træffe enhver af de i stk. 2 nævnte foranstaltninger uden at afgive den udtalelse, der er fastsat i artikel 13c.

5.
     
  Inden det besluttes at træffe en foranstaltning i henhold til denne artikel, underretter den pågældende ESA de kompetente myndigheder om den foranstaltning, myndigheden påtænker.

5.

Inden det besluttes at træffe en foranstaltning i henhold til denne artikel, underretter den pågældende ESA de kompetente myndigheder om den foranstaltning, myndigheden påtænker.

6.
     
  Inden der træffes en beslutning i henhold til stk. 2, meddeler den pågældende ESA, at den agter at forbyde eller begrænse et investeringsprodukt eller et finansielt instrument, medmindre der inden for en nærmere fastsat tidsfrist foretages visse ændringer af investeringsproduktets eller det finansielle instruments karakteristika.

6.

Inden der træffes en beslutning i henhold til stk. 2, meddeler den pågældende ESA, at den agter at forbyde eller begrænse et investeringsprodukt eller et finansielt instrument, medmindre der inden for en nærmere fastsat tidsfrist foretages visse ændringer af investeringsproduktets eller det finansielle instruments karakteristika.

7.
     
  Hver enkelt ESA offentliggør på sit websted en meddelelse om enhver beslutning om at træffe foranstaltninger i henhold til denne artikel. Meddelelsen skal indeholde oplysninger om det pågældende forbud eller den pågældende begrænsning og angive det tidspunkt efter meddelelsens offentliggørelse, hvor foranstaltningerne får virkning. Et forbud eller en begrænsning gælder kun for tiltag, der indføres, efter at foranstaltningerne har fået virkning.

7.

Hver enkelt ESA offentliggør på sit websted en meddelelse om enhver beslutning om at træffe foranstaltninger i henhold til denne artikel. Meddelelsen skal indeholde oplysninger om det pågældende forbud eller den pågældende begrænsning og angive det tidspunkt efter meddelelsens offentliggørelse, hvor foranstaltningerne får virkning. Et forbud eller en begrænsning gælder kun for tiltag, der indføres, efter at foranstaltningerne har fået virkning.

8.
     
  De pågældende ESA'er tager et forbud eller en begrænsning, der er indført i henhold til stk. 2, op til fornyet overvejelse med passende mellemrum og mindst hver tredje måned. Hvis et forbud eller en begrænsning ikke forlænges efter denne tremåneders periode, ophører virkningen heraf.

8.

De pågældende ESA'er tager et forbud eller en begrænsning, der er indført i henhold til stk. 2, op til fornyet overvejelse med passende mellemrum og mindst hver tredje måned. Hvis et forbud eller en begrænsning ikke forlænges efter denne tremåneders periode, ophører virkningen heraf.

9.
     
  En foranstaltning, der indføres af ESA'erne i henhold til denne artikel, har forrang i forhold til andre tidligere foranstaltninger, der er truffet af en kompetent myndighed.

9.

En foranstaltning, der indføres af ESA'erne i henhold til denne artikel, har forrang i forhold til andre tidligere foranstaltninger, der er truffet af en kompetent myndighed.

10.
     
  Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23 for at præcisere de kriterier og faktorer, der skal tages i betragtning af ESA'erne ved vurdering af, om der er opstået en trussel for detailinvestorbeskyttelsen eller de finansielle markeders gnidningsløse funktion og integritet samt for stabiliteten af hele eller dele af det finansielle system i Unionen, jf. stk. 3, litra a). Disse delegerede retsakter skal sikre, at ESA'erne, hvor det er relevant, kan handle af forsigtighedsgrunde og ikke skal vente med at gribe ind, indtil investeringsproduktet eller det finansielle instrument er blevet markedsført, distribueret eller afsat, eller den pågældende type aktivitet eller praksis er gennemført.

10.

Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23 for at præcisere de kriterier og faktorer, der skal tages i betragtning af ESA'erne ved vurdering af, om der er opstået en trussel for detailinvestorbeskyttelsen eller de finansielle markeders gnidningsløse funktion og integritet samt for stabiliteten af hele eller dele af det finansielle system i Unionen, jf. stk. 3, litra a). Disse delegerede retsakter skal sikre, at ESA'erne, hvor det er relevant, kan handle af forsigtighedsgrunde og ikke skal vente med at gribe ind, indtil investeringsproduktet eller det finansielle instrument er blevet markedsført, distribueret eller afsat, eller den pågældende type aktivitet eller praksis er gennemført.

Artikel 13b

Artikel 13b

De kompetente myndigheders produktintervention

De kompetente myndigheders produktintervention

1.
     
  Investeringsproduktudviklere fremsender dokumentet med central information om deres investeringsprodukt til den kompetente myndighed, som regulerer produktet i den medlemsstat, hvor produktet markedsføres, distribueres eller afsættes.

1.

Investeringsproduktudviklere fremsender dokumentet med central information om deres investeringsprodukt til den kompetente myndighed, som regulerer produktet i den medlemsstat, hvor produktet markedsføres, distribueres eller afsættes.

2.
     
  Investeringsproduktudviklere fremsender opdateringer af dokumentet med central information, så det afspejler de væsentlige ændringer som fastsat af ESA'en/ESA'erne, til den kompetente myndighed, som regulerer produktet i den medlemsstat, hvor produktet markedsføres, distribueres eller afsættes.

2.

Investeringsproduktudviklere fremsender opdateringer af dokumentet med central information, så det afspejler de væsentlige ændringer som fastsat af ESA'en/ESA'erne, til den kompetente myndighed, som regulerer produktet i den medlemsstat, hvor produktet markedsføres, distribueres eller afsættes.

3.
     
  Den kompetente myndighed sikrer, at indholdet af dokumentet med central information er i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordnings kapitel II, inden investeringsproduktet markedsføres, distribueres eller afsættes.

3.

Den kompetente myndighed sikrer, at indholdet af dokumentet med central information er i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordnings kapitel II, inden investeringsproduktet markedsføres, distribueres eller afsættes.

4.
     
  Den kompetente myndighed kan undersøge nye investeringsprodukter eller finansielle instrumenter, før de markedsføres, distribueres eller afsættes i eller fra medlemsstaten.

4.

Den kompetente myndighed kan undersøge nye investeringsprodukter eller finansielle instrumenter, før de markedsføres, distribueres eller afsættes i eller fra medlemsstaten.

5.
     
  En kompetent myndighed kan indføre forbud eller begrænsninger mod følgende i eller fra den pågældende medlemsstat:

5.

En kompetent myndighed kan indføre forbud eller begrænsninger mod følgende i eller fra den pågældende medlemsstat:

| a) | markedsføring, distribution eller afsætning af investeringsprodukter eller finansielle instrumenter |
| --- | --- |

a)

a)

markedsføring, distribution eller afsætning af investeringsprodukter eller finansielle instrumenter

markedsføring, distribution eller afsætning af investeringsprodukter eller finansielle instrumenter

| b) | en type af finansiel aktivitet eller praksis. |
| --- | --- |

b)

b)

en type af finansiel aktivitet eller praksis.

en type af finansiel aktivitet eller praksis.

6.
     
  En kompetent myndighed kan træffe de foranstaltninger, der er nævnt i stk. 6, såfremt det med rimelighed findes godtgjort, at:

6.

En kompetent myndighed kan træffe de foranstaltninger, der er nævnt i stk. 6, såfremt det med rimelighed findes godtgjort, at:

| a) | et investeringsprodukt, et finansielt instrument eller en finansiel aktivitet eller praksis giver anledning til væsentlige problemer med hensyn til investorbeskyttelse eller udgør en alvorlig trussel mod de finansielle markeders gnidningsløse funktion og integritet eller mod stabiliteten i hele eller dele af det finansielle system i en eller flere medlemsstater, herunder i forbindelse med markedsføring, distribution, vederlag eller tilvejebringelse af incitamenter knyttet til investeringsproduktet eller det finansielle instrument |
| --- | --- |

a)

a)

et investeringsprodukt, et finansielt instrument eller en finansiel aktivitet eller praksis giver anledning til væsentlige problemer med hensyn til investorbeskyttelse eller udgør en alvorlig trussel mod de finansielle markeders gnidningsløse funktion og integritet eller mod stabiliteten i hele eller dele af det finansielle system i en eller flere medlemsstater, herunder i forbindelse med markedsføring, distribution, vederlag eller tilvejebringelse af incitamenter knyttet til investeringsproduktet eller det finansielle instrument

et investeringsprodukt, et finansielt instrument eller en finansiel aktivitet eller praksis giver anledning til væsentlige problemer med hensyn til investorbeskyttelse eller udgør en alvorlig trussel mod de finansielle markeders gnidningsløse funktion og integritet eller mod stabiliteten i hele eller dele af det finansielle system i en eller flere medlemsstater, herunder i forbindelse med markedsføring, distribution, vederlag eller tilvejebringelse af incitamenter knyttet til investeringsproduktet eller det finansielle instrument

| b) | et derivatprodukt har en skadelig indvirkning på prisdannelsesmekanismen i det underliggende marked |
| --- | --- |

b)

b)

et derivatprodukt har en skadelig indvirkning på prisdannelsesmekanismen i det underliggende marked

et derivatprodukt har en skadelig indvirkning på prisdannelsesmekanismen i det underliggende marked

| c) | de gældende krav i henhold til EU-lovgivningen, der finder anvendelse på investeringsproduktet, det finansielle instrument eller den finansielle aktivitet eller praksis, ikke i tilstrækkelig grad løser de i litra a) omhandlede problemer, og at det ikke udgør en bedre løsning på de pågældende problemer at indføre et styrket tilsyn eller håndhæve eksisterende krav |
| --- | --- |

c)

c)

de gældende krav i henhold til EU-lovgivningen, der finder anvendelse på investeringsproduktet, det finansielle instrument eller den finansielle aktivitet eller praksis, ikke i tilstrækkelig grad løser de i litra a) omhandlede problemer, og at det ikke udgør en bedre løsning på de pågældende problemer at indføre et styrket tilsyn eller håndhæve eksisterende krav

de gældende krav i henhold til EU-lovgivningen, der finder anvendelse på investeringsproduktet, det finansielle instrument eller den finansielle aktivitet eller praksis, ikke i tilstrækkelig grad løser de i litra a) omhandlede problemer, og at det ikke udgør en bedre løsning på de pågældende problemer at indføre et styrket tilsyn eller håndhæve eksisterende krav

| d) | foranstaltningen står i et rimeligt forhold til formålet under hensyntagen til arten af de risici, der er identificeret, de berørte detailinvestorers eller markedsdeltageres kompleksitetsniveau og den sandsynlige virkning af foranstaltningen for detailinvestorer og markedsdeltagere, som kan besidde, anvende eller udnytte det finansielle instrument eller den finansielle aktivitet |
| --- | --- |

d)

d)

foranstaltningen står i et rimeligt forhold til formålet under hensyntagen til arten af de risici, der er identificeret, de berørte detailinvestorers eller markedsdeltageres kompleksitetsniveau og den sandsynlige virkning af foranstaltningen for detailinvestorer og markedsdeltagere, som kan besidde, anvende eller udnytte det finansielle instrument eller den finansielle aktivitet

foranstaltningen står i et rimeligt forhold til formålet under hensyntagen til arten af de risici, der er identificeret, de berørte detailinvestorers eller markedsdeltageres kompleksitetsniveau og den sandsynlige virkning af foranstaltningen for detailinvestorer og markedsdeltagere, som kan besidde, anvende eller udnytte det finansielle instrument eller den finansielle aktivitet

| e) | de kompetente myndigheder grundigt har hørt de kompetente myndigheder i andre medlemsstater, som i betydelig grad kan blive berørt af foranstaltningen, og |
| --- | --- |

e)

e)

de kompetente myndigheder grundigt har hørt de kompetente myndigheder i andre medlemsstater, som i betydelig grad kan blive berørt af foranstaltningen, og

de kompetente myndigheder grundigt har hørt de kompetente myndigheder i andre medlemsstater, som i betydelig grad kan blive berørt af foranstaltningen, og

| f) | foranstaltningen ikke har en diskriminerende virkning på tjenesteydelser eller aktiviteter, der leveres fra en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

f)

f)

foranstaltningen ikke har en diskriminerende virkning på tjenesteydelser eller aktiviteter, der leveres fra en anden medlemsstat.

foranstaltningen ikke har en diskriminerende virkning på tjenesteydelser eller aktiviteter, der leveres fra en anden medlemsstat.

Hvis betingelserne i første afsnit er opfyldt, kan de kompetente myndigheder indføre et forbud eller en begrænsning før et investeringsprodukt eller et finansielt instrument, der markedsføres, distribueres eller afsættes til kunder i eller fra den pågældende medlemsstat.

Hvis betingelserne i første afsnit er opfyldt, kan de kompetente myndigheder indføre et forbud eller en begrænsning før et investeringsprodukt eller et finansielt instrument, der markedsføres, distribueres eller afsættes til kunder i eller fra den pågældende medlemsstat.

Et forbud eller en begrænsning kan gælde under visse omstændigheder eller være genstand for visse undtagelser, der specificeres af den kompetente myndighed.

Et forbud eller en begrænsning kan gælde under visse omstændigheder eller være genstand for visse undtagelser, der specificeres af den kompetente myndighed.

7.
     
  Inden de kompetente myndigheder indfører et forbud eller en begrænsning i henhold til stk. 5, skal myndigheden meddele, at den agter at forbyde eller begrænse et investeringsprodukt eller et finansielt instrument, med mindre der inden for en nærmere fastsat tidsfrist foretages visse ændringer af investeringsproduktets eller det finansielle instruments karakteristika.

7.

Inden de kompetente myndigheder indfører et forbud eller en begrænsning i henhold til stk. 5, skal myndigheden meddele, at den agter at forbyde eller begrænse et investeringsprodukt eller et finansielt instrument, med mindre der inden for en nærmere fastsat tidsfrist foretages visse ændringer af investeringsproduktets eller det finansielle instruments karakteristika.

8.
     
  Den kompetente myndighed indfører ikke et forbud eller en begrænsning i henhold til denne artikel, medmindre den mindst en måned, inden den træffer foranstaltningen, skriftligt eller via et andet indbyrdes aftalt medium har underrettet alle de andre kompetente myndigheder og ESA'erne om:

8.

Den kompetente myndighed indfører ikke et forbud eller en begrænsning i henhold til denne artikel, medmindre den mindst en måned, inden den træffer foranstaltningen, skriftligt eller via et andet indbyrdes aftalt medium har underrettet alle de andre kompetente myndigheder og ESA'erne om:

| a) | det finansielle instrument eller den finansielle aktivitet eller praksis, som den foreslåede foranstaltning vedrører |
| --- | --- |

a)

a)

det finansielle instrument eller den finansielle aktivitet eller praksis, som den foreslåede foranstaltning vedrører

det finansielle instrument eller den finansielle aktivitet eller praksis, som den foreslåede foranstaltning vedrører

| b) | den præcise karakter af det foreslåede forbud eller den foreslåede begrænsning, og hvornår det eller den påtænkes at få virkning, og |
| --- | --- |

b)

b)

den præcise karakter af det foreslåede forbud eller den foreslåede begrænsning, og hvornår det eller den påtænkes at få virkning, og

den præcise karakter af det foreslåede forbud eller den foreslåede begrænsning, og hvornår det eller den påtænkes at få virkning, og

| c) | den dokumentation, der ligger til grund for beslutningen, og hvormed det er godtgjort, at hver af betingelserne i stk. 6 er opfyldt. |
| --- | --- |

c)

c)

den dokumentation, der ligger til grund for beslutningen, og hvormed det er godtgjort, at hver af betingelserne i stk. 6 er opfyldt.

den dokumentation, der ligger til grund for beslutningen, og hvormed det er godtgjort, at hver af betingelserne i stk. 6 er opfyldt.

9.
     
  Hvis den nødvendige tid til den i stk. 3, litra e), omhandlede høring og forsinkelsen på en måned i henhold til stk. 8 kan skabe uoprettelig skade for forbrugere, kan den kompetente myndighed i henhold til denne artikel træffe midlertidige foranstaltninger for en periode på højst tre måneder. Den kompetente myndighed underretter i så fald straks alle andre myndigheder og ESA'erne om de trufne foranstaltninger.

9.

Hvis den nødvendige tid til den i stk. 3, litra e), omhandlede høring og forsinkelsen på en måned i henhold til stk. 8 kan skabe uoprettelig skade for forbrugere, kan den kompetente myndighed i henhold til denne artikel træffe midlertidige foranstaltninger for en periode på højst tre måneder. Den kompetente myndighed underretter i så fald straks alle andre myndigheder og ESA'erne om de trufne foranstaltninger.

10.
     
  Den kompetente myndighed skal på sit websted offentliggøre en meddelelse om eventuelle beslutninger om at indføre et forbud eller en begrænsning, jf. stk. 5. Meddelelsen skal indeholde detaljerede oplysninger om forbuddet eller begrænsningen, et tidspunkt efter meddelelsens offentliggørelse, hvor foranstaltningerne får virkning, samt dokumentation, hvormed det godtgøres, at betingelserne i stk. 6 er opfyldt. Forbuddet eller begrænsningen gælder kun for foranstaltninger, der træffes efter offentliggørelsen af meddelelsen.

10.

Den kompetente myndighed skal på sit websted offentliggøre en meddelelse om eventuelle beslutninger om at indføre et forbud eller en begrænsning, jf. stk. 5. Meddelelsen skal indeholde detaljerede oplysninger om forbuddet eller begrænsningen, et tidspunkt efter meddelelsens offentliggørelse, hvor foranstaltningerne får virkning, samt dokumentation, hvormed det godtgøres, at betingelserne i stk. 6 er opfyldt. Forbuddet eller begrænsningen gælder kun for foranstaltninger, der træffes efter offentliggørelsen af meddelelsen.

11.
     
  Den kompetente myndighed tilbagekalder et forbud eller en begrænsning, hvis betingelserne i stk. 6 ikke længere er opfyldt.

11.

Den kompetente myndighed tilbagekalder et forbud eller en begrænsning, hvis betingelserne i stk. 6 ikke længere er opfyldt.

12.
     
  Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23 for at præcisere de kriterier og faktorer, der skal tages i betragtning af de kompetente myndigheder ved vurdering af, om der er opstået en trussel mod investorbeskyttelsen, de finansielle markeders gnidningsløse funktion og integritet eller stabiliteten af hele eller dele af det finansielle system i Unionen, jf. stk. 3, litra a).

12.

Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23 for at præcisere de kriterier og faktorer, der skal tages i betragtning af de kompetente myndigheder ved vurdering af, om der er opstået en trussel mod investorbeskyttelsen, de finansielle markeders gnidningsløse funktion og integritet eller stabiliteten af hele eller dele af det finansielle system i Unionen, jf. stk. 3, litra a).

Artikel 13c

Artikel 13c

ESA'ernes koordinerende rolle

ESA'ernes koordinerende rolle

1.
     
  Den enkelte ESA har en støttende og koordinerende rolle med hensyn til foranstaltninger, der træffes af kompetente myndigheder i henhold til artikel 13b. Den enkelte ESA påser navnlig, at foranstaltninger truffet af en kompetent myndighed, er berettigede og rimelige, og at de kompetente myndigheder, hvor det er relevant, anvender en konsekvent tilgang.

1.

Den enkelte ESA har en støttende og koordinerende rolle med hensyn til foranstaltninger, der træffes af kompetente myndigheder i henhold til artikel 13b. Den enkelte ESA påser navnlig, at foranstaltninger truffet af en kompetent myndighed, er berettigede og rimelige, og at de kompetente myndigheder, hvor det er relevant, anvender en konsekvent tilgang.

2.
     
  Efter modtagelsen af en meddelelse i henhold til artikel 13b om en foranstaltning, der indføres i henhold til denne artikel, vedtager den relevante ESA en udtalelse om, hvorvidt den finder, at det pågældende forbud eller den pågældende begrænsning er berettiget og står i forhold til formålet. Mener ESA'en, at det er nødvendigt, at andre kompetente myndigheder træffer en foranstaltning for at imødegå risikoen, skal den også anføre dette i sin udtalelse. Udtalelsen offentliggøres på ESA'ens websted.

2.

Efter modtagelsen af en meddelelse i henhold til artikel 13b om en foranstaltning, der indføres i henhold til denne artikel, vedtager den relevante ESA en udtalelse om, hvorvidt den finder, at det pågældende forbud eller den pågældende begrænsning er berettiget og står i forhold til formålet. Mener ESA'en, at det er nødvendigt, at andre kompetente myndigheder træffer en foranstaltning for at imødegå risikoen, skal den også anføre dette i sin udtalelse. Udtalelsen offentliggøres på ESA'ens websted.

3.
     
  Foreslår en kompetent myndighed at træffe foranstaltninger, eller træffer den foranstaltninger i strid med en udtalelse, der er vedtaget af en ESA i henhold til stk. 2, eller afviser den at træffe foranstaltninger i strid med en sådan udtalelse, skal denne myndighed straks offentliggøre en meddelelse med en fyldestgørende redegørelse herfor på sit websted.

3.

Foreslår en kompetent myndighed at træffe foranstaltninger, eller træffer den foranstaltninger i strid med en udtalelse, der er vedtaget af en ESA i henhold til stk. 2, eller afviser den at træffe foranstaltninger i strid med en sådan udtalelse, skal denne myndighed straks offentliggøre en meddelelse med en fyldestgørende redegørelse herfor på sit websted.

Artikel 13d

Artikel 13d

Oplysninger om gebyrer og omkostninger

Oplysninger om gebyrer og omkostninger

Følgende oplysninger skal tilvejebringes af den person, som sælger investeringsproduktet, i et dokument, som er adskilt fra dokumentet med central information:

Følgende oplysninger skal tilvejebringes af den person, som sælger investeringsproduktet, i et dokument, som er adskilt fra dokumentet med central information:

| 1. | Kumulativ angivelse af alle gebyrer, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, litra c). Gebyrerne skal ikke omklassificeres som en del af investeringen, hvis de befinder sig i et lavere investeringslag. |
| --- | --- |

1.

1.

Kumulativ angivelse af alle gebyrer, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, litra c). Gebyrerne skal ikke omklassificeres som en del af investeringen, hvis de befinder sig i et lavere investeringslag.

Kumulativ angivelse af alle gebyrer, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, litra c). Gebyrerne skal ikke omklassificeres som en del af investeringen, hvis de befinder sig i et lavere investeringslag.

| 2. | Gebyrer for investeringsrådgivning må ikke baseres på en fast procentsats, medmindre der tidligere er indgået aftale herom med investoren. Hvis der er indgået aftale om en fast procentsats, skal den person, som sælger investeringsproduktet, give fuldstændige oplysninger om, hvad dette vil betyde i løbet af hele investeringens varighed eller i løbet af en periode defineret af investoren. |
| --- | --- |

2.

2.

Gebyrer for investeringsrådgivning må ikke baseres på en fast procentsats, medmindre der tidligere er indgået aftale herom med investoren. Hvis der er indgået aftale om en fast procentsats, skal den person, som sælger investeringsproduktet, give fuldstændige oplysninger om, hvad dette vil betyde i løbet af hele investeringens varighed eller i løbet af en periode defineret af investoren.

Gebyrer for investeringsrådgivning må ikke baseres på en fast procentsats, medmindre der tidligere er indgået aftale herom med investoren. Hvis der er indgået aftale om en fast procentsats, skal den person, som sælger investeringsproduktet, give fuldstændige oplysninger om, hvad dette vil betyde i løbet af hele investeringens varighed eller i løbet af en periode defineret af investoren.

| 3. | Den person, som sælger investeringsproduktet eller rådgiver investoren, skal give investoren en specificeret oversigt over den tid, der er brugt på rådgivningen, hvilket skal fremgå i form af minutter og timer, til hvilke der er fastsat en timetakst (med mindre der er indgået aftale om en fast procentsats, jf. stk. 2). |
| --- | --- |

3.

3.

Den person, som sælger investeringsproduktet eller rådgiver investoren, skal give investoren en specificeret oversigt over den tid, der er brugt på rådgivningen, hvilket skal fremgå i form af minutter og timer, til hvilke der er fastsat en timetakst (med mindre der er indgået aftale om en fast procentsats, jf. stk. 2).

Den person, som sælger investeringsproduktet eller rådgiver investoren, skal give investoren en specificeret oversigt over den tid, der er brugt på rådgivningen, hvilket skal fremgå i form af minutter og timer, til hvilke der er fastsat en timetakst (med mindre der er indgået aftale om en fast procentsats, jf. stk. 2).

Artikel 13e

Artikel 13e

Risikostyring

Risikostyring

1.
     
  Investeringsproduktudvikleren skal anvende en risikostyringsproces, som til hver en tid gør det muligt at overvåge og måle investeringsproduktets risikoprofil.

1.

Investeringsproduktudvikleren skal anvende en risikostyringsproces, som til hver en tid gør det muligt at overvåge og måle investeringsproduktets risikoprofil.

Udvikleren anvender en procedure, der gør det muligt at foretage en nøjagtig og uafhængig vurdering af værdien af OTC-derivaterne.

Udvikleren anvender en procedure, der gør det muligt at foretage en nøjagtig og uafhængig vurdering af værdien af OTC-derivaterne.

Udvikleren holder regelmæssigt de kompetente myndigheder i hjemlandet underrettet om de afledte instrumenters art, de underliggende risici, de kvantitative begrænsninger samt de metoder, der vælges til risikovurdering for transaktioner i afledte instrumenter, for hvert enkelt produkt.

Udvikleren holder regelmæssigt de kompetente myndigheder i hjemlandet underrettet om de afledte instrumenters art, de underliggende risici, de kvantitative begrænsninger samt de metoder, der vælges til risikovurdering for transaktioner i afledte instrumenter, for hvert enkelt produkt.

2.
     
  Investeringsproduktudvikleren sikrer, at investeringsproduktets globale risikoudsættelse i forbindelse med afledte instrumenter ikke overstiger investeringsproduktets totale værdi.

2.

Investeringsproduktudvikleren sikrer, at investeringsproduktets globale risikoudsættelse i forbindelse med afledte instrumenter ikke overstiger investeringsproduktets totale værdi.

Risikoen beregnes under hensyn til de underliggende aktivers aktuelle værdi, modpartsrisikoen, fremtidige bevægelser på markedet og den tid, der er til rådighed til at realisere positionerne.

Risikoen beregnes under hensyn til de underliggende aktivers aktuelle værdi, modpartsrisikoen, fremtidige bevægelser på markedet og den tid, der er til rådighed til at realisere positionerne.

Hvis værdipapirer eller pengemarkedsinstrumenter omfatter et derivat, tages der højde for dette derivat ved overholdelsen af kravene i denne artikel.

Hvis værdipapirer eller pengemarkedsinstrumenter omfatter et derivat, tages der højde for dette derivat ved overholdelsen af kravene i denne artikel.

3.
     
  Beregningen af risikoværdien bør gennemføres i overensstemmelse med følgende parametre:

3.

Beregningen af risikoværdien bør gennemføres i overensstemmelse med følgende parametre:

| a) | et ensidet konfidensinterval på 99 % |
| --- | --- |

a)

a)

et ensidet konfidensinterval på 99 %

et ensidet konfidensinterval på 99 %

| b) | en besiddelsesperiode på én måned (20 arbejdsdage) og |
| --- | --- |

b)

b)

en besiddelsesperiode på én måned (20 arbejdsdage) og

en besiddelsesperiode på én måned (20 arbejdsdage) og

| c) | en effektiv observationsperiode (historisk) for så vidt angår risikofaktorer på mindst tre år (750 arbejdsdage), med mindre en kortere observationsperiode er begrundet som følge af øgede prisudsving (f.eks. grundet ekstreme markedsforhold). |
| --- | --- |

c)

c)

en effektiv observationsperiode (historisk) for så vidt angår risikofaktorer på mindst tre år (750 arbejdsdage), med mindre en kortere observationsperiode er begrundet som følge af øgede prisudsving (f.eks. grundet ekstreme markedsforhold).

en effektiv observationsperiode (historisk) for så vidt angår risikofaktorer på mindst tre år (750 arbejdsdage), med mindre en kortere observationsperiode er begrundet som følge af øgede prisudsving (f.eks. grundet ekstreme markedsforhold).

4.
     
  ESA'erne udarbejder udkast til reguleringsmæssige standarder med henblik på at fastlægge:

4.

ESA'erne udarbejder udkast til reguleringsmæssige standarder med henblik på at fastlægge:

| a) | retningslinjer vedrørende risikomåling og beregning af den globale risikoudsættelse for investeringsprodukter, som sælges til detailinvestorer |
| --- | --- |

a)

a)

retningslinjer vedrørende risikomåling og beregning af den globale risikoudsættelse for investeringsprodukter, som sælges til detailinvestorer

retningslinjer vedrørende risikomåling og beregning af den globale risikoudsættelse for investeringsprodukter, som sælges til detailinvestorer

| b) | retningslinjer vedrørende finansielle indeks. |
| --- | --- |

b)

b)

retningslinjer vedrørende finansielle indeks.

retningslinjer vedrørende finansielle indeks.

ESA'erne forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [...].

ESA'erne forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [...].

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010, i forordning (EU) nr. 1094/2010 og i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010, i forordning (EU) nr. 1094/2010 og i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Artikel 13f

Artikel 13f

Bestemmelser vedrørende udbytte

Bestemmelser vedrørende udbytte

1.
     
  Et investeringsprodukts udbytte må ikke:

1.

Et investeringsprodukts udbytte må ikke:

| a) | omfatte en række mekanismer, begivenheder eller aktivklasser, som øger risikoen for fejlfortolkning |
| --- | --- |

a)

a)

omfatte en række mekanismer, begivenheder eller aktivklasser, som øger risikoen for fejlfortolkning

omfatte en række mekanismer, begivenheder eller aktivklasser, som øger risikoen for fejlfortolkning

| b) | være betinget af, at begivenheder, der er ualmindelige for detailinvestorer, såsom graden af lovpligtige kapitalkrav til finansieringsinstituttet, indtræffer, eller |
| --- | --- |

b)

b)

være betinget af, at begivenheder, der er ualmindelige for detailinvestorer, såsom graden af lovpligtige kapitalkrav til finansieringsinstituttet, indtræffer, eller

være betinget af, at begivenheder, der er ualmindelige for detailinvestorer, såsom graden af lovpligtige kapitalkrav til finansieringsinstituttet, indtræffer, eller

| c) | omfatte pakkeelementer, som udnytter detailinvestorernes adfærdsmæssige tilbøjeligheder. |
| --- | --- |

c)

c)

omfatte pakkeelementer, som udnytter detailinvestorernes adfærdsmæssige tilbøjeligheder.

omfatte pakkeelementer, som udnytter detailinvestorernes adfærdsmæssige tilbøjeligheder.

2.
     
  ESA'erne udarbejder retningslinjer med yderligere vejledning om de i stk. 1 omhandlede betingelser.

2.

ESA'erne udarbejder retningslinjer med yderligere vejledning om de i stk. 1 omhandlede betingelser.

KAPITEL III

KAPITEL III

KLAGEADGANG, SAMARBEJDE

KLAGEADGANG, SAMARBEJDE

Artikel 14

Artikel 14

Investeringsproduktudvikleren
  og den person, som sælger investeringsproduktet,
  indfører passende procedurer og ordninger for at sikre, at:

og den person, som sælger investeringsproduktet,

| a) | detailinvestorer har en effektiv måde at indgive klage over investeringsproduktudvikleren og følgelig har adgang til en klageprocedure |
| --- | --- |

a)

a)

detailinvestorer har en effektiv måde at indgive klage over investeringsproduktudvikleren og følgelig har adgang til en klageprocedure

detailinvestorer har en effektiv måde at indgive klage over investeringsproduktudvikleren og følgelig har adgang til en klageprocedure

| b) | detailinvestorer, som har indgivet en klage vedrørende dokumentet med central information
  eller bilaget til dokumentet med central information
  , rettidigt og på korrekt vis modtager et fyldestgørende svar;
  og |
| --- | --- |

b)

b)

detailinvestorer, som har indgivet en klage vedrørende dokumentet med central information
  eller bilaget til dokumentet med central information
  , rettidigt og på korrekt vis modtager et fyldestgørende svar;
  og

eller bilaget til dokumentet med central information

og

| c) | detailinvestorer også har effektive klageprocedurer i tilfælde af grænseoverskridende tvister, navnlig hvis investeringsproduktudvikleren har hjemsted i en anden medlemsstat eller i et tredjeland. |
| --- | --- |

c)

c)

detailinvestorer også har effektive klageprocedurer i tilfælde af grænseoverskridende tvister, navnlig hvis investeringsproduktudvikleren har hjemsted i en anden medlemsstat eller i et tredjeland.

detailinvestorer også har effektive klageprocedurer i tilfælde af grænseoverskridende tvister, navnlig hvis investeringsproduktudvikleren har hjemsted i en anden medlemsstat eller i et tredjeland.

Artikel 15

Artikel 15

1.   
  I overensstemmelse med direktivet om alternativ tvistbilæggelse i forbindelse med tvister på forbrugerområdet [2011/0373(COD)] og forordningen om onlinetvistbilæggelse i forbindelse med tvister på forbrugerområdet [2011/0374(COD)], sikrer medlemsstaterne, at
  hvis en detailinvestor indleder en alternativ tvistbilæggelsesprocedure under national lovgivning mod en investeringsproduktudvikler eller en person, som sælger investeringsprodukter, vedrørende rettigheder og forpligtelser under denne forordning, skal investeringsproduktudvikleren eller den person, som sælger investeringsprodukter, deltage i denne procedure, når:

I overensstemmelse med direktivet om alternativ tvistbilæggelse i forbindelse med tvister på forbrugerområdet [2011/0373(COD)] og forordningen om onlinetvistbilæggelse i forbindelse med tvister på forbrugerområdet [2011/0374(COD)], sikrer medlemsstaterne, at

| a) | de afgørelser, som proceduren fører til,
  kan være
  bindende
  for investeringsproduktudvikleren og den person, som sælger investeringsproduktet |
| --- | --- |

a)

de afgørelser, som proceduren fører til,
  kan være
  bindende
  for investeringsproduktudvikleren og den person, som sælger investeringsproduktet

kan være

for investeringsproduktudvikleren og den person, som sælger investeringsproduktet

| b) | fristen for sagsanlæg suspenderes, mens den alternative tvistbilæggelsesprocedure pågår |
| --- | --- |

b)

fristen for sagsanlæg suspenderes, mens den alternative tvistbilæggelsesprocedure pågår

| c) | fordringens forældelsesfrist suspenderes, mens proceduren pågår |
| --- | --- |

c)

fordringens forældelsesfrist suspenderes, mens proceduren pågår

| d) | proceduren er gratis eller
  tilgængelig mod et symbolsk gebyr
  , som fastsat i national lovgivning. |
| --- | --- |

d)

proceduren er gratis eller
  tilgængelig mod et symbolsk gebyr
  , som fastsat i national lovgivning.

tilgængelig mod et symbolsk gebyr

▌

1a.
     
  Når alternative tvistbilæggelsesenheder får tilladelse til at fastsætte forud definerede monetære tærskler for at begrænse adgangen til alternative tvistbilæggelsesprocedurer, sikrer medlemsstaterne, at tærsklerne ikke fastsættes på et niveau, hvor de i væsentlig grad forringer forbrugernes adgang til at få behandlet deres klage ved alternative tvistbilæggelsesenheder.

1a.

Når alternative tvistbilæggelsesenheder får tilladelse til at fastsætte forud definerede monetære tærskler for at begrænse adgangen til alternative tvistbilæggelsesprocedurer, sikrer medlemsstaterne, at tærsklerne ikke fastsættes på et niveau, hvor de i væsentlig grad forringer forbrugernes adgang til at få behandlet deres klage ved alternative tvistbilæggelsesenheder.

2.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om, hvilke enheder der har kompetence til at håndtere procedurerne i stk. 1, senest den [indsæt den konkrete dato seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden/anvendelse]. De underretter straks Kommissionen om senere ændringer med hensyn til disse enheder.

3.   De enheder, der har kompetence til at håndtere procedurerne i stk. 1, skal samarbejde om at bilægge grænseoverskridende tvister, som opstår i forbindelse med denne forordning.

Artikel 15a

Artikel 15a

Information om alternativ tvistbilæggelse

Information om alternativ tvistbilæggelse

1.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at investeringsproduktudviklere eller en person, som sælger investeringsprodukter, informerer detailinvestoren om de alternative tvistbilæggelsesenheder, de hører under, og som er kompetente til at behandle potentielle tvister mellem dem selv og detailinvestoren. De angiver også, hvorvidt de giver tilsagn om eller er forpligtet til at benytte disse enheder til at løse tvister med detailinvestorer.

1.

Medlemsstaterne sikrer, at investeringsproduktudviklere eller en person, som sælger investeringsprodukter, informerer detailinvestoren om de alternative tvistbilæggelsesenheder, de hører under, og som er kompetente til at behandle potentielle tvister mellem dem selv og detailinvestoren. De angiver også, hvorvidt de giver tilsagn om eller er forpligtet til at benytte disse enheder til at løse tvister med detailinvestorer.

2.
     
  De i stk. 1 omhandlede oplysninger skal være let tilgængelige på en klar og forståelig måde på den erhvervsdrivendes websted, hvis et sådant findes, og, hvis det er relevant, på de generelle betingelser, der gælder for købs- og tjenesteydelsesaftaler mellem den erhvervsdrivende og en forbruger.

2.

De i stk. 1 omhandlede oplysninger skal være let tilgængelige på en klar og forståelig måde på den erhvervsdrivendes websted, hvis et sådant findes, og, hvis det er relevant, på de generelle betingelser, der gælder for købs- og tjenesteydelsesaftaler mellem den erhvervsdrivende og en forbruger.

3.
     
  Hvis en tvist mellem en detailinvestor og en investeringsproduktudvikler eller en person, som sælger investeringsprodukter, på medlemsstaternes område ikke kan løses efter en direkte klage fra detailinvestoren til investeringsproduktudvikleren eller en person, som sælger investeringsprodukter, sikrer medlemsstaterne, at sidstnævnte leverer de i stk. 1 omhandlede oplysninger til detailinvestoren med angivelse af, hvorvidt den pågældende agter at gøre brug af de relevante alternative tvistbilæggelsesenheder for at løse tvisten. Oplysningerne leveres på papir eller på et andet varigt medium.

3.

Hvis en tvist mellem en detailinvestor og en investeringsproduktudvikler eller en person, som sælger investeringsprodukter, på medlemsstaternes område ikke kan løses efter en direkte klage fra detailinvestoren til investeringsproduktudvikleren eller en person, som sælger investeringsprodukter, sikrer medlemsstaterne, at sidstnævnte leverer de i stk. 1 omhandlede oplysninger til detailinvestoren med angivelse af, hvorvidt den pågældende agter at gøre brug af de relevante alternative tvistbilæggelsesenheder for at løse tvisten. Oplysningerne leveres på papir eller på et andet varigt medium.

Artikel 15b

Artikel 15b

Kollektiv alternativ tvistbilæggelse

Kollektiv alternativ tvistbilæggelse

Medlemsstaterne kan opretholde eller indføre alternative tvistbilæggelsesprocedurer til samlet behandling af identiske og stort set identiske tvister mellem en produktudvikler og en person, som sælger investeringsprodukter, og flere detailinvestorer. Alternative tvistbilæggelsesordninger for både individuelle og kollektive klager er komplementære procedurer og udelukker ikke gensidigt hinanden.

Medlemsstaterne kan opretholde eller indføre alternative tvistbilæggelsesprocedurer til samlet behandling af identiske og stort set identiske tvister mellem en produktudvikler og en person, som sælger investeringsprodukter, og flere detailinvestorer. Alternative tvistbilæggelsesordninger for både individuelle og kollektive klager er komplementære procedurer og udelukker ikke gensidigt hinanden.

Artikel 16

Artikel 16

Med henblik på denne forordnings anvendelse samarbejder de kompetente myndigheder med hinanden og med de organer, som er ansvarlige for de udenretslige klageprocedurer, der er omhandlet i artikel 15.

De kompetente myndigheder skal navnlig uden unødig forsinkelse give hinanden oplysninger, som er relevante for udførelsen af deres opgaver i henhold til denne forordning.

Artikel 17

Artikel 17

1.   Medlemsstaterne anvender
  direktiv 95/46/EF
  på behandling af personoplysninger i de pågældende medlemsstater i medfør af denne forordning.

direktiv 95/46/EF

2.   Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 finder anvendelse på behandling af personoplysninger i EBA, EIOPA og ESMA.

KAPITEL IV

KAPITEL IV

ADMINSTRATIVE SANKTIONER OG ANDRE FORANSTALTNINGER

ADMINSTRATIVE SANKTIONER OG ANDRE FORANSTALTNINGER

Artikel 18

Artikel 18

1.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om passende administrative sanktioner og
  andre
  foranstaltninger, som finder anvendelse i situationer, der svarer til overtrædelse af denne forordning, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen heraf. Disse sanktioner og
  andre
  foranstaltninger skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning.

andre

andre

Medlemsstaterne giver senest den [24 måneder efter denne forordnings ikrafttræden] Kommissionen og Det Fælles Udvalg af ESA'er meddelelse om de bestemmelser, der er omhandlet i første afsnit. De underretter omgående Kommissionen og Det Fælles Udvalg af ESA'er om senere ændringer heraf.

24 måneder efter denne forordnings ikrafttræden

2.   
  I overensstemmelse med national lovgivning tillægges
  de kompetente myndigheder
  de tilsynsbeføjelser, herunder undersøgelsesbeføjelser, som de har brug for for at kunne udføre deres opgaver i henhold til denne forordning
  .

I overensstemmelse med national lovgivning tillægges

de tilsynsbeføjelser, herunder undersøgelsesbeføjelser, som de har brug for for at kunne udføre deres opgaver i henhold til denne forordning

2a.
     
  Når de kompetente myndigheder udøver deres beføjelser i henhold til artikel 19, indgår de i et tæt samarbejde for at sikre, at de administrative sanktioner og andre foranstaltninger får de virkninger, der tilstræbes med denne forordning, og koordinerer deres indsats for at undgå eventuelt dobbeltarbejde og overlapning, når de anvender administrative sanktioner og andre foranstaltninger i forbindelse med grænseoverskridende sager.

2a.

Når de kompetente myndigheder udøver deres beføjelser i henhold til artikel 19, indgår de i et tæt samarbejde for at sikre, at de administrative sanktioner og andre foranstaltninger får de virkninger, der tilstræbes med denne forordning, og koordinerer deres indsats for at undgå eventuelt dobbeltarbejde og overlapning, når de anvender administrative sanktioner og andre foranstaltninger i forbindelse med grænseoverskridende sager.

Artikel 19

Artikel 19

1.   Denne artikel finder anvendelse på
  alle
  overtrædelser
  af denne forordning
  .

alle

af denne forordning

▌

2.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder har beføjelse til som et minimum at anvende følgende administrative ▌sanktioner
  og andre administrative foranstaltninger
  :

og andre administrative foranstaltninger

| a) | et forbud mod markedsføring af et investeringsprodukt |
| --- | --- |

a)

et forbud mod markedsføring af et investeringsprodukt

| b) | et påbud om suspension af markedsføringen af et investeringsprodukt |
| --- | --- |

b)

et påbud om suspension af markedsføringen af et investeringsprodukt

| c) | en advarsel, som offentliggøres, og som indeholder oplysninger om den ansvarlige persons identitet og overtrædelsens art |
| --- | --- |

c)

en advarsel, som offentliggøres, og som indeholder oplysninger om den ansvarlige persons identitet og overtrædelsens art

| d) | et påbud om offentliggørelse af en ny udgave af dokumentet med central information |
| --- | --- |

d)

et påbud om offentliggørelse af en ny udgave af dokumentet med central information

| da) | for juridiske personer, administrative bøder på op til 10 % af den juridiske persons samlede årsomsætning i det foregående regnskabsår; såfremt den juridiske person er et datterselskab af et moderselskab, er den relevante samlede årsomsætning den samlede årsomsætning, som fremgår af det øverste moderselskabs konsoliderede regnskab for det foregående regnskabsår |
| --- | --- |

da)

da)

for juridiske personer, administrative bøder på op til 10 % af den juridiske persons samlede årsomsætning i det foregående regnskabsår; såfremt den juridiske person er et datterselskab af et moderselskab, er den relevante samlede årsomsætning den samlede årsomsætning, som fremgår af det øverste moderselskabs konsoliderede regnskab for det foregående regnskabsår

for juridiske personer, administrative bøder på op til 10 % af den juridiske persons samlede årsomsætning i det foregående regnskabsår; såfremt den juridiske person er et datterselskab af et moderselskab, er den relevante samlede årsomsætning den samlede årsomsætning, som fremgår af det øverste moderselskabs konsoliderede regnskab for det foregående regnskabsår

| db) | for fysiske personer, administrative bøder på op til 5 000 000 EUR eller i medlemsstater, hvor euroen ikke er den officielle valuta, den tilsvarende værdi i national valuta den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden]. |
| --- | --- |

db)

db)

for fysiske personer, administrative bøder på op til 5 000 000 EUR eller i medlemsstater, hvor euroen ikke er den officielle valuta, den tilsvarende værdi i national valuta den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden].

for fysiske personer, administrative bøder på op til 5 000 000 EUR eller i medlemsstater, hvor euroen ikke er den officielle valuta, den tilsvarende værdi i national valuta den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden].

3.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder, hvis de har anvendt en eller flere administrative
  sanktioner og andre
  foranstaltninger ▌i overensstemmelse med stk. 2, har beføjelse til at udsende eller til at kræve, at investeringsproduktudvikleren eller den person, som sælger investeringsproduktet, udsender en meddelelse direkte til den berørte detailinvestor med oplysning om den administrative
  sanktion eller anden
  foranstaltning ▌og om, hvor de kan indgive klage eller fremsætte erstatningskrav.

sanktioner og andre

sanktion eller anden

Artikel 20

Artikel 20

De kompetente myndigheder anvender de administrative
  sanktioner og andre
  foranstaltninger ▌, som er omhandlet i artikel 19, stk. 2, under hensyntagen til alle relevante forhold, herunder:

sanktioner og andre

| a) | overtrædelsens grovhed og varighed |
| --- | --- |

a)

overtrædelsens grovhed og varighed

| b) | den ansvarlige
  fysiske eller juridiske
  persons grad af ansvar |
| --- | --- |

b)

den ansvarlige
  fysiske eller juridiske
  persons grad af ansvar

fysiske eller juridiske

| c) | overtrædelsens indvirkning på detailinvestorernes interesser |
| --- | --- |

c)

overtrædelsens indvirkning på detailinvestorernes interesser

| d) | viljen til samarbejde hos den
  fysiske eller juridiske
  person, som er ansvarlig for overtrædelsen |
| --- | --- |

d)

viljen til samarbejde hos den
  fysiske eller juridiske
  person, som er ansvarlig for overtrædelsen

fysiske eller juridiske

| e) | den ansvarlige
  fysiske eller juridiske
  persons tidligere overtrædelser |
| --- | --- |

e)

den ansvarlige
  fysiske eller juridiske
  persons tidligere overtrædelser

fysiske eller juridiske

| ea) | alle foranstaltninger truffet af den ansvarlige person for at forhindre gentagne overtrædelser i fremtiden |
| --- | --- |

ea)

ea)

alle foranstaltninger truffet af den ansvarlige person for at forhindre gentagne overtrædelser i fremtiden

alle foranstaltninger truffet af den ansvarlige person for at forhindre gentagne overtrædelser i fremtiden

| eb) | enhver kompensation til detailinvestorer fra den ansvarlige person som følge af overtrædelsen. |
| --- | --- |

eb)

eb)

enhver kompensation til detailinvestorer fra den ansvarlige person som følge af overtrædelsen.

enhver kompensation til detailinvestorer fra den ansvarlige person som følge af overtrædelsen.

Artikel 21

Artikel 21

1.   Hvis den kompetente myndighed har offentliggjort administrative
  sanktioner og andre
  foranstaltninger ▌, underretter den samtidigt ESA'erne om disse
  sanktioner og andre
  foranstaltninger ▌.

sanktioner og andre

sanktioner og andre

2.   Medlemsstaterne giver årligt
  den kompetente ESA
  sammenfattede oplysninger om
  de
  administrative
  sanktioner og andre
  foranstaltninger ▌, der er anvendt i overensstemmelse med artikel 18 og artikel 19, stk. 2.

den kompetente ESA

de

sanktioner og andre

3.   ESA'erne offentliggør disse oplysninger i en årsberetning.

Artikel 22

Artikel 22

Sanktioner og
  andre
  foranstaltninger, som anvendes i forbindelse med de overtrædelser, der er omhandlet i artikel 19, stk. 1, offentliggøres uden unødig forsinkelse, som minimum med oplysninger om
  arten af
  overtrædelsen
  af denne forordning
  og identiteten af de personer, som er ansvarlige for
  den
  . ▌Kompetente myndigheder
  kan hemmeligholde identiteten på det organ, der er blevet pålagt administrative sanktioner eller andre foranstaltninger, på deres websted efter mindst fem år
  .

andre

arten af

af denne forordning

den

kan hemmeligholde identiteten på det organ, der er blevet pålagt administrative sanktioner eller andre foranstaltninger, på deres websted efter mindst fem år

▌

KAPITEL IV

KAPITEL IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 23

Artikel 23

1.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, som omhandlet i artikel 8, stk. 5, artikel 10, stk. 2, ▌artikel 12, stk. 4,
  artikel 13a, stk. 10, og artikel 13b, stk. 9,
  tillægges Kommissionen for en periode på [
  to
  år] fra denne forordnings ikrafttræden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

artikel 13a, stk. 10, og artikel 13b, stk. 9,

to

3.   Den i artikel 8, stk. 5, artikel 10, stk. 2, ▌artikel 12, stk. 4,
  artikel 13a, stk. 10, og artikel 13b, stk. 9,
  omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller af Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegeringen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

artikel 13a, stk. 10, og artikel 13b, stk. 9,

Den Europæiske Unions Tidende

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 8, stk. 5, artikel 10, stk. 2, ▌artikel 12, stk. 4,
  artikel 13a, stk. 10, og artikel 13b, stk. 9,
  træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med [to måneder] på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

artikel 13a, stk. 10, og artikel 13b, stk. 9,

5a.
     
  Uanset de øvrige bestemmelser i forordning (EU) nr. 1093/2010, 1094/2010 og 1095/2010 er indsigelsesperioden for Europa-Parlamentet og Rådet i tilfælde af godkendelse af udkastet til en reguleringsmæssig teknisk standard uden ændringer fra Kommissionens side to måneder [grundet de berørte emners kompleksitet og omfang]. Fristen forlænges én gang med yderligere én måned på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

5a.

Uanset de øvrige bestemmelser i forordning (EU) nr. 1093/2010, 1094/2010 og 1095/2010 er indsigelsesperioden for Europa-Parlamentet og Rådet i tilfælde af godkendelse af udkastet til en reguleringsmæssig teknisk standard uden ændringer fra Kommissionens side to måneder [grundet de berørte emners kompleksitet og omfang]. Fristen forlænges én gang med yderligere én måned på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 23a

Artikel 23a

Yderligere bestemmelser om udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder

Yderligere bestemmelser om udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder

1.
     
  Uanset om der er fastsat en tidsfrist for fremsendelse af udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder til Kommissionen, skal der aftales en trinvis fremsendelse, som fastlægger, hvilke tekster eller grupper af tekster, der skal fremsendes henholdsvis 12, 18 og 24 måneder forud.

1.

Uanset om der er fastsat en tidsfrist for fremsendelse af udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder til Kommissionen, skal der aftales en trinvis fremsendelse, som fastlægger, hvilke tekster eller grupper af tekster, der skal fremsendes henholdsvis 12, 18 og 24 måneder forud.

2.
     
  Kommissionen vedtager ikke reguleringsmæssige tekniske standarder på en sådan måde, at Europa-Parlamentets kontrolperiode under Europa-Parlamentets pauser begrænses til under to måneder, inklusive en eventuel forlængelse.

2.

Kommissionen vedtager ikke reguleringsmæssige tekniske standarder på en sådan måde, at Europa-Parlamentets kontrolperiode under Europa-Parlamentets pauser begrænses til under to måneder, inklusive en eventuel forlængelse.

3.
     
  De europæiske tilsynsmyndigheder kan høre Europa-Parlamentet i forbindelse med udarbejdelsen af udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, navnlig hvis der opstår tvivl vedrørende anvendelsesområdet for denne forordning.

3.

De europæiske tilsynsmyndigheder kan høre Europa-Parlamentet i forbindelse med udarbejdelsen af udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, navnlig hvis der opstår tvivl vedrørende anvendelsesområdet for denne forordning.

4.
     
  Hvis Europa-Parlamentets kompetente udvalg har forkastet reguleringsmæssige tekniske standarder, og der er mindre end to uger, til den næste mødeperiode begynder, kan Europa-Parlamentet yderligere forlænge indsigelsesfristen i artikel 23, stk. 5a, til datoen for den mødeperiode, der følger efter den næste.

4.

Hvis Europa-Parlamentets kompetente udvalg har forkastet reguleringsmæssige tekniske standarder, og der er mindre end to uger, til den næste mødeperiode begynder, kan Europa-Parlamentet yderligere forlænge indsigelsesfristen i artikel 23, stk. 5a, til datoen for den mødeperiode, der følger efter den næste.

5.
     
  Hvis de reguleringsmæssige tekniske standarder forkastes, og de identificerede problemer er af begrænset omfang, kan Kommissionen fastsætte en fremrykket frist for fremsendelse af ændrede udkast.

5.

Hvis de reguleringsmæssige tekniske standarder forkastes, og de identificerede problemer er af begrænset omfang, kan Kommissionen fastsætte en fremrykket frist for fremsendelse af ændrede udkast.

6.
     
  Kommissionen sikrer, at alle forespørgsler fra Europa-Parlamentets kontroludvalg rejses formelt af det kompetente udvalgs formand og besvares omgående og inden vedtagelsen af udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder.

6.

Kommissionen sikrer, at alle forespørgsler fra Europa-Parlamentets kontroludvalg rejses formelt af det kompetente udvalgs formand og besvares omgående og inden vedtagelsen af udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder.

Artikel 24

Artikel 24

1.
     Administrationsselskaber og investeringsselskaber, som omhandlet i artikel 2, stk. 1, og artikel 27 i direktiv 2009/65/EF, og personer, som sælger andele i investeringsinstitutter, som defineret i artikel 1, stk. 2, i nævnte direktiv, er fritaget for forpligtelserne i henhold til denne forordning indtil den ... [
  Tre
  år efter ikrafttrædelsen].

1.

Tre

1a.
     
  FAIF'er som defineret i artikel 4, stk. 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU

   (13)

  og personer, som sælger andele i AIF'er som defineret i artikel 4, stk. 1, litra a), i samme direktiv, er fritaget for forpligtelserne i henhold til denne forordning indtil den ... [Tre år efter denne forordnings ikrafttræden], forudsat at de tilvejebringer et dokument med central information i henhold til national lovgivning i overensstemmelse med artikel 78 i direktiv 2009/65/EF eller de relevante bestemmelser i national lovgivning.

1a.

FAIF'er som defineret i artikel 4, stk. 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU

13

og personer, som sælger andele i AIF'er som defineret i artikel 4, stk. 1, litra a), i samme direktiv, er fritaget for forpligtelserne i henhold til denne forordning indtil den ... [Tre år efter denne forordnings ikrafttræden], forudsat at de tilvejebringer et dokument med central information i henhold til national lovgivning i overensstemmelse med artikel 78 i direktiv 2009/65/EF eller de relevante bestemmelser i national lovgivning.

Artikel 25

Artikel 25

1.   
  Senest den ... [fire år efter denne forordnings ikrafttræden] tager
  Kommissionen ▌ denne forordning op til revision. Revisionen omfatter en overordnet gennemgang af den praktiske anvendelse af bestemmelserne i denne forordning under behørig hensyntagen til udviklingen på markederne for detailinvesteringsprodukter. ▌Revisionen omfatter også overvejelser om en eventuel udvidelse af denne forordnings anvendelsesområde til at omfatte andre
  nye eller innovative
  finansielle produkter
  , der distribueres i Unionen
  .

Senest den ... [fire år efter denne forordnings ikrafttræden] tager

nye eller innovative

, der distribueres i Unionen

2.   Efter høring af Det Fælles Udvalg af ESA'er forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet, som, hvis det er relevant, ledsages af et forslag til retsakt.

2a.
     
  Fra den ... [Datoen for denne forordnings ikrafttræden] udarbejder investeringsproduktudviklere dokumentet med central information i overensstemmelse med denne forordning og fritages for at indsende et resumé af et prospekt i henhold til artikel 5, stk. 2, i direktiv 2003/71/EF.

2a.

Fra den ... [Datoen for denne forordnings ikrafttræden] udarbejder investeringsproduktudviklere dokumentet med central information i overensstemmelse med denne forordning og fritages for at indsende et resumé af et prospekt i henhold til artikel 5, stk. 2, i direktiv 2003/71/EF.

Artikel 26

Artikel 26

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra ...
  [Tre år efter denne forordnings ikrafttræden]

[Tre år efter denne forordnings ikrafttræden]

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 57, stk. 2, andet afsnit (A7-0368/2013).

1

(*1)  Ændringer: Ny eller ændret tekst er markeret med fed og kursiv, mens udgået tekst er markeret med symbolet▐.

*1

(2)  EUT C 70 af 9.3.2013, s. 2.

2

(3)  EUT C 11 af 15.1.2013, s. 59.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter, om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF, og 93/6/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF, EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsformidling (EFT L 9 af 15.1.2003, s. 3).

5

(6)  Europaparlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF af 4. november 2003 om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til handel, og om ændring af direktiv 2001/34/EF (EUT L 345 af 31.12.2003, s. 64).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF af 25. november 2009 om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II) (EUT L 335 af 17.12.2009, s. 1).

7

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0012.

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/65/EF af 23. september 2002 om fjernsalg af finansielle tjenesteydelser til forbrugerne og om ændring af Rådets direktiv 90/619/EØF samt direktiv 97/7/EF og 98/27/EF (artikel 14, stk. 1) (EFT L 271 af 9.10.2002, s. 16).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/11/EU af 21. maj 2013 om alternativ tvistbilæggelse i forbindelse med tvister på forbrugerområdet og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 og direktiv 2009/22/EF (direktiv om ATB på forbrugerområdet) (EUT L 165 af 18.6.2013, s. 63).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1094/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 48) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/39/EF af 10. juni 2002 om ændring af direktiv 97/67/EF for så vidt angår yderligere åbning af Fællesskabets marked for posttjenester — EFT L 176 af 5.7.2002, s. 21.

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde (EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1).

13

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/270 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/270

---

P7_TA(2013)0490

Finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik (COM(2011)0628 — C7-0341/2011 — COM(2012)0551 — C7-0312/2012 — 2011/0288(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/45)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0628) og ændringerne hertil (COM(2012)0551), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0628) og ændringerne hertil (COM(2012)0551),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0341/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0341/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelser fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 (1) og 14. november 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 (1) og 14. november 2012 (2),

| — | der henviser til udtalelse 1/2012 fra Revisionsretten af 8. marts 2012 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse 1/2012 fra Revisionsretten af 8. marts 2012 (3),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 4. maj 2012 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 4. maj 2012 (4),

| — | der henviser til sin afgørelse af 13. marts 2013 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslaget (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 13. marts 2013 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslaget (5),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. oktober 2013 forpligtede sig til at godkende denne holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. oktober 2013 forpligtede sig til at godkende denne holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget og Regionaludviklingsudvalget (A7-0363/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget og Regionaludviklingsudvalget (A7-0363/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | godkender Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

3.

tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning;

| 4. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

4.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 191 af 29.6.2012, s. 116.

(2)  EUT C 11 af 15.1.2013, s. 88

(3)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(4)  EUT C 225 af 27.7.2012, s. 174.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0087.

---

P7_TC1-COD(2011)0288

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1306/2013).

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

ERKLÆRING FRA EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om krydsoverensstemmelse

Rådet og Europa-Parlamentet opfordrer Kommissionen til at overvåge medlemsstaternes omskrivning og gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF af 21. oktober 2009 om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider og til, hvis det er relevant, når disse direktiver er blevet gennemført i alle medlemsstaterne, og de forpligtelser, der direkte gælder for landbrugerne, er blevet identificeret, at forelægge et lovgivningsmæssigt forslag om ændring af denne forordning med henblik på at inddrage relevante dele af de nævnte direktiver i krydsoverensstemmelsessystemet.

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN

vedrørende for sene betalinger fra betalingsorganerne til støttemodtagere (artikel 42, stk. 1)

Europa-Kommissionen erklærer, at anvendelsesområdet for de gældende bestemmelser i forbindelse med for sene betalinger til EGFL vil blive bevaret, når den vedtager regler for nedsættelse af godtgørelsen til betalingsorganerne i tilfælde af betalinger, som er foretaget til støttemodtagere efter den senest mulige dato fastsat i Unionens lovgivning.

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN

vedrørende niveauet for gennemførelsen (artikel 112b)

Europa-Kommissionen bekræfter, at Unionen i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i TEU respekterer medlemsstaternes forfatningsmæssige strukturer, og at medlemsstaterne derfor har ansvaret for at beslutte, på hvilket territorialt niveau de ønsker at gennemføre den fælles landbrugspolitik, forudsat at EU-retten overholdes, og effektiviteten sikres. Dette princip gælder for alle landbrugsreformens fire forordninger.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/272 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/272

---

P7_TA(2013)0491

Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (COM(2011)0627 — C7-0340/2011 — COM(2012)0553 — C7-0313/2012 — 2011/0282(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/46)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0627) og ændringerne til forslaget (COM(2012)0553), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0627) og ændringerne til forslaget (COM(2012)0553),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 42, stk. 1, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0340/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 42, stk. 1, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0340/2011),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det luxembourgske Deputeretkammer, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det luxembourgske Deputeretkammer, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse 1/2012 fra Revisionsretten af 8. marts 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse 1/2012 fra Revisionsretten af 8. marts 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelser fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 og 12. december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 og 12. december 2012 (2),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 4. maj 2012 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 4. maj 2012 (3),

| — | der henviser til sin afgørelse af 13. marts 2013 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslaget (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 13. marts 2013 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslaget (4),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. oktober 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. oktober 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 37, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 37,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Regionaludviklingsudvalget (A7-0361/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Regionaludviklingsudvalget (A7-0361/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EU-Tidende.

(2)  EUT C 191 af 29.6.2012, s. 116, og EUT C 44 af 15.2.2013, s. 160.

(3)  EUT C 225 af 27.7.2012, s. 174.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0086.

---

P7_TC1-COD(2011)0282

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1305/2013).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/274 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/274

---

P7_TA(2013)0492

Fælles markedsordning for landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningsforordningen) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningsforordningen) (COM(2011)0626 — C7-0339/2011 — COM(2012)0535 — C7-0310/2012 — 2011/0281(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/47)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0626) og det ændrede forslag (COM(2012)0535), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0626) og det ændrede forslag (COM(2012)0535),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 42, stk. 1, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0339/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 42, stk. 1, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0339/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse 1/2012 fra Revisionsretten af 8. marts 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse 1/2012 fra Revisionsretten af 8. marts 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelser fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 og af 12. december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 og af 12. december 2012 (2),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 4. maj 2012 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 4. maj 2012 (3),

| — | der henviser til sin afgørelse af 13. marts 2013 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslaget (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 13. marts 2013 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslaget (4),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant med skrivelse af 7. oktober 2013 gav tilsagn om at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant med skrivelse af 7. oktober 2013 gav tilsagn om at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Budgetudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A7-0366/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Budgetudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A7-0366/2013),

| 1. | fastlægger nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

fastlægger nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | godkender Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

3.

tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning;

| 4. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

4.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 191 af 29.6.2012, s. 116, og EUT C 44 af 15.2.2013, s. 158.

(3)  EUT C 225 af 27.7.2012, s. 174.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0085.

---

P7_TC1-COD(2011)0281

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1308/2013).

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

FÆLLES ERKLÆRING FRA EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG KOMMISSIONEN

vedrørende artikel 43, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF)

Resultatet af forhandlinger om anvendelsen af artikel 43, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde indgår i det samlede kompromis om den aktuelle reform af den fælles landbrugspolitik og berører ikke den enkelte institutions holdning til denne bestemmelses anvendelsesområde eller fremtidige udviklinger med hensyn til dette spørgsmål, navnlig ny retspraksis fra Den Europæiske Unions Domstol.

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN

vedrørende handelsnormer (knyttet til artikel 59, stk. 1a)

Kommissionen er meget opmærksom på, at en udvidelse af handelsnormerne til også at omfatte sektorer eller produkter, der på nuværende tidspunkt ikke er underlagt disse regler i forordningen om fusionsmarkedsordningen, er et følsomt emne.

Handelsnormer bør kun finde anvendelse inden for sektorer, hvor forbrugerne har klare forventninger, og når der er behov for at forbedre de økonomiske vilkår for specifikke produkters produktion og afsætning, eller kvaliteten heraf, eller for at tage hensyn til de tekniske fremskridt eller behov for produktinnovation. De bør heller ikke påføre administrative byrder og bør være lette at forstå for forbrugerne og hjælpe producenterne til let at formidle budskabet om deres produkters særlige karaktertræk og kendetegn.

Kommissionen vil tage hensyn til enhver behørigt begrundet anmodning fra institutioner eller repræsentative organisationer samt internationale organers henstillinger, men før den udnytter sine beføjelser til at lade nye produkter eller sektorer omfatte af artikel 59, stk. 1, vil den grundigt vurdere den pågældende sektors kendetegn og aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet, bl.a. med en evaluering af forbrugerens behov, omkostningerne og de administrative byrder for aktører, herunder indvirkningen på det indre marked og den internationale handel, samt de fordele, det vil have for producenterne og den endelige forbruger.

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN

vedrørende sukker

Med henblik på at sikre et afbalanceret marked og en løbende forsyning af sukker til EU-markedet i den tilbageværende periode med sukkerkvoter vil Kommissionen tage hensyn til både EU's sukkerroeavlere og rårørsukkerraffinaderierne ved anvendelse af den midlertidige markedsforvaltningsmekanisme i artikel 101da i forordningen om fusionsmarkedsordningen.

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN

vedrørende det europæiske prisovervågningsværktøj

Kommissionen erkender betydningen af at indsamle og videreformidle tilgængelige oplysninger om prisudviklingen på fødevarekædens forskellige trin. Til dette formål har Kommissionen udviklet et overvågningsværktøj for fødevarepriser, som bygger på de samlede oplysninger fra det fødevarerelaterede prisindeks indsamlet af de nationale statistiske kontorer. Formålet med dette værktøj er at samle og formidle prisudviklingen langs fødevarekæden og muliggøre en sammenligning af prisudviklingen for relevante landbrugsprodukter, fødevareindustrien og relevante forbrugerprodukter. Værktøjet forbedres løbende, og det er meningen, at det udvalg af produkter i fødevarekæden, som det dækker, skal udvides, og at det generelt skal imødekomme landbrugernes og forbrugernes behov for mere gennemsigtighed i fødevareprisdannelsen. Kommissionen aflægger jævnligt rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om det europæiske prisovervågningsværktøjs aktiviteter og resultaterne af de undersøgelser, det gennemfører.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/277 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/277

---

P7_TA(2013)0493

Direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik (COM(2011)0625 — C7-0336/2011 — COM(2012)0552 — C7-0311/2012 — 2011/0280(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/48)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0625) og ændringerne hertil (COM(2012)0552), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0625) og ændringerne hertil (COM(2012)0552),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 42 og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0336/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 42 og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0336/2011),

| — | der henviser til tiltrædelsesakten af 1979, særlig stk. 6 i protokol nr. 4 om bomuld, der er knyttet hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til tiltrædelsesakten af 1979, særlig stk. 6 i protokol nr. 4 om bomuld, der er knyttet hertil,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse 1/2012 fra Revisionsretten af 8. marts 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse 1/2012 fra Revisionsretten af 8. marts 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelser fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 og 12. december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 og 12. december 2012 (2),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 4. maj 2012 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 4. maj 2012 (3),

| — | der henviser til sin afgørelse af 13. marts 2013 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslaget (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 13. marts 2013 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslaget (4),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. oktober 2013 forpligtede sig til at godkende Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. oktober 2013 forpligtede sig til at godkende Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Regionaludviklingsudvalget (A7-0362/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Regionaludviklingsudvalget (A7-0362/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 191 af 29.6.2012, s. 116, og EUT C 44 af 15.2.2013, s. 159.

(3)  EUT C 225 af 27.7.2012, s. 174.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0084.

---

P7_TC1-COD(2011)0280

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landsbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 637/2008 og (EF) nr. 73/2009

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1307/2013).

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN

om artikel 9, stk. 2, om direkte betalinger

Artikel 9, stk. 2, i forslaget til forordning om direkte betalinger udelukker ikke, at en landbruger kan udleje bygninger eller dele af bygninger til tredjemand eller eje en stald, forudsat at disse aktiviteter ikke udgør landbrugerens hovedbeskæftigelse.

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN

om koblet støtte

For landbrugsprodukter, navnlig dem, der ikke er berettiget til koblet støtte i henhold til artikel 38, stk. 1, i forordningen om direkte betalinger, følger Kommissionen nøje deres markedsudvikling og kan i tilfælde af en alvorlig krise på markedet ty til passende foranstaltninger for at forbedre markedssituationen.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/279 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/279

---

P7_TA(2013)0494

Overgangsforanstaltninger vedrørende forordningerne om direkte betalinger, landdistriktsudvikling samt finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af overgangsforanstaltninger vedrørende støtte til landdistriktsudvikling fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ændring af forordning (EU) nr. [RD] for så vidt angår midler og deres fordeling i 2014 og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 og forordning (EU) nr. [DP], (EU) nr. [HR] og (EU) nr. [sCMO] med hensyn til deres anvendelse i 2014 (COM(2013)0226 — C7-0104/2013 — 2013/0117(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/49)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0226), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0226),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7–0104/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7–0104/2013),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 19. september 2013 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 19. september 2013 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. oktober 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. oktober 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Budgetudvalget (A7–0326/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Budgetudvalget (A7–0326/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | tager Kommissionens erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning |
| --- | --- |

2.

tager Kommissionens erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EU-Tidende.

---

P7_TC1-COD(2013)0117

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om fastsættelse af overgangsforanstaltninger vedrørende støtte til landdistriktsudvikling fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 for så vidt angår midler og deres fordeling i 2014 og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013, (EU) nr. 1306/2013 og (EU) nr. 1308/2013 med hensyn til deres anvendelse i 2014

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1310/2013).

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN

OM UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE

Kommissionen erklærer, at den i forbindelse med udarbejdelsen og godkendelsen af de nye programmer for udvikling af landdistrikterne vil samarbejde konstruktivt med medlemsstaterne med henblik på at sikre en gnidningsløs overgang til den nye programmeringsperiode, også for foranstaltninger, der ikke er omfattet af artikel 1 i overgangsforordningen.

Kommissionen opfordrer de medlemsstater, der ønsker at anvende muligheden under artikel 1 i overgangsforordningen for at indgå nye retlige forpligtelser for så vidt angår vanding, til at gøre dette i overensstemmelse med betingelserne for sådanne foranstaltninger i artikel 46, stk. 3, i den nye forordning om udvikling af landdistrikter for programmeringsperioden 2014-2020.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/281 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/281

---

P7_TA(2013)0495

Bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, som er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet, og om frigørelsesreglerne for visse medlemsstater ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 for så vidt angår visse bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, som er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet, og om frigørelsesreglerne for visse medlemsstater (COM(2013)0301 — C7-0143/2013 — 2013/0156(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/50)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0301), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0301),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 177 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0143/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 177 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0143/2013),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 19. september 2013 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 19. september 2013 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 11. juli 2013 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 11. juli 2013 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. november 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. november 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0312/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0312/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

P7_TC1-COD(2013)0156

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 for så vidt angår visse bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, som er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet, om frigørelsesreglerne for visse medlemsstater samt om reglerne om betalinger af saldoen

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1297/2013).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/282 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/282

---

P7_TA(2013)0496

Finansiel tildeling til visse medlemsstater fra Den Europæiske Socialfond ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 for så vidt angår den finansielle tildeling til visse medlemsstater fra Den Europæiske Socialfond (COM(2013)0560 — C7–0244/2013 — 2013/0271(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/51)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0560), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0560),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 177 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 177 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0244/2013),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 17. oktober 2013 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 17. oktober 2013 (1),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. november 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. november 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Budgetudvalget (A7-0381/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Budgetudvalget (A7-0381/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

P7_TC1-COD(2013)0271

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 for så vidt angår den finansielle tildeling til visse medlemsstater fra Den Europæiske Socialfond

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1298/2013).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/283 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/283

---

P7_TA(2013)0497

Fiskeripartnerskabsaftalen mellem EF-Kiribati ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Republikken Kiribati på den anden side (13331/2012 — C7-0036/2013 — 2012/0229(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 436/52)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (13331/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (13331/2012),

| — | der henviser til udkastet til protokol om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Republikken Kiribati på den anden side (13333/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkastet til protokol om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Republikken Kiribati på den anden side (13333/2012),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0036/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0036/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Budgetudvalget(A7-0345/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Budgetudvalget(A7-0345/2013),

| 1. | godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af protokollen;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at sende Parlamentet protokollen og konklusionerne fra møderne i Den Blandede Komité som omhandlet i artikel 10 i aftalen samt det i artikel 3 i protokollen nævnte flerårige sektorprogram og de respektive årlige evalueringer; opfordrer Kommissionen til at fremme deltagelse af Europa-Parlamentets repræsentanter som observatører i Den Blandede Komités møder; opfordrer Kommissionen til i den nye protokols sidste anvendelsesår, og før der indledes forhandlinger om en fornyelse heraf, at forelægge Parlamentet og Rådet en fuldstændig evalueringsrapport om dens gennemførelse uden unødvendige begrænsninger i forbindelse med adgangen til dette dokument; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at sende Parlamentet protokollen og konklusionerne fra møderne i Den Blandede Komité som omhandlet i artikel 10 i aftalen samt det i artikel 3 i protokollen nævnte flerårige sektorprogram og de respektive årlige evalueringer; opfordrer Kommissionen til at fremme deltagelse af Europa-Parlamentets repræsentanter som observatører i Den Blandede Komités møder; opfordrer Kommissionen til i den nye protokols sidste anvendelsesår, og før der indledes forhandlinger om en fornyelse heraf, at forelægge Parlamentet og Rådet en fuldstændig evalueringsrapport om dens gennemførelse uden unødvendige begrænsninger i forbindelse med adgangen til dette dokument;

| 3. | anmoder Rådet og Kommissionen om inden for rammerne af deres respektive beføjelser straks at underrette Europa-Parlamentet fuldt ud i alle faser af procedurerne vedrørende den nye protokol og dens fornyelse, jf. artikel 13, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 218, stk. 10, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet og Kommissionen om inden for rammerne af deres respektive beføjelser straks at underrette Europa-Parlamentet fuldt ud i alle faser af procedurerne vedrørende den nye protokol og dens fornyelse, jf. artikel 13, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 218, stk. 10, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Kiribatis regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Kiribatis regeringer og parlamenter.

---

Torsdag den 21. november 2013

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/284 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/284

---

P7_TA(2013)0499

Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) (COM(2011)0809 — C7-0466/2011 — 2011/0401(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/53)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0809), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0809),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 173, stk. 3, og artikel 182, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag hvoraf Kommissionen har forelagt Parlamentet forslaget (C7-0466/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 173, stk. 3, og artikel 182, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag hvoraf Kommissionen har forelagt Parlamentet forslaget (C7-0466/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| — | der henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. marts 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. marts 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 19. juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 19. juli 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. september 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. september 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Transport- og Turismeudvalget, Regionaludviklingsudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Fiskeriudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget, Retsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0427/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Transport- og Turismeudvalget, Regionaludviklingsudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Fiskeriudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget, Retsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0427/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 111.

(2)  EUT C 277 af 13.9.2012, s. 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0401

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1291/2013).

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

ERKLÆRINGER FRA KOMMISSIONEN

Erklæring ad artikel 19

Under Horisont 2020-rammeprogrammet agter Kommissionen at følge samme etiske retningslinjer for bevillingen af EU-støtte til forskning i embryonale menneskelige stamceller som under det syvende rammeprogram.

Europa-Kommissionen agter at fortsætte med disse etiske retningslinjer, fordi den ud fra sine erfaringer har udviklet en ansvarlig fremgangsmåde for et meget lovende videnskabeligt område, der har vist sig at fungere tilfredsstillende som led i et forskningsprogram med deltagelse af forskere fra mange lande med meget forskellige retsregler.

| 1) | Afgørelsen om Horisont 2020-rammeprogram udelukker udtrykkeligt tre forskningsfelter fra fællesskabsfinansiering:






  — | forskning i reproduktiv kloning af mennesker |
| --- | --- | --- |

1)

Afgørelsen om Horisont 2020-rammeprogram udelukker udtrykkeligt tre forskningsfelter fra fællesskabsfinansiering:

—

forskning i reproduktiv kloning af mennesker

| — | forskning, der sigter mod at ændre menneskers arvemasse på en måde, der kunne gøre ændringerne arvelige |
| --- | --- |

—

forskning, der sigter mod at ændre menneskers arvemasse på en måde, der kunne gøre ændringerne arvelige

| — | forskning, der sigter mod at skabe menneskelige embryoner alene til forskningsformål eller for at fremskaffe stamceller, herunder ved somatisk cellekerneoverførsel. |
| --- | --- |

—

forskning, der sigter mod at skabe menneskelige embryoner alene til forskningsformål eller for at fremskaffe stamceller, herunder ved somatisk cellekerneoverførsel.

| 2) | Der vil ikke blive ydet støtte til forskning, som er forbudt i alle medlemsstater. Der vil ikke blive ydet støtte til forskning, der foregår i en medlemsstat, hvor denne forskning er forbudt. |
| --- | --- |

2)

Der vil ikke blive ydet støtte til forskning, som er forbudt i alle medlemsstater. Der vil ikke blive ydet støtte til forskning, der foregår i en medlemsstat, hvor denne forskning er forbudt.

| 3) | Afgørelsen om Horisont 2020 og bestemmelserne om de etiske rammer for fællesskabsfinansiering af forskning i embryonale menneskelige stamceller indebærer på ingen måde nogen værdidom over de retsregler eller etiske rammebestemmelser, der gælder for denne forskning i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3)

Afgørelsen om Horisont 2020 og bestemmelserne om de etiske rammer for fællesskabsfinansiering af forskning i embryonale menneskelige stamceller indebærer på ingen måde nogen værdidom over de retsregler eller etiske rammebestemmelser, der gælder for denne forskning i medlemsstaterne.

| 4) | Ved indkaldelse af forslag opfordrer Europa-Kommissionen ikke udtrykkeligt til brug af embryonale menneskelige stamceller. Eventuel brug af menneskelige stamceller, hvad enten de er embryonale eller voksne, afhænger af forskernes vurdering i forhold til de mål, de ønsker at nå. I praksis går langt den største del af Fællesskabets midler til stamcelleforskning til brug af voksne stamceller. Der er ingen grund til, at dette skulle ændre sig væsentligt under Horisont 2020. |
| --- | --- |

4)

Ved indkaldelse af forslag opfordrer Europa-Kommissionen ikke udtrykkeligt til brug af embryonale menneskelige stamceller. Eventuel brug af menneskelige stamceller, hvad enten de er embryonale eller voksne, afhænger af forskernes vurdering i forhold til de mål, de ønsker at nå. I praksis går langt den største del af Fællesskabets midler til stamcelleforskning til brug af voksne stamceller. Der er ingen grund til, at dette skulle ændre sig væsentligt under Horisont 2020.

| 5) | Alle projekter, der foreslår brug af embryonale menneskelige stamceller, skal gennemgå en evaluering, hvorunder nødvendigheden af at bruge sådanne stamceller for at nå de videnskabelige mål bedømmes af uafhængige videnskabelige eksperter. |
| --- | --- |

5)

Alle projekter, der foreslår brug af embryonale menneskelige stamceller, skal gennemgå en evaluering, hvorunder nødvendigheden af at bruge sådanne stamceller for at nå de videnskabelige mål bedømmes af uafhængige videnskabelige eksperter.

| 6) | Forslag, der gennemgår denne evaluering med et positivt resultat, underkastes derpå en streng etisk bedømmelse, der organiseres af Europa-Kommissionen. Under denne etiske bedømmelse tages der hensyn til de principper, der ligger i EU's charter om grundlæggende rettigheder og relevante internationale konventioner såsom Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin, der blev undertegnet i Oviedo den 4. april 1997, og dens tillægsprotokoller samt den universelle erklæring om det humane genom og menneskerettighederne, som er vedtaget i Unesco-regi. Under den etiske bedømmelse kontrolleres det også, om forslagene overholder reglerne i de lande, hvor forskningen skal foregå. |
| --- | --- |

6)

Forslag, der gennemgår denne evaluering med et positivt resultat, underkastes derpå en streng etisk bedømmelse, der organiseres af Europa-Kommissionen. Under denne etiske bedømmelse tages der hensyn til de principper, der ligger i EU's charter om grundlæggende rettigheder og relevante internationale konventioner såsom Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin, der blev undertegnet i Oviedo den 4. april 1997, og dens tillægsprotokoller samt den universelle erklæring om det humane genom og menneskerettighederne, som er vedtaget i Unesco-regi. Under den etiske bedømmelse kontrolleres det også, om forslagene overholder reglerne i de lande, hvor forskningen skal foregå.

| 7) | I særlige tilfælde kan der foretages en etisk bedømmelse under hele projektets varighed. |
| --- | --- |

7)

I særlige tilfælde kan der foretages en etisk bedømmelse under hele projektets varighed.

| 8) | Alle projekter, der foreslår brug af embryonale menneskelige stamceller, skal søge godkendelse hos de relevante nationale eller lokale etiske råd, før projektet sættes i værk. Alle nationale regler og procedurer skal overholdes, f.eks. vedrørende samtykke fra forældre og fravær af økonomiske incitamenter. Det vil blive kontrolleret, om projektet indeholder henvisninger til foranstaltninger vedrørende tilladelse og kontrol, der skal træffes af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor forskningen skal udføres. |
| --- | --- |

8)

Alle projekter, der foreslår brug af embryonale menneskelige stamceller, skal søge godkendelse hos de relevante nationale eller lokale etiske råd, før projektet sættes i værk. Alle nationale regler og procedurer skal overholdes, f.eks. vedrørende samtykke fra forældre og fravær af økonomiske incitamenter. Det vil blive kontrolleret, om projektet indeholder henvisninger til foranstaltninger vedrørende tilladelse og kontrol, der skal træffes af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor forskningen skal udføres.

| 9) | Et forslag, der gennemgår den videnskabelige bedømmelse, de nationale eller lokale etiske bedømmelser og den europæiske etiske bedømmelse med et positivt resultat, vil i hvert enkelt tilfælde blive forelagt til godkendelse for medlemsstaterne, der træder sammen i et udvalg i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren. Projekter, der indebærer brug af embryonale menneskelige stamceller, får ikke støtte uden medlemsstaternes godkendelse. |
| --- | --- |

9)

Et forslag, der gennemgår den videnskabelige bedømmelse, de nationale eller lokale etiske bedømmelser og den europæiske etiske bedømmelse med et positivt resultat, vil i hvert enkelt tilfælde blive forelagt til godkendelse for medlemsstaterne, der træder sammen i et udvalg i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren. Projekter, der indebærer brug af embryonale menneskelige stamceller, får ikke støtte uden medlemsstaternes godkendelse.

| 10) | Europa-Kommissionen vil fortsat virke for at gøre resultaterne af fællesskabsfinansieret stamcelleforskning bredt tilgængelige for alle forskere, hvad der i sidste ende vil gavne patienter i alle lande. |
| --- | --- |

10)

Europa-Kommissionen vil fortsat virke for at gøre resultaterne af fællesskabsfinansieret stamcelleforskning bredt tilgængelige for alle forskere, hvad der i sidste ende vil gavne patienter i alle lande.

| 11) | Europa-Kommissionen vil støtte foranstaltninger og initiativer, der bidrager til samordning og rationalisering af forskning i embryonale menneskelige stamceller på en etisk forsvarlig måde. Navnlig vil Kommissionen fortsat støtte et europæisk register over embryonale menneskelige stamcellelinjer. Støtte til et sådant register, der vil gøre det muligt at overvåge eksisterende embryonale menneskelige stamceller i Europa, vil bidrage til at maksimere forskernes udnyttelse af dem og kan måske være med til at undgå unødvendig afledning af nye stamcellelinjer. |
| --- | --- |

11)

Europa-Kommissionen vil støtte foranstaltninger og initiativer, der bidrager til samordning og rationalisering af forskning i embryonale menneskelige stamceller på en etisk forsvarlig måde. Navnlig vil Kommissionen fortsat støtte et europæisk register over embryonale menneskelige stamcellelinjer. Støtte til et sådant register, der vil gøre det muligt at overvåge eksisterende embryonale menneskelige stamceller i Europa, vil bidrage til at maksimere forskernes udnyttelse af dem og kan måske være med til at undgå unødvendig afledning af nye stamcellelinjer.

| 12) | Europa-Kommissionen vil fortsætte sin nuværende praksis med ikke at forelægge det udvalg, der træder sammen i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren, projektforslag, som indebærer forskningsaktiviteter, der destruerer menneskelige embryoner, f.eks. for at skaffe stamceller. Udelukkelse af muligheden for at finansiere dette trin i forskningen vil ikke hindre Fællesskabet i at finansiere efterfølgende trin, der involverer embryonale menneskelige stamceller. |
| --- | --- |

12)

Europa-Kommissionen vil fortsætte sin nuværende praksis med ikke at forelægge det udvalg, der træder sammen i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren, projektforslag, som indebærer forskningsaktiviteter, der destruerer menneskelige embryoner, f.eks. for at skaffe stamceller. Udelukkelse af muligheden for at finansiere dette trin i forskningen vil ikke hindre Fællesskabet i at finansiere efterfølgende trin, der involverer embryonale menneskelige stamceller.

Erklæring om energi

Kommissionen anerkender den væsentlige rolle, som energieffektivitet hos slutbrugeren og vedvarende energi vil spille i fremtiden, betydningen af bedre net og lagringsmuligheder for at maksimere nettenes potentiale og behovet for markedsføringsforanstaltninger for at opbygge kapacitet, forbedre styringen og overvinde markedshindringer, således at der kan findes løsninger med hensyn til energieffektivitet og vedvarende energi.

Kommissionen vil bestræbe sig på at sikre, at mindst 85 % af det budget, der er afsat til de energimæssige udfordringer under Horisont 2020, vil blive brugt på områder, der ikke omfatter fossile brændstoffer, og at mindst 15 % af det samlede beregnede budget til de energipolitiske udfordringer anvendes til markedsføringsaktiviteter i forbindelse med de eksisterende teknologier for vedvarende energi og energieffektivitet, der indgår i programmet Intelligent Energi i Europa III. Dette program vil blive gennemført ved hjælp af en specifik forvaltningsstruktur og vil også omfatte støtte til gennemførelse af en bæredygtig energipolitik, kapacitetsopbygning og mobilisering af finansiering til investeringer, sådan som det hidtil er sket.

Den resterende del vil blive anvendt til teknologier og udvikling, der er baseret på fossile brændstoffer, hvilket anses for vigtigt for at virkeliggøre 2050-visionen og støtte omlægningen til et bæredygtigt energisystem.

Fremskridtene mod disse mål vil blive overvåget, og Kommissionen skal regelmæssigt aflægge rapport om, hvor langt man er nået.

Erklæring om udbredelse af kvalitet og udvidelse af deltagerkredsen

Kommissionen er forpligtet til at oprette og gennemføre de foranstaltninger til at mindske forsknings- og innovationskløften i Europa, der er anført under den nye overskrift »Udbredelse af kvalitet og udvidelse af deltagerkredsen«. Det beregnede finansieringsniveau for disse foranstaltninger skal ikke være lavere end det beløb, der er anvendt i det syvende rammeprogram til foranstaltninger til »udvidelse af deltagerkredsen«.

De ny foranstaltninger i COST-programmet, der iværksættes i forbindelse med »udvidelse af deltagerkredsen« bør støttes med det budget, der er afsat til »udbredelse af kvalitet og udvidelse af deltagerkredsen«. De COST-aktiviteter, der ikke hører ind herunder, og som bør være af en tilsvarende størrelsesorden i budgetmæssig henseende, bør støttes med det budget, der er afsat til »6. Europa i en verden i forandring — rummelige, innovative og reflekterende samfund«.

Størstedelen af aktiviteterne i forbindelse med faciliteten til understøtning af politikkerne og med de nationale kontaktpunkters transnationale netværk bør ligeledes støttes med budgettet for »6. Europa i en verden i forandring — rummelige, innovative og reflekterende samfund«.

Erklæring om kvalitetsmærke

En samordnet indsats gør det muligt at skabe konkurrence på EU-plan, så der kan udvælges de bedste forslag og dermed nås endnu bedre resultater og skabes øget opmærksomhed omkring førende forsknings- og innovationsaktiviteter.

Kommissionen mener, at forslag til projekter under Det Europæiske Forskningsråd, Marie Sklodowska-Curie-projekter, teaming-aktioner, projekter under fase 2 i SMV-instrumentet eller samarbejdsprojekter, der af budgetmæssige årsager ikke kunne finansieres, alligevel lever op til Horisont 2020-kriterierne for kvalitet.

Disse oplysninger kan med deltagernes godkendelse deles med de ansvarlige myndigheder.

Kommissionen glæder sig derfor over alle initiativer til finansiering af sådanne projekter fra nationale, regionale eller private kilder. I denne forbindelse spiller samhørighedspolitikken også en vigtig rolle via kapacitetsopbygning.

Erklæring om SMV-instrumentet

Støtten til SMV'er i Horisont 2020 er af stor betydning og yder et væsentligt bidrag til at opfylde målsætningen om at fremme innovation, økonomisk vækst og jobskabelse. Derfor vil Kommissionen sikre, at støtten til SMV'er får stor synlighed i Horisont 2020, navnlig via SMV-instrumentet i arbejdsprogrammerne, retningslinjerne og kommunikationsaktiviteterne. Der vil blive gjort alle bestræbelser på at sikre, at det er enkelt og nemt for SMV'er at finde frem til og anvende de muligheder, der gives dem i forbindelse med »Samfundsmæssige udfordringer« og LEIT (»Lederskab inden for støtte- og industriteknologi«).

SMV-instrumentet gennemføres ved hjælp af en fælles centraliseret forvaltningsstruktur, der har ansvaret for evaluering og forvaltning af projekterne, herunder anvendelsen af fælles IT-systemer og virksomhedsprocesser.

SMV-instrumentet skal tiltrække SMV'ernes mest ambitiøse innovationsprojekter. Det vil fortrinsvist blive gennemført efter »bottom-up-princippet« ved hjælp af en permanent åben indkaldelse, der er tilpasset SMV'ernes behov, sådan som det fremgår af det specifikke mål »innovation i SMV'er«, samtidig med at der tages hensyn til prioriteter og mål i LEIT og samfundsmæssige udfordringer, og der gives mulighed for tværgående udfordringer/LEIT, idet bottom-up-fremgangsmåden fastholdes. Denne indkaldelse kan revideres/fornyes hvert andet år for at tage hensyn til de toårige strategiske programmer. Der kan i givet fald organiseres indkaldelser i forbindelse med specifikke spørgsmål af strategisk interesse ud over den ovenfor beskrevne indkaldelse. Disse indkaldelser vil anvende SMV-instrumentets koncept og procedurer samt det fælles kontaktpunkt for ansøgere og de ledsagende mentor- og coach-tjenester.

Erklæring ad artikel 6, stk. 5

Med forbehold af den årlige budgetprocedure, er det Kommissionens hensigt i forbindelse med den strukturerede dialog med Europa-Parlamentet at forelægge en årlig rapport om gennemførelsen af budgetfordelingen i bilag II til Horisont 2020 efter særlige indsatsområder og specifikke mål inden for disse indsatsområder, herunder enhver anvendelse af artikel 6, stk. 5.

Erklæring ad artikel 12

Kommissionen vil efter anmodning forelægge de vedtagne arbejdsprogrammer for det kompetente udvalg i Europa-Parlamentet."

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/288 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/288

---

P7_TA(2013)0500

Reglerne for deltagelse og formidling i Horisont 2020 ***I

Europa Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)« (COM(2011)0810 — C7-0465/2011 — 2011/0399(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/54)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0810), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0810),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 173 og 183 og 188, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0465/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 173 og 183 og 188, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0465/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Revisionsretten af 19. juli 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Revisionsretten af 19. juli 2012 (1),

| — | under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. marts 2012 (2), |
| --- | --- |

—

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. marts 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. september 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. september 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget og Budgetudvalget (A7-0428/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget og Budgetudvalget (A7-0428/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | noterer sig Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

noterer sig Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 318 af 20.10.2012, s. 1.

(2)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 111.

---

P7_TC1-COD(2011)0399

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1290/2013).

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

ERKLÆRINGER FRA KOMMISSIONEN

Erklæring om direkte omkostninger i forbindelse med store forskningsinfrastrukturer

Til imødekommelse af interessenternes krav forpligter Kommissionen sig til at behandle spørgsmålet om direkte omkostninger i forbindelse med store forskningsinfrastrukturer efter de i denne erklæring beskrevne retningslinjer.

Retningslinjen for direkte omkostninger ved store forskningsinfrastrukturer inden for Horisont 2020 vil gælde for omkostningerne ved store forskningsinfrastrukturer med en samlet værdi af mindst 20 millioner EUR for en given tilskudsmodtager, opgjort som summen af de historiske aktivværdier for de enkelte forskningsinfrastrukturer, som de fremgår af den pågældende tilskudsmodtagers sidste afsluttede balance forud for datoen for undertegnelsen af tilskudsaftalen, eller opgjort på grundlag af omkostningerne ved leje eller leasing af forskningsinfrastrukturerne.

For værdier under denne tærskel vil retningslinjen for direkte omkostninger ved store forskningsinfrastrukturer ikke finde anvendelse. Individuelle udgiftsposter kan opgives som støtteberettigede direkte omkostninger i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i tilskudsaftalen.

Generelt vil enhver omkostning kunne opgives som direkte omkostning, hvis den både opfylder de generelle kriterier for støtteberettigelse og er direkte knyttet til gennemførelsen af aktionen og derfor kan henregnes direkte til den.

For en stor forskningsinfrastruktur, der anvendes til et projekt, vil dette typisk gælde for de aktiverede omkostninger og driftsomkostningerne.

»Aktiverede omkostninger« vil være omkostningerne ved at til at etablere og/eller forny den store forskningsinfrastruktur, samt visse specifikke omkostninger ved istandsættelse og vedligeholdelse af den store forskningsinfrastruktur samt dele eller vigtige integrerende komponenter.

»Driftsomkostninger«' vil være omkostninger, som tilskudsmodtageren specifikt pådrager sig ved driften af den store forskningsinfrastruktur.

Visse andre omkostninger vil derimod typisk ikke kunne opgives som direkte omkostninger, men vil anses for at være dækket af den faste godtgørelse for indirekte omkostninger, f.eks. udgifter til leje, leasing eller afskrivning af kontorbygninger og hovedsæder.

Med hensyn til omkostninger, som kun delvis er forårsaget projektets aktiviteter, kan kun den del, som er målt direkte på projektet, opgives.

Med henblik herpå skal tilskudsmodtagerens målesystem muliggøre en nøjagtig kvantificering af omkostningens faktiske værdi for projektet (dvs. vise, hvor meget der reelt er forbrugt/brugt til projektet). Dette vil være tilfældet, hvis målingen er baseret på leverandørens faktura.

Målingen af omkostningen hænger normalt sammen med den tid, der er brugt på projektet, som skal svare til det faktiske antal timer/dage/måneder, hvori forskningsinfrastrukturen er blevet anvendt til projektet. Det samlede antal produktive timer/dage/måneder skal svare til forskningsinfrastrukturens fulde brugspotentiale (fulde kapacitet). Ved beregningen af den fulde kapacitet medtages enhver periode, hvor forskningsinfrastrukturen er brugbar, men ikke brugt. Dog skal der ved beregningen af den fulde kapacitet tages behørigt hensyn til faktiske begrænsninger såsom infrastrukturens åbningstider og tid, der hengår med reparation og vedligeholdelse (herunder kalibrering og testning).

Hvis en omkostning på grund af tekniske begrænsninger kun kan måles direkte på forskningsinfrastrukturen, men ikke direkte på projektet, vil et acceptabelt alternativ være at måle denne omkostning i enheder af faktisk anvendelse af relevans for projektet, understøttet af nøjagtige tekniske specifikationer og faktiske data og fastsat på grundlag af tilskudsmodtagerens analytiske omkostningsregnskabssystem.

Omkostningerne og deres direkte forbindelse til projektet skal understøttes af passende dokumentation, der kan sikre et fyldestgørende revisionsspor.

Tilskudsmodtageren kan eventuelt påvise den direkte forbindelse via fyldestgørende alternative bevismidler.

Kommissionens tjenestegrene vil anbefale bedste praksisser for direkte måling og dokumentation (f.eks., for aktiverede omkostninger: regnskaber ledsaget af den afskrivningspolitik, tilskudsmodtageren anvender som en del af sine sædvanlige regnskabsprincipper, omfattende en beregning af aktivets potentielle anvendelse og økonomiske levetid og dokumentation for dets faktiske anvendelse i forbindelse med projektet, og, for driftsomkostninger: specifikke, tydeligt mærkede fakturaer relateret til den store forskningsinfrastruktur, kontrakt, projekttid etc.)..

Kommissionen vil på anmodning af en tilskudsmodtager med store forskningsinfrastrukturer og under hensyntagen til de disponible ressourcer og princippet om omkostningseffektivitet være villig til at foretage en forhåndsvurdering af tilskudsmodtagerens metode til beregning af direkte omkostninger på en enkel og gennemsigtig måde, af hensyn til retssikkerheden. Der vil ved efterfølgende revisioner blive taget fuldt hensyn til sådanne forhåndsvurderinger.

Desuden vil Kommissionen nedsætte en gruppe bestående af repræsentanter fra relevante interesseorganisationer til evaluering af retningslinjen.

Kommissionen bekræfter, at den straks vil vedtage retningslinjen for direkte omkostninger ved store forskningsinfrastrukturer, når Horisont 2020-forordningerne er blevet vedtaget.

Erklæring om retningslinjer vedrørende kriterierne for anvendelse af »bonusordningen«

For så vidt angår spørgsmålet om bonusmidler er det Kommissionens hensigt at udstede retningslinjer vedrørende kriterierne for anvendelse heraf, så snart forordningen om reglerne for deltagelse og formidling i Horisont 2020 er vedtaget.

Erklæring om »den hurtige vej til innovation« (»Fast track to Innovation« — FTI)

Kommissionen agter at gøre pilotprojektet FTI tilstrækkeligt synligt i forsknings- og innovationskredse via oplysnings- og formidlingsaktiviteter forud for indkaldelsen af forslag til pilotprojektet i 2015.

Det er ikke Kommissionens hensigt på forhånd at begrænse varigheden af FTI-aktioner. Der skal ved vurderingen af et forslags »gennemslagskraft« tages tilstrækkelig hensyn til faktorer såsom tidsfølsomhed og den internationale konkurrencesituation for at sikre den fleksibilitet, som de forskellige særpræg ved forskellige områder af anvendt forskning nødvendiggør.

Ud over den tilbundsgående vurdering, der skal foretages som led i den foreløbige evaluering af Horisont 2020, vil FTI-pilotprojektet blive genstand for en løbende overvågning af alle praktiske aspekter vedrørende indsendelse, evaluering, udvælgelse og budgettering af forslag efter FTI-indkaldelsen med virkning fra den første skæringsdato i 2015.

For at sikre, at pilotprojektet kan blive effektivt, og at der kan gennemføres en ordentlig evaluering, kan det blive nødvendigt at støtte op til hundrede projekter.

Erklæring ad artikel 3 og 4

Det er Kommissionens hensigt, at tilskudsaftalen skal indeholde henvisninger til den nationale lovgivning vedrørende aktindsigt i dokumenter og fortrolighed, med henblik på at finde en passende balance mellem de forskellige interesser.

Erklæring ad artikel 28

(mulighed for en 100 % godtgørelsessats for ikke-udbyttegivende retlige enheder i forbindelse med innovationsaktiviteter)

Kommissionen bemærker, at også ikke-udbyttegivende enheder kan udføre markedsnære økonomiske aktiviteter, og at en subsidering heraf kan skabe forvridninger på det indre marked. Kommissionen vil derfor foretage en forhåndsvurdering af, om de støtteberettigede aktiviteter er af økonomisk karakter, om der er sikkerhed for, at der ikke forekommer krydssubsidiering af de økonomiske aktiviteter, og om finansieringssatsen for de støtteberettigede økonomiske aktiviteter har negative virkninger for konkurrencen på det indre marked, som ikke opvejes af deres positive virkninger.

Erklæring ad artikel 42

Det er Kommissionens hensigt i standardtilskudsaftalen at fastsætte tidsfrister vedrørende beskyttelse af resultater under hensyntagen til tidsfristerne i RP7.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/292 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/292

---

P7_TA(2013)0501

Strategisk innovationsdagsorden for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om den strategiske innovationsdagsorden for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT): EIT's bidrag til et mere innovativt Europa (COM(2011)0822 — C7-0462/2011 — 2011/0387(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/55)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0822), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0822),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 173, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7–0462/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 173, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7–0462/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. marts 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. marts 2012 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. september 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. september 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og Retsudvalget (A7-0422/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og Retsudvalget (A7-0422/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 181 af 21.6 2012, s. 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0387

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2013/EU om den strategiske innovationsdagsorden for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT): EIT's bidrag til et mere innovativt Europa

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse nr. 1312/2013/EU).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/293 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/293

---

P7_TA(2013)0502

Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 294/2008 om oprettelse af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (COM(2011)0817 — C7-0467/2011 — 2011/0384(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/56)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0817), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0817),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 173, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0467/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 173, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0467/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 28. marts 2012 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 28. marts 2012 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. september 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. september 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Kultur- og Uddannelsesudvalget, Budgetudvalget og Retsudvalget (A7-0403/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Kultur- og Uddannelsesudvalget, Budgetudvalget og Retsudvalget (A7-0403/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0384

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af forordning (EF) nr. 294/2008 om oprettelse af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1292/2013).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/294 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/294

---

P7_TA(2013)0503

Program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (2014-2020) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (2014-2020) (COM(2011)0834 — C7-0463/2011 — 2011/0394(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/57)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0834),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 173 og 195 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0463/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 173 og 195 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0463/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det svenske parlament, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det svenske parlament, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 29. marts 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 29. marts 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 9. oktober 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 9. oktober 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. september 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. september 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0420/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0420/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 125.

(2)  EUT C 391 af 18.12.2012, s. 37.

---

P7_TC1-COD(2011)0394

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1639/2006/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1287/2013).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/295 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/295

---

P7_TA(2013)0504

Særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Rådets afgørelse om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) (COM(2011)0811 — C7-0509/2011 — 2011/0402(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2016/C 436/58)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2011)0811), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2011)0811),

| — | der henviser til artikel 182, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0509/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 182, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0509/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Retsudvalget (A7-0002/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Retsudvalget (A7-0002/2013),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

P7_TC1-CNS(2011)0402

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2013/EU om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)

(EØS-relevant tekst)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 182, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter en særlig lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtning(er):

| (1) | I overensstemmelse med traktatens artikel 182, stk. 3, iværksættes Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. [...] af ... om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (»Horisont 2020«) (4) — ved hjælp af et særprogram, som fastsætter de nærmere bestemmelser for dets gennemførelse, dets varighed og de midler, der skønnes nødvendige hertil. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med traktatens artikel 182, stk. 3, iværksættes Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. [...] af ... om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (»Horisont 2020«) (4) — ved hjælp af et særprogram, som fastsætter de nærmere bestemmelser for dets gennemførelse, dets varighed og de midler, der skønnes nødvendige hertil.

| (2) | Horisont 2020 har tre mål, nemlig at frembringe videnskabelige topresultater (»videnskabelig topkvalitet«), at være industriførende på en række områder (»industrielt lederskab«) og at håndtere samfundsmæssige udfordringer (»samfundsmæssige udfordringer«). Disse prioriteter bør gennemføres ved hjælp af et særprogram bestående af
  en del for hver af de
  tre
  prioriteter, en del for »Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen«, en del for »Videnskab med og for samfundet«
  og en del med direkte aktioner gennemført af Det Fælles Forskningscenter (FFC). |
| --- | --- |

(2)

Horisont 2020 har tre mål, nemlig at frembringe videnskabelige topresultater (»videnskabelig topkvalitet«), at være industriførende på en række områder (»industrielt lederskab«) og at håndtere samfundsmæssige udfordringer (»samfundsmæssige udfordringer«). Disse prioriteter bør gennemføres ved hjælp af et særprogram bestående af
  en del for hver af de
  tre
  prioriteter, en del for »Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen«, en del for »Videnskab med og for samfundet«
  og en del med direkte aktioner gennemført af Det Fælles Forskningscenter (FFC).

| (2a) | Alle tre prioriteter bør omfatte en international dimension. Der bør opretholdes internationale samarbejdsaktiviteter på et niveau, der mindst svarer til niveauet i det syvende rammeprogram. |
| --- | --- |

(2a)

Alle tre prioriteter bør omfatte en international dimension. Der bør opretholdes internationale samarbejdsaktiviteter på et niveau, der mindst svarer til niveauet i det syvende rammeprogram.

| (3) | Horisont 2020 fastlægger de generelle mål for rammeprogrammet, prioriteterne og hovedlinjerne i specifikke mål og aktioner, der skal gennemføres, medens særprogrammet bør fastlægge de specifikke mål og hovedlinjerne i de aktiviteter, der vedrører de enkelte dele. Gennemførelsesbestemmelserne i Horisont 2020 gælder fuldt ud for dette særprogram, herunder også bestemmelserne om etiske principper. |
| --- | --- |

(3)

Horisont 2020 fastlægger de generelle mål for rammeprogrammet, prioriteterne og hovedlinjerne i specifikke mål og aktioner, der skal gennemføres, medens særprogrammet bør fastlægge de specifikke mål og hovedlinjerne i de aktiviteter, der vedrører de enkelte dele. Gennemførelsesbestemmelserne i Horisont 2020 gælder fuldt ud for dette særprogram, herunder også bestemmelserne om etiske principper.

| (4) | Hver del bør supplere særprogrammets andre dele og gennemføres i sammenhæng med disse. |
| --- | --- |

(4)

Hver del bør supplere særprogrammets andre dele og gennemføres i sammenhæng med disse.

| (5) | Der er et kritisk behov for at styrke
  , udbrede
  og udvide Unionens videnskabelige grundlag og sikre en strøm af verdensførende forskning og talent, som sikrer Europas konkurrenceevne og velfærd på langt sigt. Del I »Videnskabelig topkvalitet« bør støtte Det Europæiske Forskningsråds aktiviteter inden for frontlinjeforskning og fremtidige og fremspirende teknologier, Marie
  Sklodowska-Curie-programmets
  aktioner og europæiske forskningsinfrastrukturer. Aktiviteterne bør sigte mod at opbygge kompetencer på lang sigt med et stærkt fokus på næste generation inden for videnskab, systemer og forskere og på at støtte nye talenter fra hele Unionen og fra associerede lande. Unionens aktiviteter til støtte for videnskabelig topkvalitet bør medvirke til at konsolidere det europæiske forskningsområde og gøre Unionens videnskabelige system mere konkurrencedygtigt og attraktivt på globalt plan. |
| --- | --- |

(5)

Der er et kritisk behov for at styrke
  , udbrede
  og udvide Unionens videnskabelige grundlag og sikre en strøm af verdensførende forskning og talent, som sikrer Europas konkurrenceevne og velfærd på langt sigt. Del I »Videnskabelig topkvalitet« bør støtte Det Europæiske Forskningsråds aktiviteter inden for frontlinjeforskning og fremtidige og fremspirende teknologier, Marie
  Sklodowska-Curie-programmets
  aktioner og europæiske forskningsinfrastrukturer. Aktiviteterne bør sigte mod at opbygge kompetencer på lang sigt med et stærkt fokus på næste generation inden for videnskab, systemer og forskere og på at støtte nye talenter fra hele Unionen og fra associerede lande. Unionens aktiviteter til støtte for videnskabelig topkvalitet bør medvirke til at konsolidere det europæiske forskningsområde og gøre Unionens videnskabelige system mere konkurrencedygtigt og attraktivt på globalt plan.

| (6) | Forskningsaktioner, der udføres under del I »Videnskabelig topkvalitet«, bør fastlægges i overensstemmelse med de videnskabelige behov ▌. Forskningsdagsordenen bør fastlægges i tæt samarbejde med det videnskabelige samfund. Forskning bør finansieres på grundlag af topkvalitet. |
| --- | --- |

(6)

Forskningsaktioner, der udføres under del I »Videnskabelig topkvalitet«, bør fastlægges i overensstemmelse med de videnskabelige behov ▌. Forskningsdagsordenen bør fastlægges i tæt samarbejde med det videnskabelige samfund. Forskning bør finansieres på grundlag af topkvalitet.

| (7) | Det Europæiske Forskningsråd bør efterfølge Det Europæiske Forskningsråd, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2007/134/EF (5). Det bør arbejde i henhold til de anerkendte principper om videnskabelig topkvalitet, uafhængighed, effektivitet og gennemskuelighed. |
| --- | --- |

(7)

Det Europæiske Forskningsråd bør efterfølge Det Europæiske Forskningsråd, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2007/134/EF (5). Det bør arbejde i henhold til de anerkendte principper om videnskabelig topkvalitet, uafhængighed, effektivitet og gennemskuelighed.

| (8) | Med henblik på at bevare og øge Unionens industrielle lederskab er det tvingende nødvendigt at stimulere den private sektors investeringer i forskning og udvikling og innovation, fremme forskning og innovation med en erhvervsinitieret dagsorden og fremskynde udviklingen af nye teknologier, der skal danne grundlaget morgendagens virksomheder og økonomiske vækst. Del II »Industrielt lederskab« bør støtte investeringer i topkvalitetsforskning og -innovation inden for centrale støtteteknologier og andre industrielle teknologier, lette adgangen til risikovillig kapital for innovative virksomheder og projekter og støtte innovation i små og mellemstore virksomheder i hele Unionen. |
| --- | --- |

(8)

Med henblik på at bevare og øge Unionens industrielle lederskab er det tvingende nødvendigt at stimulere den private sektors investeringer i forskning og udvikling og innovation, fremme forskning og innovation med en erhvervsinitieret dagsorden og fremskynde udviklingen af nye teknologier, der skal danne grundlaget morgendagens virksomheder og økonomiske vækst. Del II »Industrielt lederskab« bør støtte investeringer i topkvalitetsforskning og -innovation inden for centrale støtteteknologier og andre industrielle teknologier, lette adgangen til risikovillig kapital for innovative virksomheder og projekter og støtte innovation i små og mellemstore virksomheder i hele Unionen.

| (9) | Rumforskning og -innovation, hvor Unionen har delt kompetence, bør indgå som et integreret element i del II »Industrielt lederskab« for at opnå størst mulig videnskabelig, økonomisk og samfundsmæssig virkning og for at sikre en effektiv og omkostningseffektiv gennemførelse. |
| --- | --- |

(9)

Rumforskning og -innovation, hvor Unionen har delt kompetence, bør indgå som et integreret element i del II »Industrielt lederskab« for at opnå størst mulig videnskabelig, økonomisk og samfundsmæssig virkning og for at sikre en effektiv og omkostningseffektiv gennemførelse.

| (10) | Håndteringen af de store samfundsmæssige udfordringer, der er beskrevet i Europa 2020-strategien (6), kræver store investeringer i forskning og innovation for at udvikle og indføre nye og banebrydende løsninger, der har den nødvendige størrelse og det nødvendige omfang. Disse udfordringer giver også større økonomiske muligheder for innovative virksomheder og bidrager således til Unionens konkurrenceevne og beskæftigelsen. |
| --- | --- |

(10)

Håndteringen af de store samfundsmæssige udfordringer, der er beskrevet i Europa 2020-strategien (6), kræver store investeringer i forskning og innovation for at udvikle og indføre nye og banebrydende løsninger, der har den nødvendige størrelse og det nødvendige omfang. Disse udfordringer giver også større økonomiske muligheder for innovative virksomheder og bidrager således til Unionens konkurrenceevne og beskæftigelsen.

| (11) | Del III »Samfundsmæssige udfordringer« bør øge effektiviteten af forskning og innovation, når det gælder at reagere på de centrale samfundsmæssige udfordringer, ved at støtte topkvalitetsforskning og -innovation. Disse aktiviteter bør gennemføres ved anvendelse af en problemorienteret tilgang, som forener ressourcer og viden på tværs af områder, teknologier og discipliner. Forskning inden for samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber er et vigtigt aspekt i forbindelse med håndteringen af alle udfordringerne. Aktiviteterne bør dække hele viften af forskning og innovation,
  herunder
  innovationsrelaterede aktiviteter såsom pilotprojekter, demonstrationsprojekter, prøveanlæg, støtte til offentlige indkøb, prænormativ forskning og standardiseringsarbejde samt markedsføring af innovationer. Aktiviteterne bør direkte støtte de tilsvarende sektorpolitiske kompetencer på EU-plan
  , hvis det er relevant
  . Alle udfordringer bør håndteres, så de bidrager til det overordnede mål om bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

(11)

Del III »Samfundsmæssige udfordringer« bør øge effektiviteten af forskning og innovation, når det gælder at reagere på de centrale samfundsmæssige udfordringer, ved at støtte topkvalitetsforskning og -innovation. Disse aktiviteter bør gennemføres ved anvendelse af en problemorienteret tilgang, som forener ressourcer og viden på tværs af områder, teknologier og discipliner. Forskning inden for samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber er et vigtigt aspekt i forbindelse med håndteringen af alle udfordringerne. Aktiviteterne bør dække hele viften af forskning og innovation,
  herunder
  innovationsrelaterede aktiviteter såsom pilotprojekter, demonstrationsprojekter, prøveanlæg, støtte til offentlige indkøb, prænormativ forskning og standardiseringsarbejde samt markedsføring af innovationer. Aktiviteterne bør direkte støtte de tilsvarende sektorpolitiske kompetencer på EU-plan
  , hvis det er relevant
  . Alle udfordringer bør håndteres, så de bidrager til det overordnede mål om bæredygtig udvikling.

| (11a) | Der bør findes en passende balance mellem mindre og større projekter inden for »samfundsmæssige udfordringer« og »lederskab inden for støtte- og industriteknologi«. |
| --- | --- |

(11a)

Der bør findes en passende balance mellem mindre og større projekter inden for »samfundsmæssige udfordringer« og »lederskab inden for støtte- og industriteknologi«.

| (11b) | Del IIIa »Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen« bør udnytte potentialet i Europas talentmasse fuldt ud og sikre, at fordelene ved en innovationsbaseret økonomi både maksimeres og spredes bredt ud i hele Unionen i overensstemmelse med princippet om topkvalitet. |
| --- | --- |

(11b)

Del IIIa »Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen« bør udnytte potentialet i Europas talentmasse fuldt ud og sikre, at fordelene ved en innovationsbaseret økonomi både maksimeres og spredes bredt ud i hele Unionen i overensstemmelse med princippet om topkvalitet.

| (11c) | Del IIIb »Videnskab med og for samfundet« bør opbygge effektivt samarbejde mellem videnskaben og samfundet, fremme rekrutteringen af nyt talent til videnskaben og koble videnskabelig topkvalitet sammen med social bevidsthed og socialt ansvar. |
| --- | --- |

(11c)

Del IIIb »Videnskab med og for samfundet« bør opbygge effektivt samarbejde mellem videnskaben og samfundet, fremme rekrutteringen af nyt talent til videnskaben og koble videnskabelig topkvalitet sammen med social bevidsthed og socialt ansvar.

| (12) | Det Fælles Forskningscenter (FFC), som er en integreret del af Horisont 2020, bør fortsætte med at yde uafhængig kundeorienteret videnskabelig og teknologisk støtte til udformning, udvikling, gennemførelse og overvågning af Unionens politikker. Med henblik herpå bør Det Fælles Forskningscenter udføre forskning af højeste kvalitet. Når Det Fælles Forskningscenter udfører de direkte aktioner i overensstemmelse med sine opgaver, bør det navnlig lægge vægt på områder, som er vigtige for Unionen, nemlig intelligent, inklusiv og bæredygtig vækst, sikkerhed og unionsborgerskab samt det globale Europa. |
| --- | --- |

(12)

Det Fælles Forskningscenter (FFC), som er en integreret del af Horisont 2020, bør fortsætte med at yde uafhængig kundeorienteret videnskabelig og teknologisk støtte til udformning, udvikling, gennemførelse og overvågning af Unionens politikker. Med henblik herpå bør Det Fælles Forskningscenter udføre forskning af højeste kvalitet. Når Det Fælles Forskningscenter udfører de direkte aktioner i overensstemmelse med sine opgaver, bør det navnlig lægge vægt på områder, som er vigtige for Unionen, nemlig intelligent, inklusiv og bæredygtig vækst, sikkerhed og unionsborgerskab samt det globale Europa.

| (13) | Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner bør gennemføres på en fleksibel, effektiv og gennemsigtig måde, som tager hensyn til de relevante behov hos Det Fælles Forskningscenters brugere og Unionens politikker samt til målsætningen om at beskytte Unionens finansielle interesser. Forskningsaktionerne bør i givet fald tilpasses disse behov og den videnskabelige og teknologiske udvikling og sigte mod at opnå videnskabelig topkvalitet. |
| --- | --- |

(13)

Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner bør gennemføres på en fleksibel, effektiv og gennemsigtig måde, som tager hensyn til de relevante behov hos Det Fælles Forskningscenters brugere og Unionens politikker samt til målsætningen om at beskytte Unionens finansielle interesser. Forskningsaktionerne bør i givet fald tilpasses disse behov og den videnskabelige og teknologiske udvikling og sigte mod at opnå videnskabelig topkvalitet.

| (14) | Det Fælles Forskningscenter bør fortsat tilvejebringe yderligere ressourcer gennem konkurrencebaserede aktiviteter, herunder deltagelse i indirekte aktioner i Horisont 2020, tredjepartsarbejde og i mindre grad udnyttelse af intellektuel ejendom. |
| --- | --- |

(14)

Det Fælles Forskningscenter bør fortsat tilvejebringe yderligere ressourcer gennem konkurrencebaserede aktiviteter, herunder deltagelse i indirekte aktioner i Horisont 2020, tredjepartsarbejde og i mindre grad udnyttelse af intellektuel ejendom.

| (15) | Særprogrammet bør supplere foranstaltninger, som gennemføres i medlemsstaterne, og andre EU-foranstaltninger, som indgår i den overordnede strategi for gennemførelsen af Europa 2020-strategien ▌. |
| --- | --- |

(15)

Særprogrammet bør supplere foranstaltninger, som gennemføres i medlemsstaterne, og andre EU-foranstaltninger, som indgår i den overordnede strategi for gennemførelsen af Europa 2020-strategien ▌.

| (15a) | I henhold til Rådets afgørelse 2001/822/EF af 27. november 2001 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab (»associeringsafgørelse«) som ændret er retlige enheder i de oversøiske lande og territorier berettiget til at deltage i Horisont 2020 med forbehold af de særlige betingelser heri. |
| --- | --- |

(15a)

I henhold til Rådets afgørelse 2001/822/EF af 27. november 2001 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab (»associeringsafgørelse«) som ændret er retlige enheder i de oversøiske lande og territorier berettiget til at deltage i Horisont 2020 med forbehold af de særlige betingelser heri.

| (16) | For at sikre, at ▌de særlige betingelser for anvendelse af finansieringsfaciliteterne afspejler markedsforholdene, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen med henblik på, at denne kan tilpasse eller
  fremme
  de særlige betingelser for anvendelse af finansieringsfaciliteterne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau.
  Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Rådet. |
| --- | --- |

(16)

For at sikre, at ▌de særlige betingelser for anvendelse af finansieringsfaciliteterne afspejler markedsforholdene, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen med henblik på, at denne kan tilpasse eller
  fremme
  de særlige betingelser for anvendelse af finansieringsfaciliteterne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau.

Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Rådet.

| (17) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af særprogrammet, bør Kommissionen have gennemførelsesbeføjelser til at vedtage arbejdsprogrammer for gennemførelsen af særprogrammet. |
| --- | --- |

(17)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af særprogrammet, bør Kommissionen have gennemførelsesbeføjelser til at vedtage arbejdsprogrammer for gennemførelsen af særprogrammet.

| (18) | Gennemførelsesbeføjelserne i forbindelse med arbejdsprogrammerne for del I, II, III,
  IIIa og IIIb
  med undtagelse af Det Europæiske Forskningsråds aktioner, hvor Kommissionen ikke afviger fra Det Videnskabelige Råds holdning, bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (7). |
| --- | --- |

(18)

Gennemførelsesbeføjelserne i forbindelse med arbejdsprogrammerne for del I, II, III,
  IIIa og IIIb
  med undtagelse af Det Europæiske Forskningsråds aktioner, hvor Kommissionen ikke afviger fra Det Videnskabelige Råds holdning, bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (7).

| (19) | Det Fælles Forskningscenters styrelsesråd oprettet ved Kommissionens afgørelse 96/282/Euratom af 10. april 1996 om reorganisering af Det Fælles Forskningscenter (8) er blevet hørt om det videnskabelige og teknologiske indhold af særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner. |
| --- | --- |

(19)

Det Fælles Forskningscenters styrelsesråd oprettet ved Kommissionens afgørelse 96/282/Euratom af 10. april 1996 om reorganisering af Det Fælles Forskningscenter (8) er blevet hørt om det videnskabelige og teknologiske indhold af særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner.

| (20) | Af klarheds- og retssikkerhedshensyn bør følgende retsakter ophæves: Rådets beslutning 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Samarbejde til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-13) (9), Rådets beslutning 2006/972/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Idéer til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (10), Rådets beslutning 2006/973/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Mennesker til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (11), Rådets beslutning 2006/974/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Kapacitet til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (12) og Rådets beslutning 2006/975/EF af 19. december 2006 om særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner under Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (13) — |
| --- | --- |

(20)

Af klarheds- og retssikkerhedshensyn bør følgende retsakter ophæves: Rådets beslutning 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Samarbejde til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-13) (9), Rådets beslutning 2006/972/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Idéer til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (10), Rådets beslutning 2006/973/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Mennesker til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (11), Rådets beslutning 2006/974/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Kapacitet til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (12) og Rådets beslutning 2006/975/EF af 19. december 2006 om særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner under Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (13) —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

AFSNIT I

OPRETTELSE

Artikel 1

Genstand

Ved denne afgørelse oprettes særprogrammet til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. nr. XX/2012 (14), og der fastsættes specifikke mål for Unionens støtte til de forsknings- og innovationsaktiviteter, der er beskrevet i artikel 1 i den nævnte forordning, og regler for gennemførelsen.

Artikel 2

Oprettelse af særprogrammet

1.   Særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) (i det følgende benævnt »særprogrammet«) oprettes hermed for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.

2.   I overensstemmelse med artikel 5, stk. 2 og stk. 3, i forordning (EU) nr. XX/2012 [Horisont 2020-forordningen] består særprogrammet af følgende dele:

| a) | Del I »Videnskabelig topkvalitet« |
| --- | --- |

a)

Del I »Videnskabelig topkvalitet«

| b) | Del II »Industrielt lederskab« |
| --- | --- |

b)

Del II »Industrielt lederskab«

| c) | Del III »Samfundsmæssige udfordringer« |
| --- | --- |

c)

Del III »Samfundsmæssige udfordringer«

| d) | Del IV »Det Fælles Forskningscenters (FFC) ikkenukleare direkte aktioner«. |
| --- | --- |

d)

Del IV »Det Fælles Forskningscenters (FFC) ikkenukleare direkte aktioner«.

Artikel 3

Specifikke mål

1.   Del I »Videnskabelig topkvalitet« har til formål at styrke kvaliteten i den europæiske forskning i overensstemmelse med det prioriterede område »Videnskabelig topkvalitet«, der er anført i artikel 5, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. XX/2012 [Horisont 2020-forordningen], ved at forfølge følgende specifikke mål:

| a) | styrkelse af frontlinjeforskningen gennem Det Europæiske Forskningsråds (EFR) aktiviteter |
| --- | --- |

a)

styrkelse af frontlinjeforskningen gennem Det Europæiske Forskningsråds (EFR) aktiviteter

| b) | styrkelse af forskningen i fremtidige og fremspirende teknologier |
| --- | --- |

b)

styrkelse af forskningen i fremtidige og fremspirende teknologier

| c) | styrkelse af færdigheder, uddannelse og karriereudvikling gennem Marie Skłodowska-Curie-aktioner ▌ |
| --- | --- |

c)

styrkelse af færdigheder, uddannelse og karriereudvikling gennem Marie Skłodowska-Curie-aktioner ▌

| d) | styrkelse af europæiske forskningsinfrastrukturer, herunder e-infrastrukturer. |
| --- | --- |

d)

styrkelse af europæiske forskningsinfrastrukturer, herunder e-infrastrukturer.

Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del I.

2.   Del II »Industrielt lederskab« har til formål at styrke det industrielle lederskab og konkurrenceevnen i overensstemmelse med det prioriterede område »industrielt lederskab«, der er anført i artikel 5, stk. 2, litra b) i forordning (EU) nr. XX/2012 [Horisont 2020-forordningen], ved at forfølge følgende specifikke mål:

| a) | fremme af Europas industrielle lederskab gennem forskning, teknologisk udvikling, demonstration og innovation inden for følgende nøgle- og industriteknologier:






  i) | informations- og kommunikationsteknologier |
| --- | --- | --- |

a)

fremme af Europas industrielle lederskab gennem forskning, teknologisk udvikling, demonstration og innovation inden for følgende nøgle- og industriteknologier:

i)

informations- og kommunikationsteknologier

| ii) | nanoteknologi |
| --- | --- |

ii)

nanoteknologi

| iii) | avancerede materialer |
| --- | --- |

iii)

avancerede materialer

| iv) | bioteknologi |
| --- | --- |

iv)

bioteknologi

| v) | avanceret fremstilling og forarbejdning |
| --- | --- |

v)

avanceret fremstilling og forarbejdning

| vi) | rumfart |
| --- | --- |

vi)

rumfart

| b) | bedre adgang til risikovillig kapital til investeringer i forskning og innovation |
| --- | --- |

b)

bedre adgang til risikovillig kapital til investeringer i forskning og innovation

| c) | øget innovation i små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

c)

øget innovation i små og mellemstore virksomheder.

Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del II. Der fastlægges særlige vilkår for at benytte sig af finansieringsfaciliteterne under det specifikke mål i litra b). Disse vilkår er anført i bilag I, del II, afsnit 2.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10
  vedrørende ændring af andelen af investeringer fra Horisont 2020-egenkapitalfaciliteten ud af de samlede EU-investeringer i udvidelses- og vækstfasen vedrørende finansieringsinstrumenter som omhandlet i bilag I, del II, punkt 2
  .

3.   Del III »Samfundsmæssige udfordringer« skal bidrage til det prioriterede område »Samfundsmæssige udfordringer« i artikel 5, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. XX/2012 [Horisont 2020-forordningen] gennem aktioner inden for forskning, teknologisk udvikling, demonstration og innovation, som bidrager til følgende specifikke mål:

| a) | Forbedre alles sundhed og velvære gennem hele livet |
| --- | --- |

a)

Forbedre alles sundhed og velvære gennem hele livet

| b) | sikring af tilstrækkelige forsyninger af sikre
  og sunde
  fødevarer af høj kvalitet og andre biobaserede produkter ved at udvikle produktive
  , bæredygtige
  og ressourceeffektive primære produktionssystemer, fremme af tilhørende økosystemtjenester
  og genvinding af biologisk diversitet
  sammen med konkurrencedygtige
  forsynings-, forarbejdnings- og afsætningskæder
  med lav CO2-udledning |
| --- | --- |

b)

sikring af tilstrækkelige forsyninger af sikre
  og sunde
  fødevarer af høj kvalitet og andre biobaserede produkter ved at udvikle produktive
  , bæredygtige
  og ressourceeffektive primære produktionssystemer, fremme af tilhørende økosystemtjenester
  og genvinding af biologisk diversitet
  sammen med konkurrencedygtige
  forsynings-, forarbejdnings- og afsætningskæder
  med lav CO2-udledning

| c) | overgang til et pålideligt,
  økonomisk overkommeligt, alment accepteret,
  bæredygtigt og konkurrencedygtigt energisystem, der tager sigte på at reducere afhængigheden af fossilt brændsel, set i lyset af
  de stadig mere knappe ressourcer,
  stigende energibehov og klimaændringerne |
| --- | --- |

c)

overgang til et pålideligt,
  økonomisk overkommeligt, alment accepteret,
  bæredygtigt og konkurrencedygtigt energisystem, der tager sigte på at reducere afhængigheden af fossilt brændsel, set i lyset af
  de stadig mere knappe ressourcer,
  stigende energibehov og klimaændringerne

| d) | udvikling af et europæisk transportsystem, som er ressourceeffektivt,
  klima- og
  miljøvenligt, sikkert og problemfrit til gavn for
  alle borgere
  , økonomien og samfundet |
| --- | --- |

d)

udvikling af et europæisk transportsystem, som er ressourceeffektivt,
  klima- og
  miljøvenligt, sikkert og problemfrit til gavn for
  alle borgere
  , økonomien og samfundet

| e) | udvikling af en
  ressource- og vandeffektiv
  økonomi og et
  ressource- og vandeffektivt samfund
  , der er robust over for klimaændringer
  , beskyttelse og bæredygtig forvaltning af naturressourcer og økosystemer
  og en bæredygtig
  forsyning og anvendelse af råstoffer
  for at opfylde en voksende verdensbefolknings behov inden for bæredygtige rammer for planetens naturressourcer
  og økosystemer |
| --- | --- |

e)

udvikling af en
  ressource- og vandeffektiv
  økonomi og et
  ressource- og vandeffektivt samfund
  , der er robust over for klimaændringer
  , beskyttelse og bæredygtig forvaltning af naturressourcer og økosystemer
  og en bæredygtig
  forsyning og anvendelse af råstoffer
  for at opfylde en voksende verdensbefolknings behov inden for bæredygtige rammer for planetens naturressourcer
  og økosystemer

| f) | fremme af
  en øget indsigt i Europa, tilvejebringelse af løsninger og støtte til
  rummelige, innovative og
  reflekterende
  europæiske samfund på baggrund af hidtil usete forandringer og tiltagende global indbyrdes afhængighed |
| --- | --- |

f)

fremme af
  en øget indsigt i Europa, tilvejebringelse af løsninger og støtte til
  rummelige, innovative og
  reflekterende
  europæiske samfund på baggrund af hidtil usete forandringer og tiltagende global indbyrdes afhængighed

| g) | fremme af sikre europæiske samfund på baggrund af hidtil usete forandringer og voksende indbyrdes global afhængighed og globale trusler og samtidig styrkelse af den europæiske tradition for frihed og retfærdighed. |
| --- | --- |

g)

fremme af sikre europæiske samfund på baggrund af hidtil usete forandringer og voksende indbyrdes global afhængighed og globale trusler og samtidig styrkelse af den europæiske tradition for frihed og retfærdighed.

Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del III.

3a.
     
  Del (IIIa) »Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen« skal udnytte potentialet i Europas talentmasse fuldt ud og sikre, at fordelene ved en innovationsbaseret økonomi både maksimeres og er bredt fordelt i hele Unionen i henhold til princippet om topkvalitet.

3b.
     
  Del (IIIb) »Videnskab med og for samfundet« skal opbygge et effektivt samarbejde mellem videnskab og samfundet, rekruttere nye talenter til videnskaben og matche videnskabelig topkvalitet med social bevidsthed og ansvar.

4.   Del IV »Det Fælles Forskningscenters (FFC) ikkenukleare direkte aktioner« skal bidrage til alle de prioriterede områder i artikel 5, stk. 2, i forordning (EU) nr. XX/2012 [Horisont 2020-forordningen] med det specifikke mål at levere kundeorienteret videnskabelig og teknologisk støtte til Unionens politikker.

Hovedlinjerne i forbindelse med dette specifikke mål er beskrevet i bilag I, del IV.

5.   Særprogrammet vurderes ud fra de opnåede resultater og virkninger i forhold til resultatindikatorer ▌.

Bilag II indeholder yderligere oplysninger om de vigtigste resultatnøgleindikatorer for de specifikke mål i stk. 1 til stk. 4.

▌

Artikel 4

Budget

1.   I overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, i forordning (EU) nr. XX/2012 [Horisont 2020-forordningen] udgør budgettet for gennemførelsen af særprogrammet [86,198 mia. EUR].

2.   Beløbet i stk. 1 fordeles mellem de fire dele, der er beskrevet i artikel 2, stk. 2, i nærværende afgørelse, i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) nr. XX/2012 [Horisont 2020-forordningen]. Den vejledende fordeling af budgetbevillingerne på de specifikke mål, der er anført i denne afgørelses artikel 3, og det samlede maksimumbidrag til Det Fælles Forskningscenters aktioner er angivet i bilag II til forordning (EU) nr. XX/2012 [Horisont 2020-forordningen].

3.   Højst 6 % af de beløb, der er anført i artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) nr. XX/2012 [Horisont 2020-forordningen] for særprogrammets del I, II og III, må anvendes til Kommissionens administrative udgifter.

4.   Bevillinger kan om nødvendigt opføres i budgettet efter 2020 til dækning af udgifter til teknisk eller administrativ bistand for fortsat at kunne forvalte aktioner, der ikke er afsluttet den 31. december 2020.

AFSNIT II

GENNEMFØRELSE

Artikel 5

Arbejdsprogrammer

1.   Særprogrammet gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer.

2.   Kommissionen vedtager fælles eller separate arbejdsprogrammer for gennemførelsen af del I, II og III af dette særprogram, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a), b) og c), undtagen for gennemførelsen af aktioner under det specifikke mål »Styrkelse af
  frontlinjeforskningen gennem Det Europæiske Forskningsråds aktiviteter« som omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a)
  . Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 9, stk. 2.

3.   Arbejdsprogrammerne for gennemførelsen af aktioner under det specifikke mål »Styrkelse af
  frontlinjeforskningen gennem Det Europæiske Forskningsråds aktiviteter
  « som fastlagt af Det Europæiske Forskningsråds Videnskabelige Råd, jf. artikel 7, stk. 2, litra b), vedtages af Kommissionen ved hjælp af en gennemførelsesretsakt
  i overensstemmelse med rådgivningsproceduren som omhandlet i artikel 9, stk. 2a
  . Kommissionen afviger kun fra det arbejdsprogram, der er fastlagt af Det Videnskabelige Råd, hvis den mener, at det ikke er i overensstemmelse med denne afgørelses bestemmelser. I så fald vedtager Kommissionen arbejdsprogrammet ved hjælp af en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med proceduren i artikel 9, stk. 2. Kommissionen skal på behørig vis begrunde en sådan foranstaltning.

4.   Kommissionen vedtager et separat flerårigt arbejdsprogram ved hjælp af en gennemførelsesretsakt for del IV af særprogrammet vedrørende Det Fælles Forskningscenters ikkenukleare direkte aktioner, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra d).

Dette arbejdsprogram skal tage hensyn til udtalelsen fra styrelsesrådet for Det Fælles Forskningscenter, som er omhandlet i Kommissionens afgørelse 96/282/Euratom.

5.   I arbejdsprogrammerne tages der hensyn til videnskabens, teknologiens og innovationens status på nationalt og internationalt plan samt på EU-plan og for den politiske, markedsmæssige og samfundsmæssige udvikling.
  Hvor det er relevant, skal
  de ▌indeholde oplysninger om samordningen med forsknings- og innovationsaktiviteter, som udføres af medlemsstaterne
  (samt deres regioner)
  , herunder inden for områder, hvor der findes fælles programlægningsinitiativer. Det ajourføres efter behov.

6.   Arbejdsprogrammerne for gennemførelsen af del I, II og III, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a), b) og c), skal beskrive de tilstræbte mål, de forventede resultater, gennemførelsesmetoderne og det samlede udgiftsbeløb, herunder indikative oplysninger om de klimarelaterede udgifter, hvor det er relevant. De skal også omfatte en beskrivelse af de aktioner, der skal finansieres, en angivelse af det beløb, der er allokeret til hver aktion, en foreløbig tidsplan for gennemførelsen og en flerårig tilgang og strategiske retningslinjer for de følgende gennemførelsesår. I forbindelse med tilskud skal de anføre prioriteterne,
  udvælgelses- og tildelingskriterierne og de forskellige tildelingskriteriers relative vægt
  og den maksimale
  sats for finansiering af de samlede støtteberettigede omkostninger
  .
  De skal også angive eventuelle supplerende udnyttelses- og formidlingsforpligtelser for deltagerne i overensstemmelse med artikel 40 i forordning (EU) nr. XX/2012 [regler for deltagelse].
  De skal
  efter behov
  give mulighed for
  en strategisk top-down-tilgang såvel som
  en bottom-up-tilgang, hvor målene nås på innovative måder.

Herudover skal disse arbejdsprogrammer omfatte et afsnit, som udpeger de tværgående foranstaltninger, som er omhandlet i artikel 13
  og i rammen for tværgående spørgsmål og støtteforanstaltninger i bilag I
  i forordning (EU) nr. XX/2012 [Horisont 2020-forordningen], og som dækker to eller flere specifikke mål inden for det samme prioriterede område og på tværs af to eller flere prioriterede områder. Aktionerne gennemføres på en integreret måde.

7.
     
  Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i artikel 9, stk. 2, følgende foranstaltninger:

| a) | afgørelsen om godkendelse af finansieringen af indirekte aktioner, hvis Unionens bidrag som led i programmet skønnes at nå op på eller overstige 2,5mio. EUR, dog undtaget aktioner under det specifikke mål omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a) og undtagen aktioner finansieret under »den hurtige vej til innovation« |
| --- | --- |

a)

afgørelsen om godkendelse af finansieringen af indirekte aktioner, hvis Unionens bidrag som led i programmet skønnes at nå op på eller overstige 2,5mio. EUR, dog undtaget aktioner under det specifikke mål omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a) og undtagen aktioner finansieret under »den hurtige vej til innovation«

| b) | afgørelsen om godkendelse af finansiering af aktioner, der omfatter anvendelse af humane embryoner og humane embryonale stamceller, og aktioner under det specifikke mål i artikel 3, stk. 3, litra g) |
| --- | --- |

b)

afgørelsen om godkendelse af finansiering af aktioner, der omfatter anvendelse af humane embryoner og humane embryonale stamceller, og aktioner under det specifikke mål i artikel 3, stk. 3, litra g)

| c) | afgørelsen om godkendelse af finansieringen af aktioner, hvis Unionens bidrag som led i programmet skønnes at nå op på eller overstige 0,6 mio. EUR, dog undtaget aktioner under det specifikke mål omhandlet i artikel 3, stk. 3, litra f), og aktioner omhandlet i artikel 3, stk. 3a, og artikel 3, stk. 3b |
| --- | --- |

c)

afgørelsen om godkendelse af finansieringen af aktioner, hvis Unionens bidrag som led i programmet skønnes at nå op på eller overstige 0,6 mio. EUR, dog undtaget aktioner under det specifikke mål omhandlet i artikel 3, stk. 3, litra f), og aktioner omhandlet i artikel 3, stk. 3a, og artikel 3, stk. 3b

| d) | udarbejdelse af mandatet for evalueringen, jf. artikel 26 i forordning (EU) nr. XX/2012 [Horisont 2020]. |
| --- | --- |

d)

udarbejdelse af mandatet for evalueringen, jf. artikel 26 i forordning (EU) nr. XX/2012 [Horisont 2020].

Artikel 6

Det Europæiske Forskningsråd

1.   Kommissionen opretter et europæisk forskningsråd (»EFR«), som skal være midlet til at gennemføre aktionerne under del I »Videnskabelig topkvalitet«, som vedrører det specifikke mål »Styrkelse af
  frontlinjeforskningen gennem Det Europæiske Forskningsråds aktiviteter
  «. Det Europæiske Forskningsråd skal efterfølge Det Europæiske Forskningsråd, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2007/134/EF.

2.   Det Europæiske Forskningsråd består af det uafhængige videnskabelige råd i henhold til artikel 7 og den specifikke gennemførelsesstruktur i henhold til artikel 8.

3.   EFR's formand vælges blandt internationalt velrenommerede seniorforskere.

Formanden udnævnes af Kommissionen efter en
  gennemsigtig
  ansættelsesprocedure, som bl.a. omfatter et
  uafhængigt
  indstillingsudvalg, for en periode på fire år, som kan fornys én gang. Ansættelsesproceduren og den valgte kandidat skal godkendes af Det Videnskabelige Råd.

Formanden leder Det Videnskabelige Råd, varetager forbindelserne til den specifikke gennemførelsesstruktur og repræsenterer Det Videnskabelige Råd i videnskabens verden.

4.   Grundlaget for Det Europæiske Forskningsråds arbejde er videnskabelig topkvalitet, uafhængighed, effektivitet, åbenhed og ansvarlighed. Det sikrer kontinuiteten af de aktioner, som blev varetaget af Det Europæiske Forskningsråd i henhold til Rådets beslutning 2006/972/EF.

5.   Det Europæiske Forskningsråds aktiviteter skal understøtte forskning inden for alle områder, som udføres af individuelle eller tværnationale forskerhold i konkurrence på EU-niveau. Det Europæiske Forskningsråds forskningsstøtte tildeles udelukkende på grundlag af kriteriet om topkvalitet.

6.   Kommissionen står som garant for Det Europæiske Forskningsråds uafhængighed og integritet og sikrer, at det udfører sine opgaver korrekt.

Kommissionen sikrer, at gennemførelsen af Det Europæiske Forskningsråds aktioner sker i overensstemmelse med principperne i stk. 4 og Det Videnskabelige Råds overordnede strategi, jf. artikel 7, stk. 2.

Artikel 7

Det Videnskabelige Råd

1.   Det Videnskabelige Råd består af forskere, ingeniører og akademikere
  af begge køn i forskellige aldersgrupper
  med særlig fremragende renommé og med relevant sagkundskab; de dækker tilsammen et bredt spektrum af forskningsområder og handler i deres personlige egenskab uafhængigt af eksterne interesser.

Medlemmer af Det Videnskabelige Råd udnævnes af Kommissionen efter en uafhængig og åben indstillingsprocedure, der er aftalt med Det Videnskabelige Råd, og som omfatter en høring af det videnskabelige samfund og en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet.

Medlemmerne udnævnes med et firårigt mandat, der kan fornys én gang i et rotationssystem, der skal sikre kontinuiteten i Det Videnskabelige Råds arbejde.

2.   Det Videnskabelige Råd fastlægger:

| a) | den overordnede strategi for Det Europæiske Forskningsråd |
| --- | --- |

a)

den overordnede strategi for Det Europæiske Forskningsråd

| b) | arbejdsprogrammet for gennemførelsen af Det Europæiske Forskningsråds aktiviteter |
| --- | --- |

b)

arbejdsprogrammet for gennemførelsen af Det Europæiske Forskningsråds aktiviteter

| c) | metoderne til og proceduren for peer review-processen og den bedømmelse af indkomne forslag, der danner grundlag for udvælgelsen af, hvilke forslag der skal have støtte |
| --- | --- |

c)

metoderne til og proceduren for peer review-processen og den bedømmelse af indkomne forslag, der danner grundlag for udvælgelsen af, hvilke forslag der skal have støtte

| d) | sin holdning til ethvert forhold, som fra et videnskabeligt synspunkt kan forbedre resultaterne og virkningerne af Det Europæiske Forskningsråd samt kvaliteten af den udførte forskning |
| --- | --- |

d)

sin holdning til ethvert forhold, som fra et videnskabeligt synspunkt kan forbedre resultaterne og virkningerne af Det Europæiske Forskningsråd samt kvaliteten af den udførte forskning

| e) | en adfærdskodeks, bl.a. for, hvordan potentielle interessekonflikter imødegås. |
| --- | --- |

e)

en adfærdskodeks, bl.a. for, hvordan potentielle interessekonflikter imødegås.

Kommissionen afviger kun fra holdninger, som Det Videnskabelige Råd har fastlagt i henhold til litra a), c), d) og e), hvis den mener, at de ikke overholder bestemmelserne i denne afgørelse. I så fald vedtager Kommissionen foranstaltninger for at bevare kontinuiteten i gennemførelsen af særprogrammet og for at nå dets mål, hvorved den beskriver de punkter, hvor der afviges fra Det Videnskabelige Råds holdninger, og behørigt begrunder afvigelserne.

3.   Det Videnskabelige Råd handler i overensstemmelse med det mandat, der er fastlagt i bilag I, del I, afsnit 1.1.

4.   Det Videnskabelige Råd handler udelukkende med sigte på at nå målene for den del af særprogrammet, der vedrører det specifikke mål »Styrkelse af
  frontlinjeforskningen gennem Det Europæiske Forskningsråds aktiviteter
  «, i henhold til principperne i artikel 6, stk. 4. Det skal handle hæderligt og ubestikkeligt og varetage sine opgaver effektivt og i størst mulig åbenhed.

Artikel 8

Specifik gennemførelsesstruktur

1.   Den specifikke gennemførelsesstruktur er ansvarlig for den administrative gennemførelse og programgennemførelsen, jf. bilag I, del I, afsnit 1.2, og støtter Det Videnskabelige Råd i varetagelsen af alle dets opgaver.

2.   Kommissionen sikrer, at den specifikke struktur for gennemførelsen strengt, effektivt og med den nødvendige smidighed følger Det Europæiske Forskningsråds mål og krav og kun disse.

AFSNIT III

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 8a

Tilsyn og oplysninger om gennemførelse

1.
     
  Kommissionen fører et årligt tilsyn med og aflægger rapport om gennemførelsen af Horisont 2020 i overensstemmelse med artikel 25 i forordning (EU) nr. XX/2012 [Horisont 2020-forordningen] og bilag III til denne afgørelse.

2.
     
  Kommissionen orienterer med jævne mellemrum udvalget som omhandlet i artikel 9 om de samlede fremskridt med gennemførelsen af særprogrammets indirekte aktioner for at give udvalget mulighed for på et tidligt tidspunkt at give relevant input til udarbejdelsen af arbejdsprogrammerne, navnlig den flerårige tilgang og de strategiske retningslinjer, og den forelægger udvalget rettidige oplysninger om alle aktioner foreslået eller finansieret under Horisont 2020, jf. bilag IV til denne afgørelse.

Artikel 9

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som fastlagt i forordning (EU) nr. 182/2011.

1a.
     
  Udvalget holder møde i forskellige sammensætninger, jf. bilag V, alt efter hvilket emne der skal drøftes.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder
  undersøgelsesproceduren i
  artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

2a.
     
  Når der henvises til dette stykke, finder rådgivningsproceduren i artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

3.   Hvis udtalelsen fra det i stk. 2
  og 2a
  omhandlede udvalg skal indhentes ved skriftlig procedure, afsluttes den skriftlige procedure uden noget resultat, hvis formanden træffer beslutning herom, eller et simpelt flertal af udvalgets medlemmer anmoder herom inden for tidsfristen for afgivelse af udtalelsen.

Artikel 10

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter
  , jf. artikel 3, stk. 2,
  tillægges Kommissionen ▌fra datoen for denne forordnings ikrafttræden
  og i hele programmets løbetid.

3.   
  Den i artikel 3, stk. 2, omhandlede delegation
  af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt
  vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 2,
  træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har informeret Kommissionen om, at den ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med en måned på Rådets initiativ.

6.   Europa-Parlamentet underrettes om Kommissionens vedtagelse af delegerede retsakter, om enhver indsigelse mod dem eller om Rådets tilbagekaldelse af delegationen af beføjelser.

Artikel 11

Ophævelse og overgangsbestemmelser

1.   Beslutning 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.

2.   De aktioner, som er iværksat i henhold til de i stk. 1 nævnte beslutninger og økonomiske forpligtelser i forbindelse med aktioner, der gennemføres i henhold til disse beslutninger, hører fortsat under disse beslutninger, indtil de er afsluttet. Hvis det er nødvendigt, varetages eventuelle tilbageværende opgaver for de udvalg, som er nedsat ved de i stk. 1 nævnte beslutninger, af det udvalg, der er omhandlet i denne afgørelses artikel 9.

3.   Den finansielle tildeling til særprogrammet kan også dække udgifter til teknisk og administrativ bistand, som er nødvendig for at sikre overgangen mellem særprogrammet og de foranstaltninger, der er omfattet af beslutning 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF.

Artikel 12

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 13

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets holdning af 21.11.2013.

1

(2)  EUT C .., s.

2

(3)  EUT C ..., s.

3

(4)  EUT ... s.

4

(5)  EUT L 57 af 24.2.2007, s. 14.

5

(6)  COM(2010)2020.

6

(7)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

7

(8)  EFT L 107 af 30.4.1996, s. 12.

8

(9)  EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86.

9

(10)  EUT L 400 af 30.12.2006, s. 243.

10

(11)  EUT L 400 af 30.12.2006, s. 272.

11

(12)  EUT L 400 af 30.12.2006, s. 299.

12

(13)  EUT L 400 af 30.12.2006, s. 368.

13

(14)  EUT L ... af ... , s. ... .

14

BILAG I

Hovedlinjerne i aktiviteterne

Fælles elementer for de indirekte aktioner

1.   PROGRAMLÆGNING

1.1.   Generelt

Forordning (EU) nr. XX/2012 (Horisont 2020-forordningen) fastlægger et sæt principper, der skal fremme en programlægningstilgang, hvor aktiviteter på en strategisk og integreret måde bidrager til opfyldelsen af dens mål, og hvor der sikres en stærk komplementaritet med andre beslægtede politikker og programmer i hele Unionen.

De indirekte aktioner i Horisont 2020 gennemføres ved hjælp af de finansieringsformer, som er fastlagt i finansforordningen, navnlig tilskud, priser, indkøb og finansieringsinstrumenter. Alle former for finansiering anvendes fleksibelt i alle de generelle og specifikke mål i Horisont 2020, idet de anvendes på grundlag af det enkelte specifikke måls behov og særlige træk.

Der vil være særligt fokus på at sikre en
  afbalanceret
  tilgang til
  forskning og
  innovation, som ikke kun er begrænset til udvikling af nye produkter og tjenester på grundlag af videnskabelige og teknologiske gennembrud, men som også omfatter aspekter som anvendelse af eksisterende teknologier i nye applikationer, løbende forbedringer samt ikke-teknologisk og samfundsmæssig innovation. Kun med en holistisk tilgang til innovation kan man håndtere samfundsmæssige udfordringer og samtidig skabe nye konkurrencedygtige virksomheder og industrier.

Navnlig med hensyn til de samfundsmæssige udfordringer og støtte- og industriteknologi vil der være fokus på
  forsknings- og innovationsaktiviteter suppleret med aktiviteter
  , som fungerer tæt sammen med slutbrugerne og markedet, f.eks. demonstration, pilotprojekter eller konceptbekræftelse (»proof-of-concept«). Dette omfatter i givet fald også aktiviteter til støtte for social innovation og støtte til efterspørgselsaspekter såsom præstandardisering eller prækommercielle indkøb samt indkøb af innovative løsninger, standardisering og andre brugerrelaterede foranstaltninger, som skal bidrage til at fremskynde indførelsen og udbredelsen af innovative produkter og tjenester på markedet. Derudover vil der være tilstrækkelig plads til bottom-up-tilgange
  til indkaldelse af forslag, og aktiviteter i arbejdsprogrammer vil blive defineret bredt. Der vil være
  åbne, lette og hurtige ordninger under de enkelte udfordringer og teknologier med henblik på at give Europas bedste forskere, iværksættere og virksomheder mulighed for at foreslå banebrydende løsninger efter eget valg.

Fastlæggelsen af de detaljerede prioriteter under gennemførelsen af Horisont 2020 vil omfatte en strategisk tilgang til programlægning af forskning ved hjælp af forvaltningsmetoder, der er nøje afstemt efter den politiske udvikling, men alligevel er grænseoverskridende i forhold til traditionelle sektorpolitikker. Dette baseres på fornuftig dokumentation, analyse og fremsyn, og udviklingen måles i forhold til et solidt sæt resultatindikatorer. Denne tværgående tilgang til programlægning og forvaltning vil effektivisere samordningen af alle de specifikke mål i Horisont 2020 og giver mulighed for at håndtere de tværgående udfordringer som f.eks. bæredygtighed, klimaforandringer
  , samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber eller
  havforskning og -teknologi.

Opstillingen af prioriteter vil ligeledes være baseret på en lang række input og rådgivning. Den vil i givet fald omfatte grupper af uafhængige eksperter, som er nedsat specifikt for at rådgive om gennemførelsen af Horisont 2020 eller et af de specifikke mål. Disse ekspertgrupper udviser et passende niveau af ekspertise og viden inden for de omfattede områder samt en række forskellige professionelle baggrunde, herunder
  den akademiske verdens,
  erhvervslivets og civilsamfundets deltagelse.
  Der tages desuden i relevant omfang hensyn til rådgivning om indkredsning og udformning af strategiske prioriteter, der ydes af Udvalget for Det Europæiske Forskningsrum (ERAC), andre EFR-relaterede grupper og Gruppen for Erhvervspolitik.

I opstillingen af prioriteter kan der endvidere tages hensyn til de strategiske forskningsdagsordener for europæiske teknologiplatforme
  , fælles programlægningsinitiativer
  eller input fra europæiske innovationspartnerskaber. Hvor det er relevant, vil offentlig-offentlige partnerskaber og offentlig-private partnerskaber, som støttes gennem Horisont 2020, ligeledes bidrage til opstillingen af prioriteter og til gennemførelsen deraf i overensstemmelse med bestemmelserne i Horisont 2020-forordningen. Regelmæssige interaktioner med slutbrugere, borgere og civilsamfundsorganisationer ved hjælp af passende metoder som konsensuskonferencer, participatoriske teknologiske vurderinger eller direkte deltagelse i forsknings- og innovationsprocesser vil ligeledes være en hjørnesten i opstillingen af prioriteter.

Eftersom Horisont 2020 er syvårigt program, kan programmets økonomiske, samfundsmæssige og politiske sammenhæng ændre sig væsentligt i løbet af dets levetid. Horisont 2020 skal kunne tilpasse sig disse ændringer. Under hvert af de specifikke mål vil der derfor være mulighed for at inddrage støtte til aktiviteter, der ligger uden for nedenstående beskrivelser, hvis dette begrundes behørigt med en væsentlig udvikling, politiske behov eller uforudsete hændelser.

Aktiviteter, der støttes under de forskellige dele, og deres specifikke mål bør gennemføres på en måde, der sikrer indbyrdes komplementaritet og sammenhæng, hvor det er relevant.

▌

1.2.   Adgang til risikovillig kapital

Horisont 2020 vil hjælpe virksomheder og andre typer organisationer med at få adgang til lån, garantier og egenkapitalfinansiering via to instrumenter.

Lånefaciliteten vil yde lån til enkelte støttemodtagere til investeringer i forskning og innovation, garantier til finansielle
  mellemled
  , der yder lån til støttemodtagere, kombinerede lån og garantier samt garantier eller modgarantier for nationale, regionale
  og lokale
  låneordninger. Det omfatter bl.a. en særlig SMV-komponent målrettet mod forsknings- og innovationsdrevne SMV'er med lånebeløb, som supplerer finansieringen af SMVer fra lånegarantifaciliteten under programmet for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er
  (Cosme)
  .

Egenkapitalfaciliteten stiller venture- og mezzaninkapital til rådighed for individuelle virksomheder i den tidlige fase (iværksætterfacilitet). Faciliteten vil også have mulighed for at foretage investeringer i udvidelses- og vækstfasen i forbindelse med egenkapitalfaciliteten for investeringer i vækstfasen under programmet for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er
  (Cosme)
  , herunder »funds-of-funds«-investeringer.

Disse faciliteter vil være en central del af det specifikke mål »Adgang til risikovillig kapital«, men de kan i givet fald også benyttes på tværs af alle andre specifikke Horisont 2020-mål.

Egenkapitalfaciliteten og den særlige SMV-lånefacilitet indføres som led i to finansielle EU-instrumenter, som stiller egenkapital og lån til rådighed for SMV til F&I og vækst, i sammenhæng med egenkapital- og lånefaciliteterne under programmet for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er
  (Cosme)
  .

1.3.
     Kommunikation
  , udnyttelse
  og formidling

En vigtig merværdi af forskning og innovation, som finansieres på EU-plan, er muligheden for at formidle
  , udnytte
  og kommunikere resultaterne på hele kontinentet for at forbedre deres virkning. I alle de specifikke mål i Horisont 2020 vil der derfor indgå specifik støtte til formidling (herunder i form af fri adgang til
  videnskabelige publikationer
  ), kommunikation og dialog med stærkt fokus på at kommunikere resultaterne til slutbrugere, borgere,
  den akademiske verden,
  civilsamfundsorganisationer, erhvervslivet og politikere. I denne henseende kan Horisont 2020 udnytte etablerede netværk til informationsformidling. Kommunikationsaktiviteter i forbindelse med Horisont 2020
  vil fremme det forhold, at resultaterne er opnået med støtte fra EU, og
  har også til formål at øge opmærksomheden omkring betydningen af forskning og innovation ved hjælp af publikationer, hændelser, videnbanker, databaser, websteder eller målrettet brug af sociale medier.

▌

2.
     KOMPLEMENTARITET OG TVÆRGÅENDE AKTIONER
  SAMT STØTTEFORANSTALTNINGER

Horisont 2020 er struktureret omkring de mål, som er defineret for de tre vigtigste dele: videnskabelig topkvalitet, industrielt lederskab og håndtering af samfundsmæssige udfordringer. Opmærksomheden vil i særlig grad blive rettet mod at sikre passende samordning mellem disse dele og fuld udnyttelse af de synergier, som genereres mellem alle de specifikke mål med henblik på at maksimere deres fælles indvirkning på Unionens politiske mål på højere plan. Målene i Horisont 2020 vil derfor blive håndteret ved i høj grad at fokusere på at finde effektive løsninger, som rækker langt videre end en tilgang, som udelukkende er baseret på traditionelle videnskabelige og teknologiske discipliner og økonomiske sektorer.

Tværgående aktioner fremmes på tværs af del I »Videnskabelig topkvalitet
  «, del II »Industrielt lederskab« og del III »Samfundsmæssige udfordringer«
  for i fællesskab at udvikle ny viden, fremtidige og fremspirende teknologier, forskningsinfrastrukturer og vigtige kompetencer. Der gøres også en indsats for at udnytte forskningsinfrastrukturer i en bredere samfundsmæssig sammenhæng, f.eks. inden for offentlige tjenester, fremme af forskning, civil sikkerhed og kultur. Endvidere vil opstillingen af prioriteter under gennemførelsen af Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis aktiviteter (EIT) blive samordnet med de andre dele i Horisont 2020 i et passende omfang.

Hvis der bidrages effektivt til målene i »Europa 2020« og »Innovation i EU«, skal der i mange tilfælde udvikles løsninger af tværfaglig art, som går på tværs af flere specifikke mål i Horisont 2020. ▌ Horisont 2020-beslutningen omfatter særlige bestemmelser, som skal tilskynde til sådanne tværgående aktioner, herunder gennem en effektiv sammenlægning af budgetter. Dette omfatter f.eks. også muligheden for, at man til de samfundsmæssige udfordringer og støtte- og industriteknologien kan anvende bestemmelserne for finansieringsinstrumenter og det SMV-specifikke instrument.

Tværgående aktioner vil ligeledes være afgørende for at stimulere samspillet mellem de samfundsmæssige udfordringer og den støtte- og industriteknologi, der er nødvendig for at skabe store teknologiske gennembrud. Blandt eksemplerne på, hvor et sådant samspil kan udvikles, kan nævnes: e-sundhed, intelligente forsyningsnet, intelligente transportsystemer, mainstreaming af klimaforanstaltninger, nanomedicin, avancerede materialer til lette køretøjer eller udvikling af biobaserede industriprocesser og produkter. Der skabes således stærke synergier mellem de samfundsmæssige udfordringer og udviklingen af generisk støtte- og industriteknologi. Der tages udtrykkeligt højde for dette i udviklingen af flerårige strategier og opstillingen af prioriteter for hvert af disse specifikke mål. Dette kræver, at interessenter, som repræsenterer de forskellige perspektiver, fuldt ud involveres i gennemførelsen, og i mange tilfælde vil det også kræve aktioner, som samler finansiering fra den pågældende støtte- og industriteknologi og de samfundsmæssige udfordringer.

Opmærksomheden vil også i særlig grad blive rettet mod at samordne de aktiviteter, som finansieres gennem Horisont 2020, med de aktiviteter, som støttes under andre EU-finansieringsprogrammer
  , f.eks. under
  den fælles landbrugspolitik, den fælles fiskeripolitik
  , Life+
  eller Erasmus for alle, der er Unionens program for uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og sport, og Sundhed til gavn for Vækst-programmet
  samt Unionens eksterne programmer og programmer for udviklingsbistand
  . Dette omfatter en passende sammenhæng med samhørighedspolitikken
  i forbindelse med nationale og regionale F&I-strategier for intelligent specialisering
  , hvor støtte til kapacitetsopbygning til forskning og innovation på regionalt plan kan fungere som en slags »genvej til topkvalitet«, oprettelse af regionale ekspertisecentre kan hjælpe med at slå bro over innovationskløften i Europa, eller støtte til store demonstrations- eller pilotlinjeprojekter kan bidrage til at nå målet om at skabe industrielt lederskab i Europa.

A.
     
  Samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber

Forskning inden for samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber integreres fuldt ud i hvert af de generelle mål i Horisont 2020. Dette vil give rig mulighed for at støtte denne forskning gennem Det Europæiske Forskningsråd, Marie Skłodowska-Curie-aktionerne eller det specifikke mål om forskningsinfrastrukturer.

Til det formål vil samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber også blive integreret som et vigtigt led i de aktiviteter, som er nødvendige for at styrke det industrielle lederskab og håndtere de samfundsmæssige udfordringer. Sidstnævnte omfatter bl.a.: forståelse af de afgørende faktorer for sundhed og effektivisering af sundhedssystemer, støtte til politikker, der styrker landdistrikter, forskning i og bevarelse af Europas kulturarv og rigdomme, fremmer informerede forbrugervalg, skaber et rummeligt digitalt økosystem baseret på viden og information, solid beslutningstagning om energipolitik og sikring af et forbrugervenligt europæisk elnet og overgang til et bæredygtigt energisystem, støtte til dokumentationsbaseret transportpolitik, støtte til modvirkning af klimaforandringer og tilpasningsstrategier, initiativer til ressourceeffektivitet og foranstaltninger rettet mod en grøn og bæredygtig økonomi og de kulturelle og socioøkonomiske aspekter ved sikkerheds-, risiko- og forvaltningsspørgsmål (herunder juridiske aspekter og menneskerettighedsaspekter).

Derudover vil det specifikke mål »Europa i en verden i forandring: rummelige, innovative og reflekterende samfund« støtte samfundsvidenskabens og de humanistiske videnskabers forskning i horisontale emner såsom intelligent og bæredygtig vækst, sociale, kulturelle og adfærdsmæssige forandringer i europæiske samfund, social innovation, innovation i den offentlige sektor eller Europas position som en global aktør.

B.
     
  Videnskab og samfund

Der skal skabes et tættere forhold og større interaktion mellem videnskab og samfund og ske fremme af ansvarlig forskning og innovation og videnskabelig uddannelse, videnskabelig kommunikation og kultur, og offentlighedens tillid til videnskab og innovation skal styrkes gennem aktiviteter under Horisont 2020, som tilskynder til informeret inddragelse af og dialog med borgerne og civilsamfundet i spørgsmål om forskning og innovation.

C.
     
  Køn

EU ønsker at fremme ligestilling mellem kønnene. I Horisont 2020 rettes opmærksomheden i særlig grad mod køn som tværgående emne med henblik på at rette op på uligheder mellem mænd og kvinder og integrere kønsdimensionen i forsknings- og innovationsprogramlægning og -indhold.

D.
     
  Små og mellemstore virksomheder (SMV'er)

Horisont 2020 vil tilskynde til og støtte SMV'ers deltagelse på en integreret måde og på tværs af alle mål.

I forlængelse af, at der skabes bedre betingelser for SMV'ers deltagelse i Horisont 2020, anvendes der i overensstemmelse med artikel 18 i Horisont 2020-forordningen specifikke foranstaltninger som fastlagt i det specifikke mål »Innovation i SMV'er« (SMV-specifikt instrument) i det specifikke mål »Lederskab inden for støtte- og industriteknologi« og del III »Samfundsmæssige udfordringer«. Denne integrerede tilgang bør føre til, at mindst 20 % af deres samlede budgetter går til SMV'er.

Der lægges særlig vægt på, at SMV'er repræsenteres i offentlig-private partnerskaber i tilstrækkeligt omfang.

DA.
     
  »Den hurtige vej til innovation«

»Den hurtige vej til innovation« vil nedbringe tiden fra idé til marked betydeligt og forventes at øge industriens deltagelse i Horisont 2020 samt deltagelsen af førstegangsansøgere.

»Den hurtige vej til innovation« vil i henhold til artikel 18a i rammeforordningen om Horisont 2020 støtte »tæt-på-markedet«-aktioner under det specifikke mål »Lederskab inden for støtte- og industriteknologier« og under »Samfundsmæssige udfordringer«, idet det følger en bottom-up-baseret logik på grundlag af en kontinuerligt åben indkaldelse og tidsrummet frem til tilskud ikke overskrider seks måneder. »Den hurtige vej til innovation« vil bidrage til innovation i EU og understøtte Unionens konkurrenceevne.

E.
     
  Bredere deltagelse

Forsknings- og innovationspotentialet i medlemsstaterne er til trods for en vis harmonisering i den seneste tid fortsat meget forskelligt med store kløfter mellem de »innovationsledende« og de »innovationssvage« lande. En række aktiviteter skal hjælpe med at slå bro over forsknings- og innovationskløften i Europa ved at fremme synergier med de europæiske struktur- og investeringsfonde, og der skal også træffes specifikke foranstaltninger for at frigøre potentialet for topkvalitet i de regioner, der halter bagefter inden for forskning, udvikling og innovation, således at deltagelsen i Horisont 2020 udbredes og bidrager til at gennemføre det europæiske forskningsrum.

F.
     
  Internationalt samarbejde

Internationalt samarbejde med partnere i tredjelande er nødvendigt for effektivt at kunne opfylde de mange specifikke mål, som er defineret i Horisont 2020, navnlig i forbindelse med Unionens eksterne politikker og politikker for udviklingsbistand samt internationale forpligtelser. Dette gælder alle de samfundsmæssige udfordringer i Horisont 2020, som er globale af natur. Internationalt samarbejde er ligeledes vigtigt for frontlinjeforskning og grundforskning med hensyn til at udnytte de fordele, som mulighederne inden for nye videnskaber og teknologier skaber. Det er således afgørende at støtte mobiliteten for forskere og innovationsmedarbejdere på internationalt plan for at forbedre dette globale samarbejde. Aktiviteter på internationalt plan er ligeledes vigtige for at forbedre det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne ved at fremme udnyttelsen af og handelen inden for nye teknologier, f.eks. gennem udvikling af globale standarder og retningslinjer for interoperabilitet og ved at fremme accept og anvendelse af europæiske løsninger uden for Europa. Alle internationale aktiviteter bør understøttes af en effektiv og rimelig ramme for videnoverførsel, hvilket har afgørende betydning for innovation og vækst.

Det internationale samarbejde i Horisont 2020 vil være fokuseret på samarbejde med tre store landegrupper:

| 1) | industrilande og nye vækstlande |
| --- | --- |

1)

industrilande og nye vækstlande

| 2) | udvidelses- og naboskabslande samt |
| --- | --- |

2)

udvidelses- og naboskabslande samt

| 3) | udviklingslande. |
| --- | --- |

3)

udviklingslande.

Hvis det er relevant, fremmer Horisont 2020 samarbejdet på regionalt eller multilateralt plan. Internationalt samarbejde inden for forskning og innovation er et vigtigt element i Unionens globale forpligtelser og spiller en vigtig rolle i Unionens partnerskab med udviklingslande f.eks. i forbindelse med opnåelsen af 2015-målene.

Artikel 21 i Horisont 2020-beslutningen indeholder de generelle principper for deltagelse af organisationer fra tredjelande og internationale organisationer. Eftersom forskning og innovation generelt drager stor fordel af åbenhed over for tredjelande, vil Horisont 2020 fortsætte med princippet om generel åbenhed og samtidig opmuntre til, at der gives gensidig adgang til tredjelandes programmer. Når det er relevant og navnlig for at beskytte europæiske interesser hvad angår intellektuel ejendomsret, kan der vælges en mere forsigtig tilgang.

Derudover gennemføres der en række målrettede aktioner med en strategisk tilgang til internationalt samarbejde med udgangspunkt i fælles interesser og gensidige fordele samt fremme af samordning og synergier med medlemsstaternes aktiviteter. Dette omfatter en mekanisme, der støtter fælles indkaldelser og mulighed for at samfinansiere programmer sammen med tredjelande eller internationale organisationer. Der vil blive tilstræbt synergier med andre EU-politikker.

Strategisk rådgivning fra det Strategiske Forum for Internationalt V&T-samarbejde (SFIC) tilstræbes fortsat.

Med forbehold af andre samarbejdsmuligheder er følgende eksempler på områder, hvor der kan udvikles et sådant strategisk internationalt samarbejde:

| a) | fortsættelse af partnerskabet mellem de europæiske lande og udviklingslande vedrørende kliniske forsøg (EDCTP2) om kliniske forsøg vedrørende lægelige indgreb mod hiv, malaria og tuberkulose |
| --- | --- |

a)

fortsættelse af partnerskabet mellem de europæiske lande og udviklingslande vedrørende kliniske forsøg (EDCTP2) om kliniske forsøg vedrørende lægelige indgreb mod hiv, malaria og tuberkulose

| b) | støtte i form af et årsabonnement til Human Science Frontier Programme (HSFP), således at EU-medlemsstater, som ikke er medlem af G7, fuldt ud kan nyde godt af de midler, der stilles til rådighed af HSFP |
| --- | --- |

b)

støtte i form af et årsabonnement til Human Science Frontier Programme (HSFP), således at EU-medlemsstater, som ikke er medlem af G7, fuldt ud kan nyde godt af de midler, der stilles til rådighed af HSFP

| c) | et internationalt konsortium om sjældne sygdomme med en række EU-medlemsstater og tredjelande. Formålet med dette initiativ er inden 2020 at udvikle diagnostiske test for de fleste sjældne sygdomme og 200 nye behandlinger af sjældne sygdomme |
| --- | --- |

c)

et internationalt konsortium om sjældne sygdomme med en række EU-medlemsstater og tredjelande. Formålet med dette initiativ er inden 2020 at udvikle diagnostiske test for de fleste sjældne sygdomme og 200 nye behandlinger af sjældne sygdomme

| d) | støtte til aktiviteterne i det internationale forum om videnbaseret bioøkonomi og EU's og USA's taskforce om bioteknologisk forskning samt samarbejdsforbindelser med relevante internationale organisationer og initiativer (f.eks. globale forskningsalliancer vedrørende landbrugets drivhusgasemissioner og dyresundhed) |
| --- | --- |

d)

støtte til aktiviteterne i det internationale forum om videnbaseret bioøkonomi og EU's og USA's taskforce om bioteknologisk forskning samt samarbejdsforbindelser med relevante internationale organisationer og initiativer (f.eks. globale forskningsalliancer vedrørende landbrugets drivhusgasemissioner og dyresundhed)

| e) | bidrag til multilaterale processer og initiativer som f.eks. Det Mellemstatslige Panel om Klimaforandringer (IPCC), Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES) og Group on Earth Observations (GEO) (ad hoc-gruppen om jordobservation) |
| --- | --- |

e)

bidrag til multilaterale processer og initiativer som f.eks. Det Mellemstatslige Panel om Klimaforandringer (IPCC), Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES) og Group on Earth Observations (GEO) (ad hoc-gruppen om jordobservation)

| f) | de rumpolitiske dialoger mellem EU og USA og Rusland, de to største rumfartsnationer, er yderst værdifulde og danner grundlag for etablering af et strategisk samarbejde inden for rumpartnerskaber |
| --- | --- |

f)

de rumpolitiske dialoger mellem EU og USA og Rusland, de to største rumfartsnationer, er yderst værdifulde og danner grundlag for etablering af et strategisk samarbejde inden for rumpartnerskaber

| g) | gennemførelsesordninger for samarbejdsaktiviteter mellem EU og USA vedrørende forskning inden for national-/civil sikkerhed og forskning, undertegnet den 18. november 2010 |
| --- | --- |

g)

gennemførelsesordninger for samarbejdsaktiviteter mellem EU og USA vedrørende forskning inden for national-/civil sikkerhed og forskning, undertegnet den 18. november 2010

| h) | samarbejde med udviklingslande, herunder fra det sydlige Sahara, vedrørende decentraliseret energiproduktion med henblik på fattigdomsbekæmpelse |
| --- | --- |

h)

samarbejde med udviklingslande, herunder fra det sydlige Sahara, vedrørende decentraliseret energiproduktion med henblik på fattigdomsbekæmpelse

| i) | videreførelse af forskningssamarbejdet med Brasilien om en ny generation af biobrændstoffer og andre anvendelser af biomasse. |
| --- | --- |

i)

videreførelse af forskningssamarbejdet med Brasilien om en ny generation af biobrændstoffer og andre anvendelser af biomasse.

Endvidere vil målrettede horisontale aktiviteter blive støttet med henblik på at sikre en sammenhængende og effektiv udvikling af internationalt samarbejde på tværs af Horisont 2020.

G.
     
  Bæredygtig udvikling og klimaændringer

Horisont 2020 vil tilskynde til og støtte aktiviteter, der sigter mod at udnytte Europas førerposition i kapløbet om at udvikle nye processer og teknologier til fremme af bæredygtig udvikling i bred forstand og bekæmpelse af klimaændringer. En sådan horisontal tilgang, der er fuldt ud integreret i alle indsatsområderne under Horisont 2020, vil støtte EU i bestræbelserne på at klare sig i en ressourcebegrænset verden med lav CO2-udledning, samtidig med at der opbygges en ressourceeffektiv, bæredygtig og konkurrencedygtig økonomi.

H.
     
  Brodannelse mellem opdagelse og markedsføring

Brodannelsestiltagene i hele Horisont 2020 tager sigte på at gå fra opdagelse til markedsføring, så idéerne udnyttes og kommercialiseres, når det er muligt. Tiltagene bør baseres på et bredt innovationskoncept og stimulere tværsektoriel innovation.

I
     
  Tværgående støtteforanstaltninger

De tværgående spørgsmål vil blive støttet gennem en række tværgående støtteforanstaltninger, der bl.a. omfatter følgende: styrkelse af forskererhvervets attraktivitet, herunder de generelle principper i det europæiske charter for forskere, styrkelse af dokumentationsgrundlaget og udviklingen af og støtten til EFR (herunder de fem EFR-initiativer) og »Innovation i EU«, belønning af de bedste Horisont 2020-støttemodtagere og projekter på de forskellige områder gennem symbolske præmier, forbedring af rammebetingelserne til støtte for »Innovation i EU«, herunder principperne i Kommissionens henstilling om forvaltning af intellektuel ejendomsret

   (1)

  , og undersøgelse af mulighederne for at oprette et EU-instrument til valorisering af intellektuel ejendomsret, administration og koordination af internationale netværk for fremragende forskere og innovatorer (såsom COST).

3.
     PARTNERSKABER

For at opnå bæredygtig vækst i Europa skal offentlige og private aktørers bidrag optimeres. Dette er afgørende for, at vi kan konsolidere det europæiske forskningsrum og nå målene for »Innovation i EU«, den digitale dagsorden og andre flagskibe i Europa 2020-strategien. Ansvarlig forskning og innovation kræver desuden, at de bedste løsninger opnås gennem samspil mellem partnere, som har forskellige perspektiver, men fælles interesser.

Horisont 2020 fastlægger omfanget af og et tydeligt sæt kriterier for offentlig-offentlige og offentlig-private partnerskaber, som etableres. Offentlig-private partnerskaber kan tage udgangspunkt i en kontrakt mellem offentlige og private aktører og kan i begrænsede tilfælde være institutionelle offentlig-private partnerskaber (som f.eks. fælles teknologiinitiativer og andre fællesforetagender).

Eksisterende offentlig-offentlige og offentlig-private partnerskaber kan modtage støtte fra Horisont 2020, forudsat at de søger at nå Horisont 2020-målene,
  at de bidrager til indførelsen af det europæiske forskningsrum,
  at de opfylder kriterierne i Horisont 2020-forordningen, og at de har vist tegn på tydelige fremskridt under det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (FP7).

Artikel 185-initiativer i henhold til traktaten, som støttes under FP6 og/eller FP7, og for hvilke der kan opnås yderligere støtte på ovenstående betingelser, omfatter: partnerskabet mellem de europæiske lande og udviklingslande vedrørende kliniske forsøg (EDCTP), intelligente omgivelser (AAL), det fælles forsknings- og udviklingsprogram for Østersøen (Bonus), Eurostars og det europæiske program for metrologisk forskning. Der kan også ydes støtte til europæiske energiforskningsalliance (EERA), der er oprettet under den strategiske støtteteknologiplan (SET-planen).
  Horisont 2020 kan støtte fælles programlægningsinitiativer gennem de instrumenter, der er omhandlet i artikel 20 i [rammeforordningen], herunder gennem artikel 185-initiativer i henhold til traktaten.

Fællesforetagender oprettet under FP7 i henhold til traktatens artikel 187, som der kan ydes yderligere støtte til på ovenstående betingelser, er: initiativet om innovative lægemidler (IMI), Clean Sky, forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum (SESAR), brændselsceller og brint (FCH) samt indlejrede computersystemer (Artemis) og nanoelektroniske teknologier 2020 (ENIAC); de to sidstnævnte kan samles i et enkelt initiativ.

Andre offentlig-private partnerskaber, som støttes under FP7, og for hvilke der kan opnås yderligere støtte på ovenstående betingelser, omfatter: fremtidens fabrikker, energieffektive bygninger, miljøvenlige biler (European Green Cars Initiative) og fremtidens internet. Der kan også gives yderligere støtte til europæiske innovationspartnerskaber (EII) oprettet under SET-planen.

Yderligere offentlig-offentlige partnerskaber og offentlig-private partnerskaber kan lanceres under Horisont 2020, hvis de opfylder de fastlagte kriterier. ▌

Del I

Videnskabelig topkvalitet

1.   DET EUROPÆISKE FORSKNINGSRÅD

Det Europæiske Forskningsråd (EFR) vil fremme frontlinjeforskning i verdensklasse. Forskning på og hinsides grænserne for vores nuværende viden er af kritisk betydning for både økonomisk og social velfærd og uvægerligt et risikofyldt foretagende, der bevæger sig ind på nye og særdeles udfordrende forskningsområder og er kendetegnet ved fravær af faggrænser.

For at stimulere betydelige fremskridt med hensyn til vidensgrænser vil EFR støtte individuelle grupper, som udfører grundforskning på alle videnskabelige og teknologiske områder, som hører ind under anvendelsesområdet for Horisont 2020, herunder ingeniørfag, samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber. Hvor det er relevant, kan der tages hensyn til bestemte ▌målgrupper (f.eks.
  nye
  forskere/spirende forskerhold), såfremt det er i overensstemmelse med EFR's mål og behovet for en effektiv gennemførelse. Der vil blive lagt særlig vægt på nyopdukkende og hurtigtvoksende områder ved vidensgrænsen og ved kontaktfladerne mellem forskellige fag.

Uafhængige forskere i alle aldre
  og af begge køn
  , herunder nye forskere, der overgår til at blive uafhængige forskningsledere, og fra alle lande i verden støttes i at udføre deres forskning i Europa.

EFR skal især lægge vægt på at bistå de bedste nye forskere med fremragende idéer og med at overgå til at blive uafhængige ved at yde tilstrækkelig støtte i den kritiske fase, hvor de etablerer eller konsoliderer deres eget forskerhold eller forskningsprogram. EFR vil også fortsat yde passende støtte til etablerede forskere.

Strategien bag særprogrammet er, at forskningen skal være »forskerdrevet«. Dette vil sige, at EFR vil støtte projekter, der gennemføres af forskere om emner, som forskerne selv vælger inden for rammerne af forslagsindkaldelsen. Forslagene bedømmes ved peer review og udelukkende på grundlag af kriteriet om topkvalitet, idet der tages hensyn til topkvalitet i nye grupper,
  nye
  forskere såvel som etablerede forskerhold, og idet der lægges særlig vægt på forslag, der er klart banebrydende, og som indebærer tilsvarende høje videnskabelige risici.

EFR vil fungere som et
  selvstændigt
  videnskabsledet finansieringsorgan bestående af et uafhængigt videnskabeligt råd, som støttes af en enkel og omkostningseffektiv specifik gennemførelsesstruktur.

EFR's Videnskabelige Råd fastlægger den overordnede videnskabelige strategi og har fuld beslutningskompetence med hensyn til, hvilken type forskning der skal finansieres.

Det Videnskabelige Råd fastlægger et arbejdsprogram med henblik på at opfylde EFR's mål ud fra nedenstående videnskabelige strategi. Det fastlægger de nødvendige internationale samarbejdsinitiativer i overensstemmelse med den videnskabelige strategi, herunder outreachaktiviteter, for at gøre EFR mere synlig for de bedste forskere fra resten af verden.

Det Videnskabelige Råd vil løbende overvåge driften af EFR
  og dets evalueringsprocedurer
  og overveje, hvordan de generelle mål bedst opfyldes. Det vil udvikle EFR's blanding af støtteforanstaltninger efter behov for at imødekomme nye behov.

EFR sigter mod topkvalitet inden for sine egne aktiviteter. Administrations- og personaleudgifterne til EFR i forbindelse med Det Videnskabelige Råd og den specifikke gennemførelsesstruktur vil følge principperne om enkel og omkostningseffektiv forvaltning. Administrationsudgifterne vil blive holdt på et minimum, hvilket er i overensstemmelse med princippet om at sikre de nødvendige ressourcer til gennemførelse i verdensklasse, således at der er det størst mulige beløb til rådighed til frontlinjeforskning.

EFR's støtte tildeles, og tilskud forvaltes efter enkle
  , gennemsigtige
  procedurer, som bevarer fokus på topkvalitet, støtter initiativ og kombinerer fleksibilitet med ansvarlighed. EFR vil hele tiden søge at forenkle og forbedre sine procedurer yderligere for at sikre, at disse principper følges.

I lyset af EFR's unikke struktur og rolle som et videnskabsledet finansieringsorgan gennemgås og evalueres gennemførelsen og forvaltningen af EFR's aktiviteter løbende med fuld deltagelse af Det Videnskabelige Råd for at vurdere resultaterne og tilpasse og forbedre procedurer og strukturer på grundlag af erfaringerne.

1.1.   Det Videnskabelige Råd

Det Videnskabelige Råd får følgende opgaver, jf. artikel 7:

| 1) | Videnskabelig strategi:






  — | at fastlægge den overordnede videnskabelige strategi for EFR på baggrund af de videnskabelige muligheder og de europæiske videnskabelige behov |
| --- | --- | --- |

1)

Videnskabelig strategi:

—

at fastlægge den overordnede videnskabelige strategi for EFR på baggrund af de videnskabelige muligheder og de europæiske videnskabelige behov

| — | kontinuerligt og i overensstemmelse med den videnskabelige strategi at sikre udarbejdelsen af arbejdsprogrammet og de nødvendige ændringer hertil, herunder forslagsindkaldelser og kriterier, og, hvis det er nødvendigt, sørge for fastlæggelse af bestemte ▌målgrupper (f.eks. nye/spirende forskerhold) |
| --- | --- |

—

kontinuerligt og i overensstemmelse med den videnskabelige strategi at sikre udarbejdelsen af arbejdsprogrammet og de nødvendige ændringer hertil, herunder forslagsindkaldelser og kriterier, og, hvis det er nødvendigt, sørge for fastlæggelse af bestemte ▌målgrupper (f.eks. nye/spirende forskerhold)

| 2) | Videnskabelig forvaltning, tilsyn og kvalitetskontrol:






  — | at afgive indstillinger set ud fra en videnskabelig synsvinkel, hvor det er relevant, om gennemførelse og forvaltning af forslagsindkaldelser, evalueringskriterier, peer review-processer, herunder udvælgelse af eksperter og metoder til peer review og evaluering af forslag samt de nødvendige gennemførelsesregler og retningslinjer, på basis af hvilke det forslag, der skal finansieres, fastlægges under Det Videnskabelige Råds tilsyn; såvel som om andre spørgsmål af betydning for EFR-aktiviteternes resultater og virkning samt kvaliteten af den forskning, der udføres, herunder de vigtigste bestemmelser i EFR's standardtilskudsaftale |
| --- | --- | --- |

2)

Videnskabelig forvaltning, tilsyn og kvalitetskontrol:

—

at afgive indstillinger set ud fra en videnskabelig synsvinkel, hvor det er relevant, om gennemførelse og forvaltning af forslagsindkaldelser, evalueringskriterier, peer review-processer, herunder udvælgelse af eksperter og metoder til peer review og evaluering af forslag samt de nødvendige gennemførelsesregler og retningslinjer, på basis af hvilke det forslag, der skal finansieres, fastlægges under Det Videnskabelige Råds tilsyn; såvel som om andre spørgsmål af betydning for EFR-aktiviteternes resultater og virkning samt kvaliteten af den forskning, der udføres, herunder de vigtigste bestemmelser i EFR's standardtilskudsaftale

| — | at føre tilsyn med kvaliteten af aktiviteterne og evaluere gennemførelse og resultater samt fremsætte anbefalinger om korrigerende indgreb eller fremtidige tiltag. |
| --- | --- |

—

at føre tilsyn med kvaliteten af aktiviteterne og evaluere gennemførelse og resultater samt fremsætte anbefalinger om korrigerende indgreb eller fremtidige tiltag.

| 3) | Kommunikation og formidling:






  — | at sørge for
  gennemsigtighed i
  kommunikationen med forskermiljøet, de vigtigste interessenter
  og den brede offentlighed
  vedrørende EFR's aktiviteter og resultater |
| --- | --- | --- |

3)

Kommunikation og formidling:

—

at sørge for
  gennemsigtighed i
  kommunikationen med forskermiljøet, de vigtigste interessenter
  og den brede offentlighed
  vedrørende EFR's aktiviteter og resultater

| — | regelmæssigt at aflægge beretning til Kommissionen om dets egne aktiviteter. |
| --- | --- |

—

regelmæssigt at aflægge beretning til Kommissionen om dets egne aktiviteter.

Det Videnskabelige Råd har fuld beslutningskompetence med hensyn til, hvilken type forskning der skal finansieres, og står som garant for forskningens kvalitet set ud fra en videnskabelig synsvinkel.

Hvis der er behov for det, konsulterer Det Videnskabelige Råd det videnskabelige, tekniske og akademiske forskermiljø
  , regionale og nationale organer, som finansierer forskning, samt andre interessenter
  .

Det Videnskabelige Råds medlemmer godtgøres for de opgaver, de udfører, i form af et honorar og, hvis det er relevant, godtgørelse af rejse- og opholdsudgifter.

EFR's formand bor i Bruxelles i embedsperioden og bruger det meste af sin tid (2) på EFR-anliggender. Han/hun aflønnes på niveau med Kommissionens topembedsmænd.

Det Videnskabelige Råd vælger blandt sine medlemmer tre næstformænd, som bistår formanden med dennes repræsentative og organisatoriske opgaver. De kan også føre titlen næstformand for Det Europæiske Forskningsråd.

Der stilles støtte til rådighed, som sikrer, at de tre næstformænd har tilstrækkelig lokal administrativ bistand på deres egne institutter.

1.2.   Specifik gennemførelsesstruktur

Den specifikke gennemførelsesstruktur får ansvaret for alle aspekter af den administrative iværksættelse og gennemførelse af programmet således som fastlagt i arbejdsprogrammet. Den skal navnlig gennemføre evalueringsprocedurerne samt peer review- og udvælgelsesprocessen efter de principper, som Det Videnskabelige Råd fastlægger, og varetage den økonomiske og videnskabelige forvaltning af støtten.

Den specifikke gennemførelsesstruktur vil støtte Det Videnskabelige Råd i udførelsen af alle dets opgaver i henhold til ovenstående, give det adgang til de nødvendige dokumenter og data, som den råder over, samt underrette Det Videnskabelige Råd om sine aktiviteter.

For at sikre en effektiv kontakt med den specifikke gennemførelsesstruktur om strategi- og driftsspørgsmål holder ledelsen i Det Videnskabelige Råd og direktøren for den specifikke gennemførelsesstruktur regelmæssige samordningsmøder.

Ledelsen af EFR vil blive varetaget af personale, der ansættes til formålet, herunder om nødvendigt tjenestemænd fra EU-institutionerne, og dækker kun det faktiske administrationsbehov med henblik på at sikre den stabilitet og kontinuitet, der er nødvendig for en effektiv administration.

1.3.   Kommissionens rolle

For at opfylde sine forpligtelser, jf. artikel 6, 7 og 8, skal Kommissionen:

| — | sikre kontinuiteten i og fornyelsen af Det Videnskabelige Råd og understøtte et stående indstillingsudvalg, som indstiller kommende medlemmer til Det Videnskabelige Råd |
| --- | --- |

—

sikre kontinuiteten i og fornyelsen af Det Videnskabelige Råd og understøtte et stående indstillingsudvalg, som indstiller kommende medlemmer til Det Videnskabelige Råd

| — | sikre kontinuiteten i den specifikke gennemførelsesstruktur og uddelegere opgaver og ansvarsområder til denne under hensyntagen til Det Videnskabelige Råds holdninger |
| --- | --- |

—

sikre kontinuiteten i den specifikke gennemførelsesstruktur og uddelegere opgaver og ansvarsområder til denne under hensyntagen til Det Videnskabelige Råds holdninger

| — | udpege direktøren og det ledende personale i den specifikke gennemførelsesstruktur under hensyntagen til Det Videnskabelige Råds holdninger |
| --- | --- |

—

udpege direktøren og det ledende personale i den specifikke gennemførelsesstruktur under hensyntagen til Det Videnskabelige Råds holdninger

| — | sikre rettidig vedtagelse af arbejdsprogrammet, holdningerne til gennemførelsesmetoderne og de nødvendige gennemførelsesregler i henhold til EFR's udbudsbetingelser og standardtilskudsaftale under hensyntagen til Det Videnskabelige Råds holdninger |
| --- | --- |

—

sikre rettidig vedtagelse af arbejdsprogrammet, holdningerne til gennemførelsesmetoderne og de nødvendige gennemførelsesregler i henhold til EFR's udbudsbetingelser og standardtilskudsaftale under hensyntagen til Det Videnskabelige Råds holdninger

| — | jævnligt underrette
  og rådføre sig med
  programudvalget om gennemførelsen af EFR's aktiviteter. |
| --- | --- |

—

jævnligt underrette
  og rådføre sig med
  programudvalget om gennemførelsen af EFR's aktiviteter.

2.   FREMTIDIGE OG NYE TEKNOLOGIER

Aktiviteterne inden for fremtidige og nye teknologier (FET) vil konkretisere forskellige arbejdsmetoder fra helt åbne til forskellige grader af strukturering af emner, samfund og finansiering omkring tre søjler:
  FET-Open, FET-Proactive og FET-Flagships
  .

2.1.   FET-Open: fremme af nye idéer

Støtte til en lang række uudviklede samarbejdsprojekter inden for forskning i visionær højrisikovidenskab og -teknologi er nødvendig for at kunne udforske nye udgangspunkter for radikalt
  ny fremtidig videnskabelig viden og
  nye fremtidige
  videnskabelige
  teknologier. Denne aktivitet er udtrykkeligt ikke emnebundet og heller ikke underlagt andre krav og giver således mulighed for nye idéer, uanset hvor og hvornår de opstår og inden for det bredeste spektrum af temaer og fag
  , der aktivt fremmer kreativ og utraditionel tænkning
  . Det kræver en behændig, risikovenlig og yderst tværfaglig forskningstilgang at fremme sådanne skrøbelige idéer, som rækker langt ud over det rent teknologiske område. Det er ligeledes vigtigt at tiltrække og stimulere deltagelse fra nye aktører med stort potentiale inden for forskning og innovation som f.eks. unge forskere og højteknologiske SMV'er med henblik på at fremme fremtidens videnskabelige og industrielle ledere.

2.2.   FET-Proactive: fremme af nye temaer og miljøer

Nye områder og temaer skal fremmes ved at fokusere på at strukturere nye miljøer og støtte udformning og udvikling af temaer inden for transformativ forskning. De vigtigste fordele ved denne strukturerende og dog udforskende tilgang er nye områder, som endnu ikke er klar til at blive inddraget i køreplaner for industriel forskning, og opbygning og strukturering af de omgivende forskningsmiljøer. Der sker et skift fra samarbejde mellem få forskere til en klynge af projekter, som hver især arbejder med aspekter inden for et forskningstema og udveksler resultater.
  Det vil ske i tæt samspil med de samfundsmæssige udfordringer og industrielle lederskabstemaer.

2.3.   FET-Flagships:
  løsning
  af store tværfaglige videnskabelige og teknologiske udfordringer

Forskningsinitiativer inden for denne udfordring er
  videnskabs- og teknologidrevne
  , store og tværfaglige og opbygget omkring et visionært og forenende mål. De håndterer store videnskabelige og teknologiske udfordringer, som kræver samarbejde mellem en række fag, miljøer og programmer. Det videnskabelige
  og teknologiske
  fremskridt bør sikre et stærkt og bredt grundlag for fremtidig ▌innovation og økonomisk udnyttelse samt nye fordele for samfundet
  med en stor potentiel virkning
  . Den overordnede art og størrelsen betyder, at de kun kan realiseres gennem en
  samarbejdsbaseret, langsigtet
  og vedvarende indsats ▌.

Aktiviteter inden for de tre FET-søjler suppleres af ▌netværks- og samfundsbaserede aktiviteter med henblik på at oprette en rig og aktiv europæisk base for videnskabsdrevet forskning i retning af fremtidige teknologier. De støtter den fremtidige udvikling i FET-aktiviteter, fremmer debatten om virkningen af nye teknologier og fremskynder virkningerne.

2.4.   Særlige gennemførelsesaspekter

En rådgivende FET-gruppe
  , herunder videnskabsfolk og ingeniører med særligt fremragende renommé og ekspertise
  , giver input fra interessenter om den overordnede videnskabelige
  og teknologiske
  strategi, herunder
  rådgivning om
  definitionen af arbejdsprogrammet.

FET vil fortsat være
  videnskabs- og teknologiledet
  og støttet af en let og effektiv gennemførelsesstruktur. Der vedtages enkle administrative procedurer med henblik på at bevare fokus på videnskabsdrevet teknologisk innovation, støtte initiativer og kombinere
  en hurtig beslutningstagning og
  fleksibilitet med ansvarlighed. De mest hensigtsmæssige tilgange anvendes til at afsøge FET-forskningslandskabet (f.eks. ▌porteføljeanalyse) og til at inddrage forskellige interessentgrupper (f.eks. ▌høringer). Formålet hermed vil være fortsatte forbedringer og søgen efter nye metoder til at forenkle og forbedre procedurerne for at sikre, at disse principper opfyldes. Der gennemføres vurderinger af FET-aktiviteternes effektivitet og virkning som supplement til aktiviteterne på programlægningsplan.

I lyset af opgaven med at fremme videnskabsdrevet forskning i retning af fremtidige teknologier bestræber FET sig på at samle aktører fra områderne videnskab, teknologi og innovation
  , herunder eventuelt brugere, og så vidt muligt fra både den offentlige og den private sektor
  . FET bør derfor spille en aktiv og katalyserende rolle i stimuleringen af nytænkning, ny praksis og nyt samarbejde.

FET-Open grupperer aktiviteter i en bottom-up-søgning efter lovende nye idéer. Den store risiko ved sådanne idéer imødegås ved at udforske mange af dem. Effektivitet med hensyn til tid og ressourcer, lave offeromkostninger for forslagsstillerne og en indiskutabel åbenhed over for utraditionelle og tværfaglige idéer er de vigtigste kendetegn for disse aktiviteter. Med lette, hurtige og permanent åbne indsendelsesordninger vil der blive søgt efter lovende nye højrisikoidéer inden for forskning, ligesom der banes vej for nye innovationsaktører med stort potentiale som unge forskere og højteknologiske SMV'er.
  Som supplement til FET-Open-aktiviteter kan aktiviteter under Industrielt lederskab og prioriteter i forbindelse med samfundsmæssige udfordringer fremme radikalt ny udnyttelse af viden og teknologier.

Aktiviteten
  FET-Proactive ▌
  vil
  løbende
  iværksætte
  indkaldelser vedrørende flere risikobetonede og innovative temaer med stort potentiale, som finansieres på et sådant niveau, at der kan vælges flere projekter. Disse projekter støttes af samfundsopbyggende aktioner, som fremmer aktiviteter som fælles begivenheder, udvikling af nye læseplaner og køreplaner for forskning. Der vil i udvælgelsen af temaer blive taget hensyn til topkvalitet inden for videnskabsdrevet forskning i fremtidige teknologier, muligheder for at skabe en kritisk masse og indvirkningen på videnskab og teknologi.

Der
  kan
  gennemføres en række store fokuserede initiativer (FET-Flagships)
  under forudsætning af, at resultatet af de forberedende FET-projekter er positivt
  . De
  bør
  baseres på
  åbne
  partnerskaber, der gør det muligt
  frivilligt
  at kombinere EU-bidrag og nationale og private bidrag med en afbalanceret forvaltning, som giver programejerne mulighed for at få indflydelse og have en høj grad af selvstændighed og fleksibilitet i gennemførelsen, og samtidig gør det muligt for flagskibet nøje at følge en generelt støttet forskningskøreplan. I udvælgelsen
  af emner, der skal gennemføres som flagskibe,
  tages der
  udgangspunkt i videnskabelig og teknologisk topkvalitet, og der tages
  højde for det samlende mål,
  den potentielle virkning
  , integration af interessenter og ressourcer i en sammenhængende forskningskøreplan samt
  eventuelt
  støtte fra interessenter og nationale/regionale forskningsprogrammer.
  Disse aktiviteter gennemføres ved at benytte de eksisterende finansieringsinstrumenter.

3.   MARIE
  SKŁODOWSKA-CURIE-AKTIONER

3.1.   Fremme af nye færdigheder gennem grunduddannelse af topkvalitet for forskere

Europa har brug for et stærkt og kreativt grundlag af menneskelige ressourcer, som er mobilt på tværs af lande og sektorer og har den rigtige kombination af færdigheder til at være innovative og omdanne viden og idéer til produkter og tjenester med økonomiske og samfundsmæssige fordele.

Dette opnås navnlig ved at strukturere og øge kvaliteten i en betydelig del af den grunduddannelse af høj kvalitet, som forskere og ph.d.-studerende modtager i alle medlemsstater og associerede lande
  , herunder eventuelt med deltagelse fra tredjelande
  . Når nye forskere får mange forskellige færdigheder, så de kan klare aktuelle og fremtidige udfordringer, vil den næste generation af forskere få bedre karrieremuligheder inden for både den offentlige og den private sektor og dermed gøre det mere attraktivt for unge at forfølge en forskerkarriere.

Aktionen gennemføres ved at støtte forskningsuddannelsesprogrammer, som er udvalgt i konkurrencer i hele EU og gennemført i partnerskaber mellem universiteter, forskningsinstitutioner,
  forskningsinfrastrukturer,
  virksomheder, SMV'er og andre samfundsøkonomiske aktører fra forskellige i lande i og uden for Europa. Enkelte institutioner, som kan tilvejebringe det samme berigende miljø, støttes også. Der skal sikres fleksibilitet i gennemførelsen af målene for at opfylde de forskellige behov. Succesrige partnerskaber findes typisk i form af forskningsuddannelsesnetværk
  , som kan tilbyde innovative typer af uddannelse, f.eks. fælles eller kombinerede ph.d.-studier,
  eller ph.d.-studier inden for industrien, mens enkeltinstitutioner normalt involveres i innovative ph.d.-programmer.
  Ph.d-studier inden for industrien er et vigtigt element for at fremme en innovativ ånd blandt forskere og knytte tættere forbindelser mellem industrien og den akademiske verden.
  Inden for disse rammer planlægges der støtte, så de bedste nye forskere fra alle lande kan deltage i disse fremragende programmer
  , som bl.a. kan omfatte en mentorordning for overførsel af viden og erfaringer
  .

Disse uddannelsesprogrammer handler om udvikling og udvidelse af centrale forskningskompetencer og tilfører samtidig forskerne kreativitet, iværksætterånd og innovationsfærdigheder, som modsvarer de fremtidige behov på arbejdsmarkedet. Programmerne tilbyder også uddannelse i overførbare kompetencer som f.eks. gruppearbejde, risikotagning, projektledelse, standardisering, iværksætterånd, etik, intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR), kommunikation og forbindelser mellem videnskab og samfund, som er vigtige for at skabe, udvikle, kommercialisere og formidle innovation.

3.2.   Fremme af topkvalitet gennem mobilitet på tværs af grænser og sektorer

Europa skal være attraktiv for de bedste forskere, europæiske såvel som ikkeeuropæiske. Dette opnås navnlig ved at støtte attraktive karrieremuligheder for erfarne forskere i den offentlige og den private sektor og tilskynde dem til at flytte mellem lande, sektorer og fag for at forbedre deres kreative og innovative potentiale.

Der ydes finansiering til de bedste og mest lovende erfarne forskere, uanset nationalitet, som ønsker at udvikle deres evner gennem erfaring med tværnational eller international mobilitet. De kan få støtte i alle de forskellige stadier af deres karriere, også de yngste, der lige har fået deres doktorgrad eller har tilsvarende erfaring. Disse forskere modtager finansiering på den betingelse, at de flytter fra ét land til et andet for at udvide eller udbygge deres kompetencer på universiteter eller i forskningsinstitutioner,
  forskningsinfrastrukturer,
  virksomheder, SMV'er eller andre samfundsøkonomiske aktører efter eget valg
  (f.eks. civilsamfundsorganisationer)
  , som arbejder med forsknings- og innovationsprojekter, der svarer til deres personlige behov og interesser. De opmuntres endvidere til at flytte fra den offentlige til den private sektor eller omvendt ved hjælp af tidsbegrænsede udstationeringer.
  Dette skulle forbedre den private sektors innovationsevne og fremme mobilitet på tværs af sektorer.
  Deltidsmuligheder, som gør det muligt at kombinere stillinger i både den offentlige og den private sektor, støttes også for at fremme overførsel af viden mellem sektorer og tilskynde til opstart af virksomheder. Sådanne skræddersyede forskningsmuligheder hjælper lovende forskerne til at blive helt uafhængige og fremmer karriereskift mellem den offentlige og private sektor.

For at udnytte forskernes potentiale fuldt ud ydes der ligeledes støtte til muligheder
  for at blive uddannet og for at erhverve ny viden i et forskningsinstitut på højt niveau i et tredjeland,
  for at genoptage forskerkarrieren efter en pause
  og (re)integrere forskere i en mere langsigtet forskerstilling i Europa, herunder i deres hjemland, efter en mobilitetserfaring i et andet land eller en international mobilitetserfaring
  .

3.3.   Stimulering af innovation gennem gensidigt inspirerende videnudveksling

Samfundsmæssige udfordringer bliver mere og mere globale, og samarbejde på tværs af grænser og sektorer er afgørende for, at vi kan løse dem med held. Det er derfor af afgørende betydning at udveksle viden og idéer fra forskning til marked
  (og omvendt)
  , og dette kan kun ske ved at skabe forbindelser mellem folk. Dette fremmes ved at støtte fleksible udvekslinger af højtuddannede forsknings- og innovationsmedarbejdere på tværs af sektorer, lande og fag.

Europæisk finansiering støtter ▌udveksling af forsknings- og innovationsmedarbejdere inden for partnerskaber mellem universiteter, forskningsinstitutioner,
  forskningsinfrastrukturer,
  virksomheder, SMV'er og andre samfundsøkonomiske aktører i Europa samt mellem Europa og tredjelande med henblik på at styrke det internationale samarbejde. Finansieringen vil være åben for forsknings- og innovationsmedarbejdere på alle karriereniveauer fra de yngste (nyuddannede) til de ældste (ledelsen), herunder også administrativt og teknisk personale.

3.4.   Øgede strukturelle virkninger gennem samfinansiering af aktiviteter

Stimulering af regionale, nationale eller internationale programmer for at fremme ekspertise og udbrede bedste praksis for Marie
  Skłodowska-Curie
  -
  aktioner
  med hensyn til mobilitetsmuligheder i hele Europa for forskeres uddannelse, karriereudvikling og personaleudveksling vil øge den antalsmæssige og strukturelle virkning af Marie
  Skłodowska-Curie-aktioner
  . Det vil også gøre ekspertisecentre i hele Europa mere attraktive.

Dette opnås ved at samfinansiere nye eller eksisterende regionale, nationale, private og internationale programmer, så de åbner op for og tilbyder international, tværsektoriel og tværfaglig forskeruddannelse samt mobilitet på tværs af grænser og sektorer for forskere og innovationsmedarbejdere på alle trin i deres karriere.

Dette gør det muligt at udnytte synergier mellem EU-aktioner og aktioner på regionalt og nationalt plan og at bekæmpe fragmentering for så vidt angår forskeres mål, evalueringsmetoder og arbejdsforhold.
  Brugen af ansættelseskontrakter vil blive fremmet kraftigt i forbindelse med samfinansieringsaktiviteter.

3.5.   Specifikke støtteaktioner og politiske aktioner

For at kunne håndtere udfordringen er det vigtigt at holde øje med udviklingen. Programmet støtter udvikling af indikatorer og analyse af data i forbindelse med forskeres mobilitet, færdigheder, karrierer
  og ligestilling
  med henblik på at identificere huller
  og barrierer
  i Marie
  Skłodowska-Curie-aktionerne
  og forbedre virkningen af disse aktioner. Aktiviteterne gennemføres med henblik på at opnå synergier og et tæt samarbejde med de politiske støtteaktioner vedrørende forskere, deres arbejdsgivere og finansieringskilder, som udføres under »
  Europa i en verden i forandring -
  rummelige, innovative og
  reflekterende
  samfund«. Specifikke aktioner finansieres for at støtte initiativer, som skal øge opmærksomheden omkring betydningen af en karriere inden for forskning
  , som også omfatter aspekter i forbindelse med hjemvenden og reintegration,
  og formidle forsknings- og innovationsresultater fra arbejde, som støttes af Marie
  Skłodowska-Curie-aktioner
  .

For at øge virkningen af Marie
  Skłodowska-Curie-aktionerne
  forbedres netværkssamarbejdet mellem Marie
  Skłodowska-Curie-forskere
  (nuværende og tidligere) gennem en strategi for alumnitjenester. Disse spænder fra støtte til et forum for kontakt og udveksling mellem forskere, som gør det muligt at udforske samarbejde og jobmuligheder, til organisering af fælles begivenheder og inddragelse af andre i outreachaktiviteter som ambassadører for Marie
  Skłodowska-Curie-aktioner
  og for det europæiske forskningsrum.

3.6.   Særlige gennemførelsesaspekter

Marie
  Skłodowska-Curie-aktionerne
  vil være åbne for uddannelses- og karriereudviklingsaktiviteter inden for alle områder af forskning og innovation, som behandles i traktaten, fra grundforskning til indførelse på markedet og innovationstjenester. Forsknings- og innovationsområder samt sektorer vælges frit af ansøgerne.

Med sigte på at få gavn af den globale vidensbase åbnes Marie
  Skłodowska-Curie-aktionerne
  for forsknings- og innovationsmedarbejdere og for universiteter, forskningsinstitutioner,
  forskningsinfrastrukturer,
  virksomheder og andre samfundsøkonomiske aktører fra alle lande, herunder også tredjelande på de betingelser, der er fastlagt i forordning (EU) XX/2012 (Regler for deltagelse).

I alle ovennævnte aktiviteter fokuseres der på at tilskynde til omfattende deltagelse fra virksomheder, navnlig SMV'er, samt andre samfundsøkonomiske aktørers side for at sikre en vellykket gennemførelse og virkning af Marie
  Skłodowska-Curie-aktionerne
  . Et langsigtet samarbejde mellem højere uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer og den
  offentlige og
  private sektor, hvor der tages hensyn til beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, fremmes i alle Marie
  Skłodowska-Curie-aktioner
  .

Marie Skłodowska-Curie-aktionerne vil blive udviklet i tæt samspil med andre programmer, der støtter disse politiske mål, herunder Erasmus for alle-programmet og EIT's videns- og innovationsfællesskaber.

Muligheden bevares, hvis særlige behov taler for det, for at målrette visse af programmets aktiviteter mod specifikke samfundsmæssige udfordringer, typer af forskning og innovationsinstitutioner eller mod geografiske områder for at reagere på udviklingen i de europæiske krav til færdigheder, forskeruddannelse, karriereudvikling og videndeling.

For at åbne op for alle talentkilder træffes der generelle foranstaltninger, som skal bekæmpe skævvridninger i adgangen til tilskuddene, f.eks. ved at tilskynde til lige muligheder i alle Marie
  Skłodowska-Curie-aktioner
  og anvende benchmarking for kønsfordeling. Derudover vil Marie
  Skłodowska-Curie-aktioner
  støtte forskere i at etablere sig på en mere stabil karrierevej og sikre, at de kan opnå en passende balance mellem arbejde og privatliv under hensyntagen til deres familiesituation, samt bidrage til at gøre det lettere at genoptage en forskerkarriere efter en pause.
  Det anbefales, at alle de støttede deltagere tilslutter sig og anvender
  principperne i det europæiske charter for forskere og adfærdskodeksen for ansættelse af forskere, hvori der tilskyndes til åben rekruttering og attraktive arbejdsforhold ▌.

For at sikre endnu bedre formidling og offentlig deltagelse
  kan det muligvis kræves, at
  støttemodtagere under Marie
  Skłodowska-Curie-aktioner planlægger
  passende outreachaktiviteter i forhold til offentligheden. Denne plan vurderes i evalueringsprocessen samt i løbet af projektopfølgningen.

4.   FORSKNINGSINFRASTRUKTURER

Aktiviteterne har til formål at udvikle europæiske forskningsinfrastrukturer
  af topkvalitet
  frem til og ud over 2020, fremme deres innovationspotentiale og menneskelige
  ressourcer
  og styrke europæisk politik. Der tilstræbes samordning med kilderne til samhørighedsfinansieringen for at sikre synergier og en sammenhængende tilgang til udviklingen af forskningsinfrastrukturerne. Synergier med Marie
  Skłodowska-Curie-aktioner
  vil blive fremmet.

4.1.   Udvikling af europæiske forskningsinfrastrukturer frem til og ud over 2020

4.1.1.   Udvikling af nye forskningsinfrastrukturer i verdensklasse ▌

Målet er at
  lette og støtte udarbejdelse,
  gennemførelse, bæredygtighed på lang sigt og effektiv drift af de forskningsinfrastrukturer, som identificeres af Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer (ESFRI) og andre forskningsinfrastrukturer i verdensklasse, som vil hjælpe Europa med at imødegå store udfordringer inden for forskning, industri og samfund. Dette mål handler specifikt om de infrastrukturer, som
  planlægger at etablere,
  er ved at etablere eller har etableret deres forvaltning, f.eks. på grundlag af det europæiske konsortium for en forskningsinfrastruktur (ERIC) eller en anden tilsvarende struktur på europæisk eller internationalt plan.

Unionens finansiering bidrager, hvor det er relevant, til:

| a) | forberedelsesfasen for fremtidige infrastrukturer (f.eks. detaljerede byggeplaner, juridiske ordninger, flerårig planlægning
  og tidlig inddragelse af industrien
  ) |
| --- | --- |

a)

forberedelsesfasen for fremtidige infrastrukturer (f.eks. detaljerede byggeplaner, juridiske ordninger, flerårig planlægning
  og tidlig inddragelse af industrien
  )

| b) | gennemførelsesfasen (f.eks. F&U og ingeniørarbejde sammen med erhvervsliv og brugere, udvikling af regionale partnerfaciliteter (3) rettet mod en mere afbalanceret udvikling af det europæiske forskningsrum) og/eller |
| --- | --- |

b)

gennemførelsesfasen (f.eks. F&U og ingeniørarbejde sammen med erhvervsliv og brugere, udvikling af regionale partnerfaciliteter (3) rettet mod en mere afbalanceret udvikling af det europæiske forskningsrum) og/eller

| c) | driftsfasen (f.eks. adgang, databehandling, outreach, uddannelse og internationale samarbejdsaktiviteter). |
| --- | --- |

c)

driftsfasen (f.eks. adgang, databehandling, outreach, uddannelse og internationale samarbejdsaktiviteter).

Denne aktivitet støtter også projekteringsundersøgelser til nye forskningsinfrastrukturer gennem en bottom-up-tilgang.

4.1.2.   Integration og åbning af eksisterende nationale
  og regionale
  forskningsinfrastrukturer af
  europæisk
  interesse

Målet er
  , hvor det er relevant,
  at åbne op for vigtige nationale
  og regionale
  forskningsinfrastrukturer for alle europæiske forskere, både fra den akademiske verden og erhvervslivet, og sikre, at de anvendes optimalt og udvikles i fællesskab.

Unionen vil støtte netværk
  og klynger
  , som samler og integrerer vigtige nationale forskningsinfrastrukturer på europæisk plan. Der ydes finansiering, navnlig til støtte af forskeres tværnationale og virtuelle adgang samt harmonisering og forbedring af de tjenester, som infrastrukturerne yder. ▌

4.1.3.   Udvikling, anvendelse og drift af ikt-baserede e-infrastrukturer (4)

Målet er inden 2020 at realisere
  en verdensførende kapacitet inden for netværk, databehandling og videnskabelige data i
  et fælles og åbent europæisk rum for onlineforskning, hvor forskere nyder godt af avancerede, allestedsnærværende og pålidelige tjenester til netværk og databehandling samt gnidningsløs og åben adgang til e-videnskabsmiljøer og globale dataressourcer.

For at nå dette mål ydes der støtte til: globale forsknings- og uddannelsesnetværk, som yder avancerede, standardiserede og skalerbare inter-domain-tjenester efter behov, forsyningsnet og »cloud«-infrastrukturer, der giver næsten ubegrænset computer- og databehandlingskapacitet, et økosystem af supercomputerfaciliteter i retning af exaskala, en software- og serviceinfrastruktur, f.eks. til simulering og visualisering, realtidsværktøjer til samarbejde og en interoperabel, åben og pålidelig videnskabelig datainfrastruktur.

4.2.   Fremme af forskningsinfrastrukturers innovationspotentiale og deres menneskelige kapital

4.2.1.   Udnyttelse af forskningsinfrastrukturers innovationspotentiale

Målet er at stimulere innovation både i selve infrastrukturerne og i
  industrisektorerne, såsom
  leverandør- og
  brugerindustrien
  .

Med dette mål for øje ydes der støtte til

| a) | F&U-partnerskaber med industrien for at udvikle Unionens kapacitet og leverancer fra industrien inden for højteknologiske områder som videnskabelig instrumentering eller ikt |
| --- | --- |

a)

F&U-partnerskaber med industrien for at udvikle Unionens kapacitet og leverancer fra industrien inden for højteknologiske områder som videnskabelig instrumentering eller ikt

| b) | prækommercielle indkøb foretaget af aktører inden for forskningsinfrastruktur, som skal fremme innovation og fungere som tidlige erhververe
  eller udviklere
  af
  avancerede
  teknologier |
| --- | --- |

b)

prækommercielle indkøb foretaget af aktører inden for forskningsinfrastruktur, som skal fremme innovation og fungere som tidlige erhververe
  eller udviklere
  af
  avancerede
  teknologier

| c) | stimulering af industriens brug af forskningsinfrastrukturer, f.eks. som eksperimenterende testfaciliteter eller videnbaserede centre og |
| --- | --- |

c)

stimulering af industriens brug af forskningsinfrastrukturer, f.eks. som eksperimenterende testfaciliteter eller videnbaserede centre og

| d) | tilskyndelse til integration af forskningsinfrastrukturer i lokale, regionale og globale innovationsøkosystemer. |
| --- | --- |

d)

tilskyndelse til integration af forskningsinfrastrukturer i lokale, regionale og globale innovationsøkosystemer.

Unionens aktioner vil også udnytte brugen af forskningsinfrastrukturer, navnlig e-infrastrukturer, til offentlige tjenester, social innovation, kultur og
  almen
  uddannelse
  og erhvervsuddannelse
  .

4.2.2.   Styrkelse af forskningsinfrastrukturers menneskelige kapital

Forskningsinfrastrukturernes kompleksitet og udnyttelsen af deres fulde potentiale kræver tilstrækkelige færdigheder hos både ledere, ingeniører, teknikere og brugere.

Unionens finansiering vil støtte uddannelse af medarbejdere, som styrer forvaltning og drift af forskningsinfrastrukturer af fælleseuropæisk interesse, udveksling af medarbejdere og bedste praksis mellem faciliteter samt en tilstrækkelig forsyning af menneskelige ressourcer inden for vigtige fag, herunder nye specifikke uddannelseslæseplaner.
  Synergier med Marie Skłodowska-Curie-aktioner vil blive fremmet.

4.3.   Styrkelse af en europæisk politik for forskningsinfrastruktur og internationalt samarbejde

4.3.1.   Styrkelse af en europæisk politik for forskningsinfrastrukturer

Formålet er at udnytte synergier mellem nationale initiativer og EU-initiativer ved at oprette partnerskaber mellem relevante politiske beslutningstagere, finansieringsorganer
  eller rådgivningsorganer
  (f.eks. ESFRI, refleksionsgruppen vedrørende e-infrastruktur (e-IRG), EIROforum-organisationer, nationale offentlige myndigheder), udvikle komplementaritet og samarbejde mellem forskningsinfrastrukturer og -aktiviteter, som gennemfører andre EU-politikker (som f.eks. regional-, samhørigheds-, industri-, sundheds-,
  miljø-,
  beskæftigelses- eller udviklingspolitik) og sikre samordning mellem forskellige EU-finansieringskilder. EU-aktionerne vil ligeledes støtte tilsyn med og overvågning og vurdering af forskningsinfrastrukturer på EU-plan samt relevante politiske undersøgelser og kommunikationsopgaver.

Horisont 2020 fremmer medlemsstaternes indsats for at optimere deres forskningsfaciliteter ved at støtte en ajourført EU-dækkende database om alment tilgængelige forskningsinfrastrukturer i Europa.

4.3.2.   Fremme af strategisk internationalt samarbejde

Målet er at fremme udviklingen af globale forskningsinfrastrukturer, dvs. forskningsinfrastrukturer, som kræver finansiering og aftaler på globalt plan. Det er ligeledes målet at fremme samarbejdet mellem europæiske forskningsinfrastrukturer og deres ikkeeuropæiske modparter og sikre deres globale interoperabilitet og rækkevidde samt forfølge internationale aftaler om gensidig brug, åbenhed eller samfinansiering af infrastrukturer. I denne forbindelse tages der behørigt hensyn til anbefalingerne fra Carnegie Group of Senior Officials on Global Research Infrastructures. Der fokuseres også på at sikre tilstrækkelig deltagelse fra Unionens side i samordning med internationale organer som FN eller OECD.

4.4.   Særlige gennemførelsesaspekter

Under gennemførelsen høres uafhængige ekspertgrupper samt interessenter og rådgivningsorganer som ESFRI og e-IRG.

Gennemførelsen følger en trestrenget tilgang: bottom-up, hvor projekternes præcise indhold og partnerskab ikke kendes, målrettet, hvor de specifikke forskningsinfrastrukturer og/eller -miljøer er veldefinerede, og navngivne modtagere, f.eks. hvor der ydes et bidrag til driftsomkostningerne til (et konsortium af) infrastrukturoperatører.

Målene for de aktivitetslinjer, der er omhandlet under punkt 4.2 og 4.3, skal gennemføres ved hjælp af målrettede foranstaltninger og, hvor det er hensigtsmæssigt, inden for foranstaltningerne under punkt 4.1.

DEL II

INDUSTRIELT LEDERSKAB

1.   LEDERSKAB INDEN FOR STØTTE- OG INDUSTRITEKNOLOGI

Generelt

EU's industris vellykkede håndtering,
  integrering
  og anvendelse af støtteteknologi er en vigtig faktor i styrkelsen af Europas produktivitet og innovationskapacitet og vigtig for at sikre, at Europa har en avanceret, bæredygtig og konkurrencedygtig økonomi, har det globale lederskab inden for sektorerne for højteknologiske applikationer og en evne til at udvikle
  effektive og bæredygtige
  løsninger til samfundsmæssige udfordringer
  , som bl.a. imødekommer brugernes behov
  . Innovationsaktioner kombineret med F&U er en integreret del af finansieringen.

| En integreret tilgang til centrale støtteteknologier
  Et vigtigt led i »Lederskab inden for støtte- og industriteknologi« er centrale støtteteknologier (KET), herunder mikro- og nanoelektronik, fotonik, nanoteknologi, bioteknologi, avancerede materialer og avancerede fremstillingssystemer ▌. Mange innovative produkter omfatter flere af disse teknologier på samme tid, enten enkeltvis eller som integrerede dele. Når hver enkelt teknologi frembyder teknologisk innovation, kan de samlede fordele ved
  de mange interaktioner mellem KET og andre industrielle støtteteknologier og kombinationer heraf
  også føre til teknologiske kvantespring. Udnyttelse af tværgående centrale støtteteknologier vil øge et produkts konkurrenceevne og virkning
  og stimulere vækst og beskæftigelse og give nye muligheder for at håndtere de samfundsmæssige udfordringer
  . De utallige interaktioner mellem disse teknologier udnyttes derfor.
  Der vil blive tilvejebragt
  specifik støtte til store pilot- og demonstrationsprojekter
  , der skal gennemføres i forskellige miljøer og under forskellige forhold
  .
  Dette omfatter
  KET og
  tværgående
  KET (multi-KET)
  , som samler og integrerer forskellige individuelle teknologier, hvilket medfører teknologisk validering i et industrielt miljø og et fuldstændigt og kvalificeret system, som er parat til markedet
  eller lige ved at være det
  . Det er en forudsætning, at den private sektor involverer sig stærkt i sådanne aktiviteter,
  og at det påvises, hvordan projektresultaterne vil bidrage til markedsværdien for EU,
  og gennemførelsen
  vil derfor kunne tage form af
  offentlig-private partnerskaber. Med henblik herpå og ved hjælp af
  gennemførelsesstrukturen for Horisont 2020
  udarbejdes der er fælles arbejdsprogram for tværgående KET. Under hensyntagen til markedsbehovene og de samfundsmæssige udfordringer vil arbejdsprogrammet have til formål at tilvejebringe generiske
  KET- og multi-KET-byggeklodser
  til forskellige anvendelsesområder, herunder også samfundsmæssige udfordringer.
  Der vil desuden, hvor det er hensigtsmæssigt, blive tilstræbt synergier mellem KET-aktiviteterne og aktiviteterne inden for den samhørighedspolitiske ramme som led i nationale og regionale F&I-strategier for intelligent specialisering og med Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT), Den Europæiske Investeringsbank (EIB), og i givet fald med medlemsstatsdrevne aktiviteter under de fælles programmeringsinitiativer. |
| --- |

En integreret tilgang til centrale støtteteknologier

Et vigtigt led i »Lederskab inden for støtte- og industriteknologi« er centrale støtteteknologier (KET), herunder mikro- og nanoelektronik, fotonik, nanoteknologi, bioteknologi, avancerede materialer og avancerede fremstillingssystemer ▌. Mange innovative produkter omfatter flere af disse teknologier på samme tid, enten enkeltvis eller som integrerede dele. Når hver enkelt teknologi frembyder teknologisk innovation, kan de samlede fordele ved
  de mange interaktioner mellem KET og andre industrielle støtteteknologier og kombinationer heraf
  også føre til teknologiske kvantespring. Udnyttelse af tværgående centrale støtteteknologier vil øge et produkts konkurrenceevne og virkning
  og stimulere vækst og beskæftigelse og give nye muligheder for at håndtere de samfundsmæssige udfordringer
  . De utallige interaktioner mellem disse teknologier udnyttes derfor.
  Der vil blive tilvejebragt
  specifik støtte til store pilot- og demonstrationsprojekter
  , der skal gennemføres i forskellige miljøer og under forskellige forhold
  .

Dette omfatter
  KET og
  tværgående
  KET (multi-KET)
  , som samler og integrerer forskellige individuelle teknologier, hvilket medfører teknologisk validering i et industrielt miljø og et fuldstændigt og kvalificeret system, som er parat til markedet
  eller lige ved at være det
  . Det er en forudsætning, at den private sektor involverer sig stærkt i sådanne aktiviteter,
  og at det påvises, hvordan projektresultaterne vil bidrage til markedsværdien for EU,
  og gennemførelsen
  vil derfor kunne tage form af
  offentlig-private partnerskaber. Med henblik herpå og ved hjælp af
  gennemførelsesstrukturen for Horisont 2020
  udarbejdes der er fælles arbejdsprogram for tværgående KET. Under hensyntagen til markedsbehovene og de samfundsmæssige udfordringer vil arbejdsprogrammet have til formål at tilvejebringe generiske
  KET- og multi-KET-byggeklodser
  til forskellige anvendelsesområder, herunder også samfundsmæssige udfordringer.
  Der vil desuden, hvor det er hensigtsmæssigt, blive tilstræbt synergier mellem KET-aktiviteterne og aktiviteterne inden for den samhørighedspolitiske ramme som led i nationale og regionale F&I-strategier for intelligent specialisering og med Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT), Den Europæiske Investeringsbank (EIB), og i givet fald med medlemsstatsdrevne aktiviteter under de fælles programmeringsinitiativer.

Særlige gennemførelsesaspekter

Innovationsaktioner vil omfatte integration af individuelle teknologier, demonstration af evnen til at fremstille og levere innovative produkter
  , systemer, processer
  og tjenester, bruger- og kundepilotprojekter for at dokumentere gennemførligheden og merværdien, og demonstrationsprojekter i stor skala for at lette markedsindtrængningen af forskningsresultaterne.
  Der vil blive lagt passende vægt på små og mellemstore projekter. Desuden vil gennemførelsen af denne del fremme inddragelse af små og mellemstore forskerhold og vil også bidrage til en mere aktiv deltagelse af SMV'er.

En række individuelle teknologier integreres, hvilket medfører teknologisk validering i et industrielt miljø og et fuldstændigt og kvalificeret system, som er parat til markedet. Det er en forudsætning, at den private sektor involverer sig stærkt i sådanne aktiviteter, og gennemførelsen sker således
  bl.a.
  gennem offentlig-private partnerskaber.

Aktioner på efterspørgselssiden supplerer forsknings- og innovationsinitiativernes teknologifremdrift. Aktionerne omfatter bl.a. at udnytte offentlige indkøb bedst muligt til innovation, udvikling af passende tekniske standarder
  og tekniske aktiviteter til støtte for standardisering og regulering
  , privat efterspørgsel og inddragelse af brugerne for at skabe mere innovationsfremmende markeder.

Navnlig inden for områderne nanoteknologi og bioteknologi vil inddragelsen af interessenter og den brede offentlighed medvirke til at skabe øget opmærksomhed om teknologiernes fordele og risici. Sikkerhedsvurderinger og den overordnede risikostyring i forbindelse med udbredelsen af disse teknologier vil blive håndteret på en systematisk måde.
  Samfundsvidenskaben og de humanistiske videnskaber vil i relevant omfang bidrage til, at der tages hensyn til brugernes, behov, præferencer og accept og til, at samfundsengagement og informerede forbrugervalg sikres.

De aktiviteter, der støttes under denne del, supplerer
  støtten til forskning og innovation inden for støtteteknologier, som kan stilles til rådighed af nationale eller regionale myndigheder ud af Samhørighedsfondens midler, inden for rammerne af strategierne for intelligent specialisering.

Dette program skal, som led i finansieringen af aktioner, også støtte teknologioverførsel (både på nationalt og regionalt plan), bl.a. udvikling af internationale og regionale innovationsklynger, der kan fremme mere effektive forbindelser mellem universiteter og erhvervsliv.

Strategiske initiativer til internationalt samarbejde forfølges på områder af fælles interesse og til gensidig gavn sammen med førende partnerlande. Følgende er af særlig interesse, men ikke eneste interesse for støtte- og industriteknologi:

| — | adgang til verdensførende videnskabelig og teknologisk ekspertise |
| --- | --- |

—

adgang til verdensførende videnskabelig og teknologisk ekspertise

| — | udvikling af globale standarder |
| --- | --- |

—

udvikling af globale standarder

| — | fjernelse af flaskehalse inden for industriel udnyttelse
  , F&U-samarbejde
  og handelsbetingelser |
| --- | --- |

—

fjernelse af flaskehalse inden for industriel udnyttelse
  , F&U-samarbejde
  og handelsbetingelser

| — | nano- og bioteknologibaserede produkters sikkerhed
  og langsigtede virkninger af deres anvendelse |
| --- | --- |

—

nano- og bioteknologibaserede produkters sikkerhed
  og langsigtede virkninger af deres anvendelse

| — | udvikling af materialer og metoder til reduktion af energi- og ressourceforbrug |
| --- | --- |

—

udvikling af materialer og metoder til reduktion af energi- og ressourceforbrug

| — | industriledede internationale samarbejdsinitiativer inden for fremstillingssektoren og |
| --- | --- |

—

industriledede internationale samarbejdsinitiativer inden for fremstillingssektoren og

| — | systemernes interoperabilitet. |
| --- | --- |

—

systemernes interoperabilitet.

1.1.   Informations- og kommunikationsteknologi (ikt)

En række aktivitetslinjer er rettet mod ikt-udfordringer inden for industrielt og teknologisk lederskab

  i hele værdikæden
  og dækker generiske ikt-forsknings- og innovationsdagsordener, herunder især:

1.1.1.   En ny generation af komponenter og systemer: udvikling af avancerede
  ▌
  indlejrede
  og energi- og ressourceeffektive
  komponenter og systemer

Målet er at fastholde og styrke det europæiske lederskab inden for teknologier vedrørende
  avancerede
  , indlejrede
  og energi- og ressourceeffektive og robuste
  komponenter og systemer. Det omfatter ligeledes mikro-nano-biosystemer, organisk elektronik, integration af større områder, underliggende teknologier til tingenes internet (TI) (5), herunder platforme, som understøtter levering af avancerede tjenester,
  sensorer,
  intelligente integrerede systemer,
  indlejrede og distribuerede systemer,
  »systems of systems«-udvikling og udvikling af komplekse systemer.

1.1.2.   Næste generation af computersystemer: avancerede
  og sikre
  computersystemer og
  -teknologier, herunder cloud computing

Målet er at udnytte europæiske aktiver i processor- og systemarkitektur, forbindelses- og datalokaliseringsteknologier, cloud computing, anvendelse af parallel databehandling,
  modellering og
  simuleringssoftware til alle markedssegmenter
  , herunder ingeniørtekniske applikationer (bl.a. usikkerhedskvantificering, risikoanalyse og ingeniørtekniske beslutninger)
  .

1.1.3.   Fremtidens Internet:
  software, hardware,
  infrastrukturer, teknologier og tjenester

Målet er at styrke den europæiske industris konkurrenceevne ved at udvikle, mestre og forme næste generations internet, som gradvis skal erstatte og overgå det nuværende internet, faste og mobile net og tjenesteinfrastrukturer, og gøre det muligt at forbinde billioner af enheder (TI) på tværs af flere operatører og domæner, og som vil ændre den måde, hvorpå vi kommunikerer viden, får adgang til den og anvender den. Dette omfatter F&I vedrørende netværk, software, processer og tjenester, cybersikkerhed, privatlivets fred
  , pålidelighed
  og tillid, trådløs (6) kommunikation og alle optiske net, immersive interaktive multimedier samt fremtidens forbundne virksomheder.

1.1.4.   Indholdsteknologi og informationsforvaltning: ikt til digitalt indhold
  , kulturelle og kreative industrier

Målet er at
  styrke Europas position som udbyder af produkter og tjenester baseret på enkeltpersoners og virksomheders kreativitet. Dette kan ske ved at
  give fagfolk og borgere nye værktøjer til at skabe,
  få adgang til,
  udnytte, bevare
  og genbruge
  alle former for digitalt indhold på alle sprog og udarbejde modeller for, analysere og visualisere store mængder data
  (big data)
  , herunder forbundne data. Dette omfatter nye teknologier inden for
  humaniora,
  sprog, læring, interaktion, digital lagring,
  webdesign,
  adgang til og analyse af indhold
  samt medier
  , intelligente
  og adaptive
  informationsstyringssystemer baseret på avanceret datamining, maskinindlæring, statistisk analyse og visuel computerteknologi.

1.1.5.   Avancerede grænseflader og robotter: robotteknik og intelligente rum

Målet er at styrke europæisk videnskabeligt og industrielt lederskab inden for industriel robotteknik og servicerobotteknik, kognitive
  og kommunikative
  systemer, avancerede grænseflader og intelligente rum og tænkende maskiner, som bygger på bedre it- og netværkspræstationer og fremskridt inden for evnen til at
  udforme og
  opbygge systemer, som kan lære,
  selv samle sig,
  tilpasse sig og reagere
  , eller som optimerer samspillet mellem menneske og maskine
  .
  Hvor det er relevant, bør de udviklede systemer og fremskridt i state-of-the-art valideres i den virkelige verden.

1.1.6.   Mikro- og nanoelektronik og fotonik:
  vigtige støtteteknologier i forbindelse med mikro- og nanoelektronik og fotonik, hvilket også omfatter kvanteteknologi

Målet er at udnytte Europas topklasse inden for disse centrale støtteteknologier og understøtte og
  yderligere styrke
  den europæiske industris konkurrenceevne og førende position på markedet. Aktiviteterne vil også omfatte forskning og innovation inden for design, avancerede processer, pilotlinjeprojekter vedrørende fremstilling, relaterede produktionsteknologier og demonstrationsaktioner til validering af teknologiudvikling og innovative forretningsmodeller
  samt den grundlæggende næste generation af teknologier, som udnytter fremskridtene inden for kvantefysik
  .

Disse seks hovedaktivitetslinjer forventes at dække samtlige behov
  under hensyntagen til den europæiske industris konkurrenceevne på verdensplan
  . De omfatter industrielt lederskab inden for generiske ikt-baserede løsninger, produkter og tjenester, der er nødvendige for at tackle større samfundsmæssige udfordringer samt anvendelsesorienterede ikt-forsknings- og -innovationsdagsordener, der vil blive støttet i forbindelse med indsatsen vedrørende de relevante samfundsmæssige udfordringer.
  I betragtning af teknologiens stadig større fremgang på alle livets områder vil samspillet mellem mennesker og teknologi have betydning i denne sammenhæng og være en del af den ovennævnte anvendelsesorienterede ikt-forskning. Forskning med et brugercentreret perspektiv vil bidrage til udviklingen af konkurrencedygtige løsninger.

I hver af de seks store aktivitetslinjer indgår også ikt-specifik forskningsinfrastruktur, som f.eks. levende laboratorier til forsøg ▌, og infrastruktur til grundlæggende støtteteknologier og integration af disse i avancerede produkter og innovative intelligente systemer, herunder udstyr, redskaber, supporttjenester, rene rum og adgang til anlæg til udformning af prototyper.

Dette bør gennemføres på en måde, der sikrer komplementaritet og sammenhæng med det forskningsinfrastrukturarbejde, der støttes under søjlen »Videnskabelig topkvalitet«.

Aktiviteter vil støtte forskning og udvikling af systemer under fuld hensyntagen til fysiske personers grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder og navnlig deres ret til privatlivets fred.

1.2.   Nanoteknologi

1.2.1.   Udvikling af næste generation af nanomaterialer, nanoenheder og nanosystemer

Udvikling og integration af viden
  om fænomener i nanoskala
  på tværs af forskellige videnskabelige discipliner rettet mod grundlæggende nye produkter
  og systemer
  , som muliggør bæredygtige løsninger inden for en lang række sektorer.

1.2.2.   Sikker
  og bæredygtig
  udvikling og anvendelse af nanoteknologier

Udbygning af den videnskabelige viden om den potentielle virkning for sundheden eller miljøet for at sikre en proaktiv, videnskabsbaseret forvaltning af nanoteknologi og tilvejebringelse af validerede videnskabelige værktøjer
  , metoder
  og platforme til risikovurdering og -styring i hele livscyklussen for nanomaterialer og nanosystemer
  , herunder standardiseringsspørgsmål
  .

1.2.3.   Udvikling af den samfundsmæssige dimension af nanoteknologi

Håndtering af de menneskelige og fysiske
  behov
  i forbindelse med anvendelse af nanoteknologi og fokus på forvaltning af nanoteknologi til fordel for samfundet
  og miljøet, herunder kommunikationsstrategier for at sikre socialt engagement
  .

1.2.4.   Effektiv
  og bæredygtig
  syntese og fremstilling af nanomaterialer, -komponenter og -systemer

Fokus på nye, fleksible, skalerbare og repeterbare enhedsoperationer, intelligent integration af nye og eksisterende processer
  , herunder teknologisk konvergens som f.eks. nanobioteknologi,
  samt opskalering
  for at muliggøre bæredygtig storskalaproduktion med høj præcision
  af produkter og
  fleksible
  anlæg med flere formål, som sikrer en effektiv overførsel af viden til industriel innovation.

1.2.5.   Udvikling
  og standardisering
  af kapacitetsforøgende teknikker, målemetoder og -udstyr

Fokus på de underliggende teknologier, som støtter udviklingen og indførelsen på markedet af
  sikre
  komplicerede nanomaterialer og nanosystemer, herunder
  nanometrologi,
  bestemmelse og manipulation på nanoniveau, modellering, computerdesign og avanceret manipulation på atomplan.

1.3.   Avancerede materialer

1.3.1.   Tværgående og grundliggende materialeteknologier

Forskning i
  materialer med indbyggede egenskaber,
  funktionelle materialer, multifunktionelle materialer
  med større videnindhold, nye funktionaliteter og forbedret ydeevne
  som f.eks. selvreparerende eller biokompatible materialer
  , selvsamlende materialer, nye magnetiske materialer
  og konstruktionsmaterialer med henblik på innovation i alle industrisektorer, navnlig til højværdimarkeder
  , og også de kreative industrier
  .

1.3.2.   Materialeudvikling og -forarbejdning

Forskning og udvikling, der sikrer en effektiv
  , sikker
  og bæredygtig
  udvikling og
  opskalering for at muliggøre industriel produktion af fremtidige produkter
  baseret på design og nå frem til en affaldsminimerende forvaltning af materialer i Europa
  , f.eks. i metalindustrien, den kemiske industri
  eller den bioteknologiske industri, og som forbedrer forståelsen af materialenedbrydningsmekanismer (slid, korrosion, mekanisk pålidelighed)
  .

1.3.3.   Forvaltning af materialekomponenter

Forskning og udvikling i nye og innovative teknikker
  til materialer, komponenter
  og systemer, sammensætning, sammenklæbning, adskillelse, samling, selvsamling
  samt
  afmontering, nedbrydning og dekonstruktion
  af materialekomponenter samt styring af levetidsomkostninger og miljøvirkninger gennem ny anvendelse af avanceret materialeteknologi
  .

1.3.4.   Materialer til en bæredygtig
  og ressourceeffektiv lavemissionsindustri

Udvikling af nye produkter og anvendelser
  , forretningsmodeller
  og
  ansvarlig
  forbrugeradfærd,
  der øger brugen af de vedvarende ressourcer til bæredygtige anvendelser,
  nedsætter energiforbruget
  i hele produktets livscyklus
  og fremmer lavemissionsproduktion samt procesintensivering, genanvendelse, fjernelse af forurening
  , materialer til energilagring
  og materialer med
  potentiale for
  høj merværdi fra affald og genfremstilling.

1.3.5.   
  Materialer til kreative industrier, herunder kulturarv

Anvendelse af design og udvikling af konvergerende teknologier for at skabe nye forretningsmuligheder, herunder bevaring
  og genopretning
  af Europas
  arv og
  materialer med historisk eller kulturel værdi
  , samt nye materialer
  .

1.3.6.   Metrologi, karakterisering, standardisering og kvalitetskontrol

Fremme af teknologier som karakterisering, ikkedestruktiv bedømmelse
  , løbende vurdering og overvågning
  og prædiktiv modellering af ydeevne med henblik på fremskridt
  og virkning
  inden for materialevidenskab og -konstruktion.

1.3.7.   Optimering af brugen af materialer

Forskning og udvikling til undersøgelse af
  erstatning og
  alternativer til brug af materialer
  , herunder tackling af råstofudfordringen ved hjælp af skræddersyede materialer eller erstatning af knappe, kritiske eller farlige materialer,
  og tilgange til innovative forretningsmodeller
  samt identifikation af kritiske ressourcer
  .

1.4.   Bioteknologi

1.4.1.   Styrkelse af avanceret bioteknologi som en fremtidig drivkraft for innovation

Målet er at støbe fundamentet for, at Europas industri kan forblive i frontlinjen inden for innovation, også på mellemlang og lang sigt. Det omfatter udvikling af nye
  teknologiområder
  som syntetisk biologi, bioinformatik
  og
  systembiologi
  samt
  udnyttelse af konvergensen med andre støtteteknologier såsom nanoteknologi (f.eks. bionanoteknologi) og ikt (f.eks. bioelektronik)
  og fremstillingsteknologi
  . Disse og andre avancerede områder fortjener passende foranstaltninger med hensyn til forskning og udvikling med henblik på at fremme en effektiv overførsel og gennemførelse til nye applikationer ▌.

1.4.2.   Bioteknologibaserede industrielle
  produkter og
  processer

Der er to mål: på den ene side at gøre Europas industri (f.eks. vedrørende kemikalier, sundhed, minedrift, energi, papir og papirmasse,
  fiberbaserede produkter og træ,
  tekstiler, stivelse, fødevareforarbejdning) i stand til at udvikle nye produkter og processer, som opfylder industriens og samfundets behov,
  helst med miljøvenlige og bæredygtige produktionsmetoder,
  samt konkurrencedygtige og forbedrede bioteknologibaserede alternativer til erstatning for etablerede alternativer, og på den anden side at udnytte det bioteknologiske potentiale til at spore, overvåge, forebygge og fjerne forurening. Dette omfatter F&I om
  nye enzymer med optimerede biokatalysatorfunktioner,
  enzymatiske og metaboliske reaktionsveje,
  bioprocesdesign i industriel skala, integration af bioprocesser i industrielle produktionsprocesser,
  avanceret fermentering, up- og downstream-processer og indsigt i mikrobielle samfunds dynamik. Det omfatter endvidere udvikling af prototyper til vurdering af den tekniske og økonomiske gennemførlighed
  samt bæredygtighed
  af de udviklede produkter og processer.

1.4.3.   Innovative og konkurrencedygtige platformsteknologier

Målet er at udvikle platformsteknologier (f.eks. inden for genomik, metagenomik, proteomik,
  metabolomik,
  molekylære redskaber
  , ekspressionssystemer, fænotypeplatforme og cellebaserede platforme
  ), der giver en førerposition og en konkurrencemæssig fordel for en lang række ▌sektorer
  , der har en indvirkning på økonomien
  . Det omfatter aspekter som understøttelse af udviklingen af bioressourcer med optimerede egenskaber og anvendelsesområder ud over traditionelle alternativer, muliggørelse af bæredygtig udforskning, forståelse og udnyttelse af jord- og havbaseret biodiversitet til nye anvendelser
  , biobaserede produkter og processer
  og fortsat udvikling af bioteknologibaserede løsninger til sundhedssektoren (f.eks. inden for diagnostik, biologiske produkter, biomedicinske enheder).

1.5.   Avanceret produktion og forarbejdning

1.5.1.   Teknologier til fremtidens fabrikker

Fremme af bæredygtig industriel vækst ved at lette et strategisk skift i Europa fra omkostningsbaseret produktion til en strategi, der går ud på at skabe produkter med høj merværdi
  og ikt-baseret intelligent og højtydende produktion i et integreret system
  . Dette kræver, at der tages hånd om udfordringen i at producere mere og samtidig forbruge færre materialer, bruge mindre energi og
  generere
  mindre affald og forurening
  med henblik på høj økologisk effektivitet
  . Der vil blive fokuseret på at udvikle og integrere fremtidens adaptive produktionssystemer med særligt fokus på europæiske SMV'ers behov med henblik på at opnå avancerede og bæredygtige produktionssystemer og -processer.
  Der skal også være fokus på metoder til at øge fleksibel, sikker og intelligent produktion, hvor der anvendes passende automatiseringsniveauer i arbejdstagervenlige miljøer.

1.5.2.   Teknologier til energieffektive bygninger
  og systemer med lav miljøpåvirkning

Nedbringelse af energiforbrug og CO2-emissioner gennem udvikling og anvendelse af bæredygtig byggeteknologi
  og byggesystemer
  , gennemførelse og gentagelse af foranstaltninger med henblik på øget anvendelse af energieffektive systemer og materialer i nye, renoverede og moderniserede bygninger. Overvejelser om livscyklusser og den stadig større betydning af koncepter for planlægning, opførelse og drift vil være afgørende for at imødegå den udfordring, som ligger i overgangen til næsten energineutrale bygninger i Europa inden 2020 og gennemførelsen af energieffektive distrikter via en aftale med det brede interessentsamfund.

1.5.3.   Bæredygtige
  og ressourceeffektive
  lavemissionsteknologier i energiintensive procesindustrier

Øget konkurrenceevne i procesindustrier som kemikalier,
  cement,
  papirmasse og papir, glas
  , mineraler
  eller ikke-jernholdige metaller og stål gennem en drastisk forøgelse af ressource- og energieffektiviteten og nedbringelse af sådanne industrielle aktiviteters miljøvirkning. Der vil blive fokuseret på udvikling samt validering af støtteteknologier til innovative stoffer, materialer og teknologiske løsninger til lavemissionsprodukter og mindre energiintensive processer og tjenester i værdikæden samt
  på
  vedtagelse af produktionsprocesser og -teknikker med ultralave emissioner med henblik på at opnå specifikke reduktioner af drivhusgassers emissionsintensitet.

1.5.4.   Nye bæredygtige forretningsmodeller

Samarbejde på tværs af sektorer om idéer og metoder til »videnbaseret« specialiseret produktion kan fremme
  organisatorisk læring,
  kreativitet og innovation med fokus på forretningsmodeller i skræddersyede tilgange, som kan tilpasses kravene i globaliserede værdikæder og netværk, skiftende markeder og nye og fremtidige industrier.
  Dette omfatter behandling af bæredygtige forretningsmodeller ved at medtage hele produktets og processens livscyklus.

1.6.   Rumforskning

Inden for rumforskning vil indsats på EU-plan foregå i forbindelse med rumforskningsaktiviteterne i medlemsstaterne og Den Europæiske Rumorganisation (ESA) med henblik på at opbygge komplementaritet mellem forskellige aktører.

1.6.1.   Fremme af europæisk konkurrenceevne, uafhængighed og innovation i den europæiske rumsektor

Målet er at fastholde en globalt førende rolle i rummet ved at beskytte og videreudvikle en
  omkostningseffektiv og
  konkurrencedygtig
  og innovativ
  rumindustri
  (herunder SMV'er)
  og et konkurrencedygtigt forskersamfund og ved at fremme rumbaseret innovation.

1.6.1.1.   Beskyttelse
  og videreudvikling
  af en ▌rumindustri og et ▌forskersamfund
  , der begge er konkurrencedygtige, bæredygtige og initiativrige, og styrkelse af Europas uafhængige position inden for rumsystemer

Europa spiller en førende rolle inden for rumforskning og i udviklingen af rumteknologier og
  udvikler løbende
  sine egne
  operationelle
  ruminfrastrukturer (f.eks. Galileo,
  Copernicus
  ). Europas industri har faktisk etableret sig som eksportør af højkvalitetssatellitter
  og anden rumrelateret teknologi
  . ▌Denne position
  trues dog af konkurrence
  fra
  andre
  rumstormagter ▌.
  Formålet med denne foranstaltning er
  udvikling af et forskningsgrundlag gennem kontinuitet
  i rumforsknings- og innovationsprogrammerne
  , f.eks. gennem en række mindre og oftere forekommende demonstrationsprojekter i rummet
  . Dette vil gøre
  det muligt for Europa at udvikle sit eget industrielle grundlag og rum-FTU-samfund og dermed bidrage til
  at komme videre fra sin nuværende position og til
  sin egen uafhængighed af import af vigtige teknologier.

Standardisering bør støttes med henblik på at optimere investeringerne og udvikle markedsadgang.

1.6.1.2.   Fremme af innovation mellem rum- og ikke-rumsektorer

En række udfordringer inden for rumteknologier har paralleller til udfordringerne på jorden, f.eks. inden for
  luftfart,
  energi,
  miljø,
  telekommunikation
  og ikt
  , udnyttelse af naturressourcer,
  sensorer,
  robotteknik,
  avancerede materialer,
  sikkerhed og sundhed. Disse sammenfald giver mulighed for tidlig fælles udvikling, navnlig for SMV'er, af teknologier på tværs af rum- og ikkerumsamfund,
  herunder ikkerumindustrier,
  hvilket kan medføre hurtigere banebrydende innovation end den, der opnås via spin-offs på et senere tidspunkt. Udnyttelse af eksisterende europæisk ruminfrastruktur bør stimuleres ved at fremme udviklingen af innovative produkter og tjenester baseret på fjernovervågning, geopositioner
  eller andre typer af satellitbaserede data
  . Europa bør endvidere styrke den spirende udvikling af en rumsektor for iværksættere, eventuelt med målrettede foranstaltninger
  , herunder støtte til initiativer til overførsel af rumteknologi
  .

1.6.2.   Fremskridt inden for rumteknologi

Målet er at
  udvikle avanceret og mulighedsskabende rumteknologi og operationelle koncepter fra idé til demonstration i rummet
  .

Kapaciteten til at få adgang til rummet og
  udvikle,
  bevare og drive ▌rumsystemer i og uden for jordens bane er afgørende for det europæiske samfunds fremtid. De nødvendige kompetencer kræver
  forsknings- og innovationsinvesteringer
  i en række forskellige rumteknologier (f.eks. affyringsramper
  og andre køretøjer
  , satellitter, robotteknik, instrumenter og sensorer) og i driftskoncepter fra idé til demonstration i rummet. Europa er i dag en af de tre førende rummagter,
  især drevet af investeringer fra medlemsstaterne via ESA og nationale programmer,
  men sammenlignet med niveauet for investeringer i F&U i USA (f.eks. ca. 20 % af NASA's samlede budget)
  skal
  det europæiske
  fokus
  for investeringer i fremtidige rumteknologier ▌og
  -applikationer
  øges i hele kæden:

| a) | forskning på lavt
  teknologisk
  modenhedsniveau (LTR)
  , ofte med udbredt anvendelse af centrale støtteteknologier og med mulighed for at skabe banebrydende teknologier med jordbaserede anvendelser |
| --- | --- |

a)

forskning på lavt
  teknologisk
  modenhedsniveau (LTR)
  , ofte med udbredt anvendelse af centrale støtteteknologier og med mulighed for at skabe banebrydende teknologier med jordbaserede anvendelser

| b) | forbedring af eksisterende teknologier, f.eks. gennem miniaturisering, højere energieffektivitet og højere sensorfølsomhed |
| --- | --- |

b)

forbedring af eksisterende teknologier, f.eks. gennem miniaturisering, højere energieffektivitet og højere sensorfølsomhed

| c) | demonstration og validering af nye teknologier og koncepter i rummet og analoge jordbaserede miljøer |
| --- | --- |

c)

demonstration og validering af nye teknologier og koncepter i rummet og analoge jordbaserede miljøer

| d) | missionskontekst, f.eks. analyse af rummiljøet, jordstationer, beskyttelse af rumsystemer
  og -infrastruktur
  mod
  beskadigelse eller ødelæggelse som følge af
  kollision med affald
  eller andre genstande i rummet samt
  virkninger af
  vejret i rummet, herunder
  soleruptioner (kendskab til situationen i rummet — Space Situational Awareness, SSA), fremme af innovativ
  dataindsamling og -transmission og
  data- og prøvelagringsinfrastruktur |
| --- | --- |

d)

missionskontekst, f.eks. analyse af rummiljøet, jordstationer, beskyttelse af rumsystemer
  og -infrastruktur
  mod
  beskadigelse eller ødelæggelse som følge af
  kollision med affald
  eller andre genstande i rummet samt
  virkninger af
  vejret i rummet, herunder
  soleruptioner (kendskab til situationen i rummet — Space Situational Awareness, SSA), fremme af innovativ
  dataindsamling og -transmission og
  data- og prøvelagringsinfrastruktur

| e) | satellitkommunikation,
  avancerede navigations- og fjernovervågningsteknologier, som omfatter forskning af afgørende betydning for fremtidige generationer af Unionens rumsystemer (f.eks. Galileo
  og Copernicus
  ). |
| --- | --- |

e)

satellitkommunikation,
  avancerede navigations- og fjernovervågningsteknologier, som omfatter forskning af afgørende betydning for fremtidige generationer af Unionens rumsystemer (f.eks. Galileo
  og Copernicus
  ).

1.6.3.   Udnyttelse af rumdata

Målet er at sikre en mere omfattende udnyttelse af rumdata fra eksisterende
  , arkiverede
  og fremtidige europæiske missioner på det videnskabelige, offentlige og kommercielle område.

Rumsystemer giver oplysninger, som ofte ikke kan tilvejebringes på andre måder. Trods europæiske missioner i verdensklasse viser offentliggjorte tal, at data fra europæiske missioner ikke anvendes lige så ofte som data fra amerikanske missioner. Der kan opnås en betydelig bedre udnyttelse af data
  fra europæiske satellitter (videnskabelige, offentlige eller kommercielle)
  , hvis der
  gøres en yderligere indsats for
  behandling,
  arkivering,
  validering, standardisering
  og varig tilgængelighed
  af rumdata fra europæiske missioner
  samt for at støtte udviklingen af nye informationsprodukter og -tjenester som følge af disse data og i relevant omfang i kombination med data fra jordbaserede observationer
  . Innovation inden for tilvejebringelse og behandling af data, sammenlægning af data og formidling af data
  samt interoperabilitet, navnlig fremme af adgang til og udveksling af geovidenskabelige data og metadata
  ved hjælp af innovative ikt-samarbejdsformer kan sikre et højere afkast af investeringer i ruminfrastruktur
  og bidrage til at tackle samfundsmæssige udfordringer
  . Kalibrering og validering af rumdata (for individuelle instrumenter, mellem instrumenter og missioner og med hensyn til in situ-objekter) er afgørende for at kunne anvende rumdata effektivt på alle områder
  , og der er behov for at øge standardiseringen
  af rumafledte data og referencerammer. Dataadgang og udnyttelse af rummissioner kræver global samordning. Med hensyn til data vedrørende jordobservationer opnås en harmoniseret tilgang og bedste praksis delvis i samarbejde med ad hoc-gruppen om jordobservation (GEO), som er en mellemstatslig organisation, der har til formål at opretholde et globalt system af jordobservationssystemer, Global Earth Observation System of Systems (GEOSS), som Unionen deltager i
  , nemlig ved fuldt ud at udnytte Copernicus-programmet
  .
  En hurtig indførelse af disse fornyelser i de relevante anvendelses- og beslutningsprocesser vil blive støttet. Dette omfatter også udnyttelse af data til yderligere videnskabelige undersøgelser.

1.6.4.   Europæisk forskning til støtte for internationale rumpartnerskaber

Målet er at støtte europæisk forsknings og innovations bidrag til langsigtede internationale rumpartnerskaber.

Selv om rumdata giver store lokale fordele, er rumforetagender grundlæggende af global karakter. Dette er særlig tydeligt med hensyn til den kosmiske trussel mod jorden og rumsystemerne. Tab af satellitter som følge af vejret i rummet og rumaffald skønnes at
  koste omkring
  100 mio. EUR om året. Andre globale aktiviteter omfatter
  mange rumvidenskabs- og udforskningsprojekter
  . Der udvikles i stadig højere grad avanceret rumteknologi inden for sådanne internationale
  partnerskaber
  , og adgang til disse internationale projekter bliver dermed et succeskriterium for Europas forskere og industri. Unionens bidrag til denne globale rumindsats skal defineres i langsigtede strategiske køreplaner (10 år eller mere), som tilpasses Unionens rumpolitiske prioriteter, og i samarbejde med
  medlemsstaterne og
  interne europæiske partnere
  såsom
  ESA
  og nationale rumagenturer, og når det er relevant
  , med internationale partnere ▌og med rumfartsnationernes rumagenturer ▌.

1.6.5.   Særlige gennemførelsesaspekter

Gennemførelsesprioriteterne for rumforskning og -innovation under Horisont 2020 er i overensstemmelse med Unionens prioriteter for rumpolitikken, der er fastlagt af Rumrådet og i meddelelsen En EU-rumstrategi til gavn for borgerne. Gennemførelsen tilrettelægges
  i relevant omfang på grundlag af de strategiske forskningsdagsordener, som udarbejdes
  i samråd med
  medlemsstaterne og nationale rumagenturer, ESA,
  interessenter fra den europæiske rumindustri,
  (herunder
  SMV'er), akademiske kredse, teknologiinstitutter
  og
  den rådgivende gruppe i rumfartsanliggender ▌. For så vidt angår deltagelsen i internationale aktiviteter, fastlægges forsknings- og innovationsdagsordenen i samarbejde med
  europæiske interessenter og
  internationale partnere (f.eks. NASA, ROSCOSMOS, JAXA).

Anvendelsen af rumteknologi skal, hvor det er hensigtsmæssigt, støttes gennem de respektive samfundsmæssige udfordringer.

2.   ADGANG TIL RISIKOVILLIG KAPITAL

Horisont 2020 etablerer to instrumenter (»egenkapitalfaciliteten« og »lånefaciliteten«, som består af en række komponenter. Egenkapitalfaciliteten og SMV-komponenten af lånefaciliteten vil blive gennemført
  sammen med Cosme
  som led i to EU-finansieringsinstrumenter, der stiller egenkapital og lån til rådighed for små og mellemstore virksomheders F&I og vækst.

Egenkapitalfaciliteten og lånefaciliteten kan, hvis det er hensigtsmæssigt, tillade en sammenlægning af finansielle ressourcer med medlemsstater
  eller regioner
  , som er villige til at bidrage med en del af de
  EU-strukturfond- og investeringsmidler
  , der er allokeret til dem, i henhold til artikel 
  33
  , stk. 1, litra a), i Rådets forordning om
  EU's struktur- og investeringsfonde
  .

I stedet for at yde lån, garantier eller egenkapital mv. direkte til de endelige modtagere vil Kommissionen overlade det til de finansielle institutioner at yde støtte, navnlig via risikodeling, garantiordninger og egenkapital samt kvasiegenkapitalinvesteringer.

2.1.   Lånefaciliteten

Gældsfinansieringsinstrumentet tilbyder lån til individuelle støttemodtagere til investering i F&I,
  (mod)garantier
  til finansielle mellemled, der yder lån til støttemodtagere, kombinerede lån og
  (mod)garantier
  samt garantier og/eller modgarantier for nationale og regionale gældsfinansieringsordninger. Lånefaciliteten vil omfatte løbetidsforlængelser og støtte det SMV-specifikke instrument
  afhængigt af efterspørgslen
  (se del II, afsnit 3 »Innovation i små og mellemstore virksomheder« i dette bilag). Midler fra lånefaciliteten kan, eventuelt med tillæg af tilskud (herunder engangsbeløb) kombineres med midler fra egenkapitalfaciliteten i en eller flere integrerede ordninger. Bløde lån, konvertible lån
  , lavere prioriterede lån, lån med deltagerrettigheder, leasinglån og securitisering
  kan også tænkes at blive en mulighed.

Ud over at yde lån og garantier på markedsvilkår og efter først til mølle-princippet vil lånefaciliteten i flere afdelinger være rettet mod bestemte politikker og sektorer. Budgetbidragene, der er afsat til dette formål, kan
  i givet fald
  komme fra

| a) | andre dele af Horisont 2020, navnlig del III »Samfundsmæssige udfordringer« |
| --- | --- |

a)

andre dele af Horisont 2020, navnlig del III »Samfundsmæssige udfordringer«

| b) | andre rammer, programmer og budgetposter i Unionens budget |
| --- | --- |

b)

andre rammer, programmer og budgetposter i Unionens budget

| c) | særlige regioner og medlemsstater, som ønsker at bidrage med tilgængelige ressourcer under samhørighedspolitikkens fonde |
| --- | --- |

c)

særlige regioner og medlemsstater, som ønsker at bidrage med tilgængelige ressourcer under samhørighedspolitikkens fonde

| d) | særlige enheder (som ▌fælles teknologiinitiativer) eller initiativer. |
| --- | --- |

d)

særlige enheder (som ▌fælles teknologiinitiativer) eller initiativer.

Sådanne budgetbidrag kan til enhver tid ydes eller suppleres i løbet af Horisont 2020.

Risikodeling og andre parametre kan variere inden for politik- eller sektorafdelinger, hvis deres værdi eller status stemmer overens med de fælles regler for gældsinstrumenter. Endvidere kan de forskellige afdelinger have specifikke kommunikationsstrategier inden for det overordnede fremstød for lånefaciliteten. Derudover kan der anvendes specialister som mellemled på nationalt plan, hvis der er behov for særlig ekspertise til at vurdere mulige lån inden for en særlig afdeling.

SMV-komponenten af lånefaciliteten målrettes mod F&I-orienterede SMV'er og små mellemstore virksomheder (mid-caps) med lånebeløb på over 150 000 EUR og dermed supplere SMV-finansieringen fra lånefaciliteterne under programmet for konkurrenceevne i virksomheder og SMV'er.
  SMV-komponenten af lånefaciliteten omfatter også lån på under 150 000 EUR til F&I-orienterede SMV'er og små mid-cap-selskaber.

Lånefacilitetens fremmedfinansiering — defineret som den samlede finansiering (dvs. EU-finansiering plus bidrag fra andre finansielle institutioner) delt med Unionens finansielle bidrag — forventes at ligge på et gennemsnit på 1,5 til 6,5, afhængigt af typen af involverede operationer (risikoniveau, modtagere og den relevante lånefacilitetkomponent). Multiplikatorvirkningen — defineret som de samlede investeringer fra støttede modtagere delt med Unionens finansielle bidrag — ventes at ligge på mellem 5 og 20, igen afhængigt af typen af involverede operationer.

2.2.   Egenkapitalfaciliteten

Egenkapitalfaciliteten fokuserer på venturekapital i opstartsfasen
  og offentlige og private funds-of-funds
  og stiller venturekapital og/eller mezzaninkapital til rådighed for individuelle porteføljevirksomheder. Disse virksomheder kan derudover søge lån fra finansielle mellemled, som gennemfører lånefaciliteten.
  Endvidere vil egenkapitalfaciliteten undersøge mulighederne for at støtte private individuelle investorer og andre potentielle kilder til egenkapitalfinansiering. Det kan også omfatte støtte i SMV-instrumentets fase 3-stadium afhængigt af efterspørgslen og af teknologioverførsel (herunder overførsel af forskningsresultater og opfindelser fra den offentlige forsknings sfære til produktionssektoren, f.eks. gennem »proof-of-concept«).

Faciliteten vil også have mulighed for at investere i ekspansions- og vækstfasen i sammenhæng med vækstfaciliteten under programmet for konkurrenceevne i virksomheder og SMV'er (det omfatter bl.a. investeringer i funds-of-funds med et bredt investorgrundlag og omfatter private institutionelle og strategiske investorer samt nationale offentlige og halvoffentlige finansielle institutioner). I sidstnævnte tilfælde må investeringerne fra Horisont 2020-lånefaciliteten ikke overstige 20 % af de samlede EU-investeringer, undtagen hvis der er tale om flertrinsfonde (multi-stage funds), hvor midlerne fra vækstfaciliteten og lånefaciliteten til F&I udbetales på et pro rata-grundlag, afhængigt af fondenes investeringspolitik. Ligesom vækstfaciliteten skal lånefaciliteten undgå at stille buy-out- eller erstatningskapital til rådighed, som er beregnet til afvikling af en købt virksomhed. Kommissionen kan beslutte at ændre tærsklen på 20 % alt efter markedsforholdene.

EU's egenkapitalfinansieringsinstrument for SMV'ers forskning og innovation og vækst, der er nævnt i første afsnit af punkt 2, bør være af passende størrelse og omfang til at støtte virksomheder fra det tidligste stadium frem mod vækst og udvidelse i en integreret tilgang.

Der opstilles investeringsparametre på en sådan måde, at der kan opnås specifikke politiske mål, herunder målretning af særlige grupper af potentielle modtagere, mens instrumentets markedsorienterede, efterspørgselsdrevne tilgang bevares.

Egenkapitalfaciliteten kan støttes af budgetbidrag fra andre dele af Horisont 2020, andre rammer, programmer og budgetposter i Unionens budget, særlige regioner og medlemsstater og specifikke enheder eller initiativer.

Fremmedfinansieringen af egenkapitalfaciliteten — defineret som den samlede finansiering (dvs. EU-finansiering plus bidrag fra andre finansielle institutioner) delt med Unionens finansielle bidrag — forventes at ligge på omkring 6, afhængigt af markedets særlige forhold og med en forventet gennemsnitlig multiplikatorvirkning — defineret som de samlede investeringer fra de støttede modtagere delt med Unionens finansielle bidrag — på gennemsnitlig 18.

2.3.   Særlige gennemførelsesaspekter

Gennemførelsen af de to finansieringsfaciliteter uddelegeres til Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe (EIB, EIF) og/eller til andre finansielle institutioner, som er bemyndiget til at gennemføre finansielle instrumenter i overensstemmelse med finansforordningen. De udformes og gennemføres i overensstemmelse med de almindelige regler for finansielle instrumenter i finansforordningen og med de mere specifikke operationelle krav, der fastlægges i retningslinjer fra Kommissionen.
  Brugen af finansielle instrumenter skal indebære en klar europæisk merværdi og bør give en løftestangseffekt og være et supplement til nationale instrumenter.

Finansielle formidlere, der udvælges af enheder, som er bemyndiget til at gennemføre finansielle instrumenter i henhold til artikel 139, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget

   (7)

  på grundlag af åbne, gennemsigtige, proportionelle og ikkeforskelsbehandlende procedurer, kan omfatte private finansielle institutioner og statslige eller halvstatslige finansielle institutioner, nationale og regionale offentlige banker samt nationale og regionale investeringsbanker.

De forskellige elementer kan eventuelt kombineres med tilskud (herunder engangsbeløb) i en eller flere integrerede ordninger, som støtter særlige kategorier af modtagere eller særlige projekter som SMV'er og mid-cap-selskaber med vækstpotentiale eller omfattende demonstrationer af innovative teknologier.

Deres gennemførelse støttes af en række ledsageforanstaltninger. Disse kan bl.a. omfatte teknisk bistand til finansielle mellemled, som deltager i vurderingen af, om låneansøgningerne kan godkendes, eller af værdien af videnaktiver, ordninger for investeringsparathed, som omfatter udklækning samt coaching- og mentorordninger for SMV'er og fremme af deres interaktion med potentielle investorer, foranstaltninger, der øger opmærksomheden hos venturekapitalvirksomheder og private individuelle investorer vedrørende vækstpotentialet hos innovative SMV'er, som deltager i Unionens finansieringsprogrammer, ordninger, som tiltrækker private investorer for at støtte væksten i innovative SMV'er og mid-cap-selskaber,
  foranstaltninger, der forbedrer grænseoverskridende og multinational låne- og egenkapitalfinansiering,
  ordninger, der tilskynder filantropiske fonde og enkeltpersoner til at støtte F&I, samt ordninger, der fremmer corporate venturing og støtter aktiviteter i familieforetagender og business angels.

Organer som f.eks. regionale myndigheder, SMV-sammenslutninger, handelskamre og relevante finansielle mellemled, kan i givet fald konsulteres i forbindelse med forberedelse og gennemførelse af disse aktiviteter.

Der sikres komplementaritet med faciliteterne under programmet for konkurrenceevne i virksomheder og SMV'er
  (Cosme)
  .

3.   INNOVATION I SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER

3.1.   Mainstreaming af SMV-støtte
  navnlig via et specifikt instrument

SMV'er støttes på tværs af Horisont 2020.
  Derfor skabes der bedre betingelser for SMV'ers deltagelse i Horisont 2020. Endvidere
  findes der et SMV-specifikt instrument, som er rettet mod alle typer innovative SMV'er, som udviser store ambitioner om at udvikle sig, vokse og blive internationale. Det tilbydes til alle typer innovation, herunder ikketeknologisk innovation
  , social innovation
  og innovation vedrørende tjenester
  , forudsat at hver aktivitet indebærer en klar europæisk merværdi
  . Målet er at hjælpe med at udfylde finansieringshullet i forbindelse med tidlig højrisikoforskning og -innovation, stimulere banebrydende innovation og øge den private sektors kommercialisering af forskningsresultater.

Alle de samfundsmæssige ændringer samt støtte- og industriteknologier anvender det SMV-specifikke instrument og tildeler det et
  passende
  beløb
  med henblik på at nå målet om, at mindst 20 % af de samlede budgetter til alle specifikke mål vedrørende samfundsmæssige udfordringer og det specifikke mål »Lederskab inden for støtte- og industriteknologi« skal gå til SMV'er
  .

Kun SMV'er kan søge om finansiering og støtte. De kan indgå i samarbejdsaftaler efter behov, herunder om underleverancer af forsknings- og udviklingsarbejde. Projekterne skal være af tydelig interesse og rumme en potentiel fordel for SMV'er og have en klar europæisk dimension.

SMV-instrumentet dækker alle områder inden for videnskab, teknologi og innovation i en bottom-up-tilgang inden for en bestemt samfundsmæssig udfordring eller støtteteknologi, så der er tilstrækkelig plads til at finansiere alle former for lovende idéer, navnlig tværsektorielle og tværfaglige projekter.

SMV-instrumentet yder enkel og trinvis støtte. Dets tre faser omfatter hele innovationscyklussen. Der er en glidende overgang fra én del til den næste, forudsat at SMV-projektet har vist sig værdigt til yderligere finansiering i en tidligere fase.
  Ansøgerne har ikke pligt til at gennemføre alle tre faser.
  Samtidig er alle faser åbne for alle SMV'er:

| — | Fase 1: Vurdering af koncept og gennemførlighed:
  SMV'er modtager finansiering til at udforske den videnskabelige eller tekniske gennemførlighed og det kommercielle potentiale i en ny idé (proof-of-concept) for at kunne udvikle et innovationsprojekt. Et positivt resultat af denne vurdering
  , hvori der lægges vægt på forbindelsen mellem projektemnet og de potentielle brugeres/køberes behov,
  giver mulighed for finansiering i den eller de følgende fase(r). |
| --- | --- |

—

Fase 1: Vurdering af koncept og gennemførlighed:

SMV'er modtager finansiering til at udforske den videnskabelige eller tekniske gennemførlighed og det kommercielle potentiale i en ny idé (proof-of-concept) for at kunne udvikle et innovationsprojekt. Et positivt resultat af denne vurdering
  , hvori der lægges vægt på forbindelsen mellem projektemnet og de potentielle brugeres/køberes behov,
  giver mulighed for finansiering i den eller de følgende fase(r).

| — | Fase 2: F&U, demonstration, markedsintroduktion


  Under behørigt hensyn til konceptet om en kuponordning støttes
  forskning og udvikling ▌med særligt fokus på demonstrationsaktiviteter (test, prototype, opskaleringsundersøgelser, design, pilotprojekter vedrørende innovative processer, produkter og tjenester, validering, resultatkontrol mv.) og markedsintroduktion
  samt inddragelse af slutbrugere og potentielle kunder tilskyndes
  .
  Innovationskuponer vil fremme inddragelsen af unge iværksættere. |
| --- | --- |

—

Fase 2: F&U, demonstration, markedsintroduktion

Under behørigt hensyn til konceptet om en kuponordning støttes
  forskning og udvikling ▌med særligt fokus på demonstrationsaktiviteter (test, prototype, opskaleringsundersøgelser, design, pilotprojekter vedrørende innovative processer, produkter og tjenester, validering, resultatkontrol mv.) og markedsintroduktion
  samt inddragelse af slutbrugere og potentielle kunder tilskyndes
  .
  Innovationskuponer vil fremme inddragelsen af unge iværksættere.

| — | Fase 3: Kommercialisering:
  Denne fase giver ikke anden direkte finansiering end støtteaktiviteter, men har til formål at lette adgangen til privat kapital og innovationsfremmende miljøer. Der er planlagt forbindelser til de finansieringsinstrumenter (se del II, afsnit 2 »Adgang til risikovillig kapital« i dette bilag), f.eks. ved at give SMV'er, som har afsluttet fase 1 og/eller 2 med succes, en nærmere bestemt del af de finansielle ressourcer. SMV'er nyder også godt af støtteforanstaltninger som netværk, uddannelse, coaching og rådgivning. Derudover kan denne del forbindes med foranstaltninger til fremme af prækommercielle indkøb og indkøb af innovative løsninger. |
| --- | --- |

—

Fase 3: Kommercialisering:

Denne fase giver ikke anden direkte finansiering end støtteaktiviteter, men har til formål at lette adgangen til privat kapital og innovationsfremmende miljøer. Der er planlagt forbindelser til de finansieringsinstrumenter (se del II, afsnit 2 »Adgang til risikovillig kapital« i dette bilag), f.eks. ved at give SMV'er, som har afsluttet fase 1 og/eller 2 med succes, en nærmere bestemt del af de finansielle ressourcer. SMV'er nyder også godt af støtteforanstaltninger som netværk, uddannelse, coaching og rådgivning. Derudover kan denne del forbindes med foranstaltninger til fremme af prækommercielle indkøb og indkøb af innovative løsninger.

Ensartet fremme, gennemførelse og overvågning af SMV-instrumentet på tværs af Horisont 2020 vil sikre let adgang for SMV'er. Med udgangspunkt i bestående SMV-støttenetværk
  , f.eks. Enterprise Europe Network og andre leverandører af innovationstjenester,
  oprettes der en mentorordning for støttemodtagende SMV'er for at fremskynde virkningen af den ydede støtte.
  Endvidere vil forbindelser med relevante nationale og/eller regionale mellemled blive undersøgt for at sikre effektiv gennemførelse af mentorordningen.

Der nedsættes et specifikt organ af interessenter og eksperter inden for SMV-forskning og -innovation, som skal fremme og ledsage de SMV-specifikke foranstaltninger i Horisont 2020.

3.2.   Særlig støtte

3.2.1.   Støtte til forskningsintensive SMV'er

En særlig aktion skal fremme
  tværnational
  markedsorienteret innovation hos SMV'er, der udfører F&U. Den er rettet mod forskningsintensive SMV'er inden for
  alle sektorer
  , som også skal demonstrere deres evne til at udnytte projektresultaterne kommercielt.

Aktionen vil omfatte hele området for videnskab og teknologi med en bottom-up-tilgang, som modsvarer behovet hos de SMV'er, som gennemfører F&U.

Aktionen gennemføres i et artikel 185-initiativ i henhold til TEUF, som bygger på det fælles program Eurostars og tilpasser det i overensstemmelse med den foreløbige vurdering.

3.2.2.   Bedre innovationskapacitet hos SMV'er

Der ydes støtte til
  tværnationale
  aktiviteter, som understøtter gennemførelsen og supplerer de SMV-specifikke foranstaltninger i hele Horisont 2020, navnlig for at forbedre SMV'ers innovationskapacitet. Aktiviteterne kan omfatte informationskampagner, oplysning og formidling, uddannelses- og mobilitetsaktiviteter, netværksaktiviteter og udveksling af bedste praksis, udvikling af innovationsstøttemekanismer og -tjenester af høj kvalitet med stor EU-merværdi for SMV'er (f.eks. forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder og innovation, videnoverførsel, innovativ brug af ikt og e-færdigheder i SMV'er) samt bistand til SMV'er, så de kan knytte forbindelser til forsknings- og innovationspartnere i hele EU og dermed styre teknologien og udvikle deres innovationskapacitet. Formidlerorganisationer, som repræsenterer grupper af innovative SMV'er opfordres til at gennemføre tværsektorielle og tværregionale aktiviteter med SMV'er, som har kompetencer, der gensidigt styrker hinanden, med sigte på at udvikle nye industrielle værdikæder.

Disse aktiviteter koordineres med lignende nationale foranstaltninger, hvor det er relevant. Der påregnes et tæt samarbejde med netværket af nationale kontaktpunkter (NCP'er).
  Der vil blive søgt synergier med Unionens samhørighedspolitik i forbindelse med nationale og regionale innovationsstrategier med henblik på intelligent specialisering.

Der er planer om at styrke forbindelsen med Enterprise Europe Network (under programmet om konkurrenceevne i virksomheder og SMV'er
  ), der skal sikre, at det koordineres med de nationale kontaktpunkter
  . Støtten kan spænde fra bedre informations- og rådgivningstjenester over mentor-, coaching- og partnersøgningsaktiviteter til SMV'er, som ønsker at udvikle grænseoverskridende innovationsprojekter, til innovationsstøttetjenester. Dette vil styrke Enterprise Europe Networks »one-stop-shop«-tilgang i støtten til SMV'er sammen med netværkets stærke regionale og lokale tilstedeværelse.

3.2.3.   Støtte til markedsdrevet innovation

Herved støttes
  tværnational
  markedsdrevet innovation med sigte på at forbedre
  SMV'ers
  innovationskapacitet gennem at forbedre rammerne for innovation og ved at tackle de særlige hindringer, som forhindrer vækst i innovative ▌SMV'er ▌med et potentiale for hurtig vækst. Der ydes støtte til specialiseret innovationsstøtte (f.eks. vedrørende udnyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, netværk af indkøbere, støtte til teknologioverførselskontorer og strategisk design) og vurdering af offentlige politikker vedrørende innovation.

DEL III

SAMFUNDSMÆSSIGE UDFORDRINGER

1.   SUNDHED, DEMOGRAFISK UDVIKLING OG VELFÆRD

Effektiv sundhedsfremme støttet af et robust dokumentationsgrundlag forebygger sygdomme,
  bidrager til trivsel og begrænser omkostningerne
  . Sundhedsfremme,
  aktiv aldring, trivsel
  og sygdomsforebyggelse afhænger også af en forståelse af vigtige sundhedsfaktorer, effektive forebyggende redskaber som vacciner, effektiv sundheds- og sygdomsovervågning og -forberedelse samt effektive screeningprogrammer.

Vellykkede bestræbelser på at forebygge,
  foretage tidlig påvisning,
  forvalte, behandle og kurere sygdomme, handicap
  , skrøbelighed
  og funktionsnedsættelser underbygges af en grundlæggende forståelse af deres årsager, processer og virkninger samt faktorer, som underbygger god sundhed og velvære.
  Forbedret forståelse af sundhed og sygdom vil kræve en tæt sammenkædning af grundforskning og klinisk, epidemiologisk og socioøkonomisk forskning.
  Effektiv deling af data og sammenkoblingen af disse data med omfattende kohorteundersøgelser i den virkelige verden er ligeledes vigtig ligesom omdannelsen af disse forskningsresultater til klinikken, navnlig gennem kliniske forsøg.

Det er en samfundsmæssig udfordring at tilpasse sig
  de større krav til sundheds- og plejesektoren
  på grund af den aldrende befolkning
  . Hvis der skal opretholdes effektiv sundhed og pleje for alle aldersgrupper, skal der gøres en indsats for at forbedre
  og fremskynde
  beslutningstagningen i forbindelse med forebyggelse og behandling, for at identificere og støtte formidlingen af bedste praksis inden for sundhedssektoren
  , for at øge opmærksomheden
  og støtte integreret behandling.
  En bedre forståelse af aldringsprocesserne
  og
  forebyggelse af aldersrelaterede sygdomme er grundlaget for at holde Europas borgere sunde og aktive gennem hele livet. Tilsvarende vigtig er den omfattende
  brug af teknologiske, organisatoriske og sociale innovationer, som især kan give ældre
  , personer med kroniske sygdomme samt handicappede
  mulighed for at forblive aktive og uafhængige. Dette bidrager til at øge og forlænge varigheden af deres fysiske, sociale og psykiske velvære.

Programmet bør i de relevante aktiviteter sætte ind over for kroniske tilstande og sygdomme, herunder, men ikke kun kardiovaskulære sygdomme, kræft, stofskiftesygdomme og risikofaktorer, herunder diabetes, kroniske smerter, neurologiske og neurodegenerative lidelser, mentale forstyrrelser og misbrugsrelaterede lidelser, sjældne sygdomme, overvægt og fedme, autoimmune sygdomme, reumatiske lidelser samt muskel- og knoglelidelser og forskellige sygdomme, der påvirker forskellige organer, samt akutte tilstande og forskellige funktionelle begrænsninger. På samme måde skal infektionssygdomme, herunder, men ikke kun hiv/aids, tuberkulose og malaria, oversete og fattigdomsrelaterede sygdomme og sygdomme med dyr som smittebærere, nye epidemier samt truslen fra stigende antimikrobisk resistens og erhvervssygdomme og arbejdsrelaterede lidelser imødegås.

Personaliseret medicin skal udvikles med henblik på at tilpasse forebyggende og terapeutiske tilgange til patienternes behov og skal underbygges af tidlig konstatering af sygdom.

Alle disse aktiviteter gennemføres på en sådan måde, at der ydes støtte i hele forsknings- og innovationscyklussen, hvilket styrker konkurrenceevnen for EU-baserede industrier og udviklingen af nye markedsmuligheder.
  Der vil blive ydet støtte til translationelle tilgange, der integrerer flere forskellige trin af innovationsprocessen i sundhedsindustrien.

Nedenfor beskrives de specifikke aktiviteter.

1.1.   
  Forståelse af sundhed, trivsel og sygdom

1.1.1.
     Forståelse af determinanter for sundhed, bedre sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse

En bedre forståelse af sundhedsdeterminanterne er et krav for at sikre bedre dokumentation med henblik på en effektiv sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse og vil ligeledes gøre det muligt at udvikle omfattende sundheds- og trivselsindikatorer i Unionen
  på grundlag af eksisterende datakilder og indikatorsystemer
  . Miljømæssige, adfærdsmæssige (herunder livsstilsrelaterede),
  psykologiske, organisatoriske, kulturelle,
  samfundsøkonomiske
  , biologiske
  og genetiske faktorer i bredeste forstand bliver undersøgt. Tilgangene omfatter den langsigtede kohorteundersøgelse og forbindelsen til data fra forskning i »omik«
  , systembiomedicin, herunder relevante applikationer af systembiologi
  og andre metoder.

En bedre forståelse af miljøet som sundhedsdeterminant kræver navnlig en
  tværfaglig
  tilgang
  , der integrerer blandt andet humanrelevante
  molekylærbiologiske, epidemiologiske og toksikologiske tilgange
  og deraf følgende data, for at undersøge forskellige
  kemikaliers virkning, kombineret eksponering for
  forurenende stoffer
  og andre miljømæssige og klimarelaterede stressfaktorer
  samt for at udføre
  integrerede toksikologiske test
  og finde
  alternativer til dyreforsøg. Der er behov for innovative tilgange til eksponeringsvurdering ved hjælp af nye generationer af biomarkører baseret på »omik« og epigenetik, bioovervågning af mennesker, personlige eksponeringsvurderinger og modellering til forståelse af kombinerede, kumulative og nye eksponeringer, som integrerer samfundsøkonomiske
  , kulturelle, erhvervsmæssige, psykologiske
  og adfærdsmæssige faktorer. Bedre forbindelser til miljømæssige data ved hjælp af avancerede informationssystemer støttes.

På denne måde kan eksisterende og planlagte politikker og programmer vurderes, og der kan ydes politisk støtte. Endvidere kan der udvikles bedre adfærdsmæssige indgreb samt forebyggelses- og uddannelsesprogrammer, herunder i forbindelse med sundhedskompetencer inden for ernæring,
  fysisk aktivitet,
  vaccination og andre indgreb vedrørende primær pleje.

1.1.2.
     
  Sygdomsforståelse

Der er behov for en bedre forståelse af sundhed og sygdom
  gennem hele menneskets livscyklus
  , så der kan udvikles nye og bedre forebyggelsesforanstaltninger, diagnoser, behandlinger
  og rehabiliteringsforanstaltninger
  . Tværfaglig
  , grundlæggende og
  translationel forskning i sygdommes patofysiologi er vigtig for at få en bedre forståelse af alle aspekter i sygdomsprocesserne, herunder en reklassificering af normale variationer og sygdomme baseret på molekylære data, og for at validere og anvende forskningsresultaterne til kliniske formål.

Grundlæggende forskning vil omfatte og tilskynde til udvikling og anvendelse af nye værktøjer og tilgange til generering af biomedicinske data og omfatte
  bio-imaging,
  »omik«, høj kapacitet og tilgange til systemmedicin. Disse aktiviteter kræver en tæt forbindelse mellem grundforskning og klinisk forskning og med langsigtede kohorteundersøgelser (og tilsvarende forskningsområder) som beskrevet ovenfor. Der er også behov for tætte forbindelser til forsknings- og lægemiddelinfrastrukturer (databaser, biobanker mv.) til standardisering, opbevaring, deling og adgang til data, som alt sammen er vigtigt i forhold til at maksimere dataudnyttelsen og stimulere mere innovative og effektive metoder til at analysere og kombinere datasæt.

1.1.3.
     
  Bedre overvågning og beredskab

Befolkningen trues af nye og fremspirende infektioner, herunder af zoonotisk oprindelse, og infektioner, der skyldes lægemiddelresistens hos eksisterende patogener og andre direkte og indirekte konsekvenser af klimaforandringer samt personers internationale mobilitet. Der er behov for nye eller forbedrede overvågningsmetoder, diagnoser, varslingsnetværk, organiserede sundhedstjenester og beredskabskampagner til konstruktion af modeller for epidemier, til at kunne reagere effektivt på pandemier, ligesom der skal gøres en indsats for at fastholde og forbedre mulighederne for at bekæmpe infektionssygdomme, som er resistente over for lægemidler.

1.2.   
  Sygdomsforebyggelse

1.2.1.
     
  Udvikling af effektive forebyggelses- og screeningprogrammer og forbedring af vurderingen af sygdomsmodtagelighed

Udvikling af forebyggelses- og screeningprogrammer afhænger af identificering af tidlige biomarkører (herunder funktionelle og adfærdsmæssige) for risici samt for sygdomsfrembrud, og deres udformning skal baseres på internationalt accepterede kriterier. Anvendelsen af dem afhænger af afprøvning og validering af screeningmetoder og -programmer. Der skal skabes viden og udvikles metoder til identificering af enkeltpersoner og befolkninger med en klinisk relevant øget risiko for sygdom. Identificering af enkeltpersoner og befolkningsgrupper, som har en høj risiko for en sygdom, gør det muligt at udvikle personlige, lagdelte og kollektive strategier for effektiv og omkostningseffektiv sygdomsforebyggelse.

1.2.2.
     Forbedring af diagnoser
  og prognoser

Der er behov for en bedre forståelse af sundhed, sygdomme og sygdomsprocesser
  gennem hele livscyklussen
  for at kunne udvikle ny og mere effektiv diagnostik
  og integreret terapi og diagnose
  . Innovative og eksisterende
  metoder,
  teknologier
  og værktøjer
  udvikles med det formål at forbedre sygdomsresultaterne betydeligt gennem tidligere og mere præcise diagnoser
  og prognoser samt
  ved at tillade
  tilgængelig og
  mere patienttilpasset behandling.

1.2.3.
     
  Udvikling af bedre præventive og terapeutiske vacciner

Der er behov for mere effektive forebyggende og terapeutiske indgreb og vacciner samt evidensbaserede vaccinationsordninger til stadig flere sygdomme, herunder fattigdomsrelaterede sygdomme såsom hiv/aids, tuberkulose, malaria og oversete infektionssygdomme samt til andre større sygdomme. Dette afhænger af en bedre forståelse af sygdomme og sygdomsprocesser og de deraf følgende epidemier, og af at der foretages kliniske forsøg og relevante undersøgelser.

1.3.
     Sygdomsbehandling
  og -forvaltning

1.3.1.
     
  Sygdomsbehandling, herunder udvikling af regenerativ medicin

Der er behov for at støtte forbedringen af tværgående støtteteknologier til lægemidler,
  bioterapier,
  vacciner og andre behandlingstilgange, herunder transplantation,
  kirurgi,
  gen- og celleterapi
  samt nuklearmedicin
  , skabe bedre resultater inden for udvikling af lægemidler og vacciner (herunder alternative metoder i stedet for de klassiske sikkerheds- og effektivitetstest f.eks. udvikling af nye metoder), udvikle regenerative tilgange til lægemidler, herunder tilgange baseret på stamceller, udvikle
  nye biofarmaka, herunder terapeutiske vacciner, udvikle
  bedre lægemidler og hjælpemidler og -systemer,
  forbedre palliative terapier,
  bevare og forbedre vores evne til at bekæmpe ▌sygdomme og foretage medicinske indgreb, som afhænger af, om der findes effektive
  og sikre
  antimikrobielle lægemidler, samt udvikle omfattende tilgange til behandling af ledsagesygdomme i alle aldre og undgå polypragmasi. Disse forbedringer vil fremme udviklingen af nye, mere effektive, bæredygtige
  og individualiserede
  behandlinger af sygdomme og forvaltning af handicap
  og skrøbelighed, herunder avancerede terapier og celleterapier til behandling af kroniske sygdomme
  .

1.3.2.
     Overførsel af viden til klinisk praksis og skalerbare innovationsaktioner

Kliniske forsøg er en
  vigtig
  metode til at overføre biomedicinsk viden til anvendelse hos patienter, og der ydes støtte til dette samt til forbedring af praksis i forbindelse med disse. Som eksempel kan nævnes udvikling af bedre metoder, så der i forsøg kan fokuseres på relevante befolkningsgrupper, herunder på dem, der lider af andre ledsagesygdomme og/eller allerede er i behandling, fastlæggelse af virkningen af indgreb og løsninger samt bedre brug af databaser og elektroniske sundhedsregistre som datakilder til forsøg og videnoverførsel.
  Præklinisk og/eller klinisk udvikling af udvalgte lægemidler til sjældne sygdomme vil blive støttet.
  På samme måde ydes der støtte til overførsel af andre typer indgreb som f.eks. overførsel fra en uafhængig dagligdag til et virkeligt miljø.

▌

1.4.
     
  Aktiv aldring og mulighed for selv at styre sin sundhed

1.4.1.
     Aktiv aldring, uafhængighed og intelligente omgivelser

Der er behov for tværfaglig, avanceret og anvendt forskning og innovation med
  samfundsøkonomisk,
  adfærdsmæssig, gerontologisk og digital videnskab samt andre videnskaber for at sikre omkostningseffektive og brugervenlige løsninger til en aktiv, uafhængig dagligdag i intelligente omgivelser (i hjemmet, på arbejdet,
  i det offentlige rum
  osv.) for den aldrende befolkning og handicappede personer
  , idet der tages hensyn til kønsforskelle
  . Dette gælder i en række forskellige situationer og for teknologier og systemer og tjenester, der forbedrer livskvalitet og menneskelige funktioner, herunder mobilitet, teknologi til intelligente personlige omgivelser, tjenester og samfundsmæssig robotteknik samt miljøer med intelligente omgivelser. Der ydes støtte til forsknings- og innovationspilotprojekter til vurdering af gennemførelse og generel anvendelse af løsninger.
  Der lægges vægt på inddragelse af slutbrugere, brugerfællesskaber og formelle/uformelle plejere.

1.4.2.
     Individuel
  opmærksomhed på og
  mulighed for selv at styre sin sundhed

Hvis enkeltpersoner får mulighed for at forbedre og forvalte deres sundhed hele livet, vil det føre til
  mere omkostningseffektive
  sundhedssystemer ved at gøre det muligt at forvalte kroniske sygdomme uden for institutionerne og forbedre de sundhedsmæssige resultater. Dette kræver forskning i
  samfundsøkonomiske faktorer og kulturelle værdier,
  adfærdsmæssige og samfundsmæssige modeller, ▌holdninger og forhåbninger med hensyn til teknologier vedrørende personlig sundhed, mobile og/eller bærbare redskaber, ny diagnostik,
  sensorer og udstyr til overvågning
  samt personlige tjenester,
  herunder men ikke udelukkende værktøjer, der er baseret på nanomedicin,
  som fremmer en sund livsstil, trivsel,
  mental sundhed,
  selvpleje, bedre interaktion mellem borgere og sundhedspersonale, personlige programmer til forvaltning af sygdom og handicap
  , bl.a. for at forbedre patienternes uafhængighed,
  samt støtte til videninfrastrukturer.
  Der udvikles og testes løsninger ved hjælp af åbne innovationsplatforme såsom store demonstrationsprojekter til samfundsmæssig innovation og innovation inden for tjenester.

1.5.
     
  Metoder og data

1.5.1.
     
  Bedre information om sundhed og bedre anvendelse af sundhedsdata

Der ydes støtte til integration af infrastrukturer og informationsstrukturer og -kilder (herunder fra kohorteundersøgelser, protokoller, dataindsamlinger, indikatorer, sundhedsundersøgelser mv.) samt standardisering, interoperabilitet, lagring og deling af samt adgang til data, således at sådanne data kan være bæredygtige på lang sigt og udnyttes korrekt. Der bør fokuseres på databehandling, videnstyring, modellering og visualisering, ikt-sikkerhed og spørgsmål vedrørende privatlivets fred. Navnlig bør tilgængeligheden af information og data vedrørende negative resultater og skadelige virkninger af behandlinger forbedres.

1.5.2.
     
  Bedre videnskabelige redskaber og metoder til støtte af politikformulering og lovgivningsmæssige behov

Der er behov for at støtte forskning i og udvikling, integration og brug af videnskabelige redskaber, metoder og statistik for at sikre en hurtig, præcis og forudsigelig vurdering af sikkerheden, effektiviteten og kvaliteten af sundhedsmæssige indgreb og teknologier, herunder nye lægemidler, biosimilære produkter, avancerede behandlinger og medicinsk udstyr. Dette er navnlig relevant for nye udviklinger på visse områder, herunder vedrørende biofarmaka, vacciner, antimikrobielle lægemidler, celle-/vævs- og genterapi, organer og transplantation, specialistproduktion, biobanker, nyt medicinsk udstyr, kombinationspræparater, diagnostiske procedurer/behandlingsprocedurer, genetiske forsøg, interoperabilitet og e-sundhed, herunder aspekter vedrørende privatlivets fred. Endvidere er der behov for støtte til bedre risikovurderingsmetoder, rammer for overholdelse, tilgange til forsøg og strategier i forbindelse med miljø og sundhed. Der er ligeledes behov for at støtte udviklingen af relevante metoder som hjælp til vurderingen af etiske aspekter af de ovennævnte områder.

1.5.3.
     
  Brug af in-silico-lægemidler til bedre forvaltning og forudsigelse af sygdomme

Computersimuleringsbaserede lægemiddelsystemer ved hjælp af patientspecifikke data og med udgangspunkt i systemmedicintilgange og fysiologisk modelberegning kan anvendes til at forudsige sygdomsdisposition og sygdomsudvikling samt virkningen af lægemiddelbehandlingen. Modelbaseret simulering kan anvendes som støtte til kliniske forsøg, forudsigelser af reaktioner på behandling og personalisering og optimering af behandlingen.

1.6.
     
  Sundhedspleje og integreret behandling

1.6.1.
     Fremme af integreret behandling

Støtte til forvaltning af kroniske sygdomme
  , herunder handicappede patienter,
  uden for institutionerne afhænger også af et bedre samarbejde mellem udbydere af sundhedspleje samt social eller uformel pleje. Forskning og innovative anvendelsesområder støttes med henblik på beslutningstagning baseret på distribuerede oplysninger
  , der imødekommer både fysisk og mental sundhed, herunder psykosociale aspekter,
  samt med henblik på dokumentation til omfattende anvendelsesområder og markedsudnyttelse af nye løsninger, herunder interoperable telesundheds- og teleplejetjenester. Der ydes også støtte
  , navnlig inden for rammerne af demografisk udvikling, forskning og innovation,
  til forbedring af tilrettelæggelsen af langtidspleje
  samt til politisk og forvaltningsmæssig innovation
  .
  Gennemførelsen af nye og integrerede plejeløsninger sigter mod at styrke personlige muligheder og forbedre eksisterende kompetencer og fokuserer på at kompensere for mangler.

1.6.2
  .   Optimering af
  sundhedsplejens
  effektivitet og nedbringelse af uligheder gennem evidensbaseret beslutningstagning og formidling af bedste praksis samt innovative teknologier og tilgange

Der er behov for at støtte udviklingen af
  en systemisk tilgang til
  sundhedsteknologiske vurderinger og sundhedsøkonomi samt for at samle dokumentation og formidle bedste praksis og innovative teknologier og tilgange i sundhedssektoren, herunder ikt og e-sundhedsapplikationer. Der ydes støtte til komparative analyser af reformen af de offentlige sundhedssystemer i Europa og i tredjelande samt vurderinger af deres økonomiske og samfundsmæssige konsekvenser på mellemlangt og langt sigt. Analyser af behovene hos den fremtidige arbejdsstyrke i sundhedssektoren, både i form af antal og færdigheder i forbindelse med nye plejemønstre, støttes også. Og der ydes støtte til forskning i udviklingen af sundhedsmæssige uligheder, deres samspil med andre økonomiske og samfundsmæssige uligheder og effektiviteten af de politikker, som har til formål at reducere dem i og uden for Europa. Endelig er der behov for at støtte vurderingen af patientsikkerhedsløsninger og kvalitetssikringssystemer, herunder patienternes rolle i forbindelse med plejesikkerhed og plejekvalitet.

1.7.
     Særlige gennemførelsesaspekter

Gennemførelsen af programmet vil omfatte støtte til viden- og teknologioverførsel og andre former for formidling, til pilotprojekter og demonstrationsaktiviteter i stor skala samt til standardisering. På denne måde kan udbredelsen af produkter og tjenester på markedet fremskyndes, og skalerbare løsninger i og uden for Europa valideres. Sådanne tiltag vil ikke kun støtte den europæiske industris konkurrenceevne og inddragelsen af innovative SMV'er, men vil kræve en aktiv deltagelse af alle interessenter. Der tilstræbes synergier med andre relevante programmer og aktiviteter, både offentlige og private, på EU-plan samt nationalt og internationalt plan. Navnlig tilstræbes synergier med aktiviteter, der er udviklet inden for rammerne af Sundhed for Vækst-programmet.

Ekspertpanelet for Sundhed bliver et videnskabsledet interessepartsforum, der udarbejder videnskabelige input angående denne samfundsmæssige udfordring. Det vil levere en sammenhængende, videnskabelig og fokuseret analyse af forsknings- og innovationsflaskehalse og muligheder forbundet med denne samfundsmæssige udfordring, bidrage til fastlæggelsen af forsknings- og innovationsprioriteter og tilskynde til en EU-dækkende deltagelse heri. Gennem aktivt samarbejde med interesseparterne vil det bidrage til kapacitetsopbygning og fremme deling af viden og tættere samarbejde på dette område i hele Unionen.

Det kan overvejes at yde støtte til relevante fælles programlægningsinitiativer (FPI'er) og relevante offentlig-offentlige og offentlig-private partnerskaber.

Der etableres også passende forbindelser til aktiviteterne i relevante europæiske innovationspartnerskaber og de relevante aspekter af forsknings- og innovationsdagsordenerne under de europæiske teknologiplatforme.

2.   FØDEVARESIKKERHED, BÆREDYGTIGT LANDBRUG OG SKOVBRUG, HAVFORSKNING OG FORSKNING I INDRE FARVANDE OG BIOØKONOMI

2.1.   Bæredygtigt landbrug og skovbrug

Der er behov for den fornødne viden og for hensigtsmæssige værktøjer, tjenester og nyskabelser for at understøtte mere produktive,
  miljøvenlige,
  ressourceeffektive og robuste landbrugs- og skovbrugssystemer, der leverer tilstrækkelige mængder fødevarer, foderstoffer, biomasse og andre råstoffer og yder økosystemtjenester, og som samtidig
  beskytter biologisk mangfoldighed og
  støtter udviklingen af bedre leveforhold i landdistrikterne. Forskning og innovation vil åbne mulighed for at integrere agronomiske og miljømæssige mål i bæredygtig produktion og derved øge landbrugets produktivitet og ressourceeffektivitet
  , herunder effektiviteten af vandforbruget
  ,
  øge sikkerheden i forbindelse med dyre- og planteavl,
  nedbringe landbrugets udledning af drivhusgasser,
  nedbringe affaldsproduktionen,
  mindske udvaskningen af næringsstoffer
  og andre kemikalieinput
  fra landbrugsjord til jord- og vandmiljøer, mindske afhængigheden af import af planteprotein til Europa samt øge
  diversiteten
  i de primære produktionssystemer
  og fremme genvindingen af den biologiske diversitet
  .

2.1.1.   Forøgelse af produktionseffektiviteten, håndtering af klimaforandringerne og sikring af bæredygtighed og robusthed

Aktiviteterne vil øge produktiviteten og planternes, dyrenes og produktionssystemernes tilpasningsevne, så vi kan imødegå problemerne med miljø-/klimaforholdene, som ændrer sig hurtigt, og de stadig mere knappe naturressourcer. De nyskabelser, der fremkommer herved, vil hjælpe os med at bevæge os i retning af en lavemissionsøkonomi med lavt energiforbrug og lav affaldsproduktion
  samt lavere efterspørgsel efter naturressourcer
  i hele fødevare- og foderforsyningskæden. Ud over at bidrage til fødevaresikkerheden vil der blive skabt nye muligheder for brugen af biomasseressourcer og biprodukter fra landbrug ▌til en lang række industrielle formål, som ikke vedrører fødevarer.

Der tilstræbes tværfaglige tilgange til at forbedre planters, dyrs og mikroorganismers ydeevne, samtidig med at der sikres en effektiv udnyttelse af ressourcerne (vand,
  landjord, jordbund,
  næringsstoffer, energi
  og andre input
  ) og økologisk integritet i landdistrikterne. Der vil blive lagt vægt på integrerede og forskelligartede produktionssystemer og former for dyrkningspraksis, herunder brug af præcisionsteknologier og økologisk intensivering, som gavner både konventionelt og økologisk landbrug.
  Grønnere byer vil ligeledes blive fremmet med nye former for landbrug, gartneri og skovbrug i byområder og bynære områder. Dette skal overvejes ved at se nærmere på nye krav til planteegenskaber, dyrkningsmetoder, teknologier, markedsføring og byplanlægning i forbindelse med menneskers sundhed og trivsel, miljøet og klimaforandringer.
  Genetisk forbedring af planter og dyr, hvad angår tilpasningsevne
  , sundhed
  og produktivitet, vil kræve brug af alle hensigtsmæssige traditionelle og moderne avlsmetoder samt
  bevaring og
  bedre udnyttelse af de genetiske ressourcer. Der vil blive rettet behørig opmærksomhed mod ▌jordforvaltning med henblik på at
  øge afgrødeproduktiviteten
  .
  Dyresundheden vil blive fremmet under hensyn til det overordnede mål, der er at sikre høj kvalitet og sikker produktion af fødevarer. Aktiviteter inden for plantesundhed og plantebeskyttelse vil skabe større viden og støtte udviklingen af strategier, produkter og værktøjer til integreret miljøvenlig skadedyrsbekæmpelse for at forhindre, at der indføres patogener, bekæmpe skadedyr og sygdomme og mindske tab af udbytte før og efter høst. På dyresundhedsområdet vil
  strategier til udryddelse
  eller effektiv forvaltning af sygdomme
  , herunder zoonose, og forskning i antimikrobiel resistens
  blive fremmet
  .
  Integreret bekæmpelse af sygdom, parasitter og skadedyr vil blive styrket — fra en bedre forståelse af samspillet mellem vært og patogen til overvågning, diagnostik og behandlinger.
  Undersøgelser af indvirkningen af den anvendte praksis på dyrevelfærden vil bidrage til at imødekomme samfundets bekymringer. De ovennævnte områder vil blive underbygget med mere grundforskning for at belyse relevante biologiske spørgsmål og for at støtte udviklingen og gennemførelsen af Unionens politikker
  på grundlag af en relevant vurdering af deres økonomiske og markedsmæssige potentiale
  .

2.1.2.   Tilvejebringelse af økosystemtjenester og offentlige goder

Landbruget og skovbruget er unikke systemer, der leverer kommercielle produkter, men også samfundsmæssige goder i bredere forstand (herunder af kulturel og rekreativ værdi) og vigtige økologiske tjenester, bl.a. hvad angår velfungerende biodiversitet, bestøvning,
  vandlagring og -regulering
  ,
  jordfunktionalitet,
  landskaber, begrænsning af erosion,
  modstandsdygtighed over for oversvømmelse og tørke
  samt afbødning af kulstofbinding/drivhusgasudledning. Forskningsaktiviteterne
  vil bidrage til en bedre forståelse af det komplekse samspil mellem primære produktionssystemer og økosystemtjenester og
  vil understøtte tilvejebringelsen af disse offentlige goder og tjenester gennem levering af forvaltningsmæssige løsninger, værktøjer til støtte ved beslutningstagning og vurdering af deres
  markedsmæssige og
  ikkemarkedsmæssige værdi. Blandt særlige spørgsmål, der skal behandles, kan nævnes udpegelse af
  landlige og by(nære)
  landbrugs-/skovbrugssystemer og landskabsmønstre, der sandsynligvis kan bruges til at nå disse mål. Ændringer i den aktive forvaltning af landbrugssystemerne — herunder brug af nye teknologier og ændret praksis — vil forstærke afbødningen af drivhusgasudledningen og øge landbrugssektorens modstandsdygtighed over for negative virkninger af klimaforandringer.

2.1.3.   Styrkelse af landdistrikterne og støtte til politikkerne og innovationen i landdistrikterne

Mulighederne for udvikling af landområderne bliver større ved at styrke deres kapacitet til primærproduktion og levering af økosystemtjenester og ved at åbne nye muligheder for produktion af nye og diversificerede produkter (
  herunder
  fødevarer, foder, materialer, energi), som imødekommer den øgede efterspørgsel efter systemer med lav kulstofudledning og korte forsyningskæder. Der er behov for samfundsøkonomisk forskning og
  videnskabelige og samfundsmæssige undersøgelser samt
  udvikling af nye koncepter og institutionelle nyskabelser for at sikre samhørighed i landdistrikterne og forhindre økonomisk og social marginalisering, fremme diversificering af de økonomiske aktiviteter (bl.a. i servicesektoren), sikre et hensigtsmæssigt forhold mellem land- og byområderne samt lette udvekslingen af viden, demonstration, innovation og formidling samt fremme aktiv ressourceforvaltning. Desuden er der behov for at finde nye metoder til at omdanne de offentlige goder i landdistrikterne til lokale/regionale samfundsøkonomiske fordele. Behovet for innovation, som defineres på regionalt og lokalt plan, vil blive understøttet af tværsektorielle forskningsaktiviteter på
  internationalt,
  tværregionalt og europæisk plan. Ved at tilvejebringe de nødvendige analyseværktøjer, indikatorer,
  integrerede
  modeller og fremadrettede aktiviteter vil forskningsprojekterne hjælpe de politiske beslutningstagere og andre aktører i forbindelse med gennemførelse, overvågning og vurdering af relevante strategier og politikker og relevant lovgivning, ikke kun for landdistrikter, men for hele bioøkonomien. Endvidere er der behov for værktøjer og data, som muliggør en korrekt vurdering af mulige afvejninger blandt forskellige former for udnyttelse af ressourcerne (landjord, vand
  , jordbund, næringsstoffer, energi
  og andre input) og bioøkonomiske produkter. Samfundsøkonomiske og komparative vurderinger af landbrugs-/skovbrugssystemer og deres bæredygtighed vil blive berørt.

2.1.4.
     
  Et bæredygtigt skovbrug

Målet er på en bæredygtig måde at producere biobaserede produkter, økosystemtjenester (herunder tjenester relateret til vand og tjenester til modvirkning af klimaforandringer) og tilstrækkelig biomasse med behørigt hensyn til skovbrugets økonomiske, økologiske og sociale aspekter samt til regionale forskelle. Overordnet set har aktiviteterne i skovbrugssektoren til formål at fremme multifunktionelle skove, der giver en række økologiske, økonomiske og sociale fordele. I aktiviteterne vil der blive fokuseret på videreudvikling af bæredygtige skovbrugssystemer, der kan tage samfundsmæssige udfordringer op og imødekomme efterspørgslen, herunder skovbrugsejernes behov, ved at fastsætte multifunktionelle tilgange, der forener behovet for at skabe intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst under hensyntagen til klimaforandringerne. Disse bæredygtige skovbrugssystemer kan medvirke til at styrke skovenes modstandskraft og beskytte biodiversiteten samt i behovet for at imødekomme den øgede efterspørgsel efter biomasse. Dette skal underbygges af forskning i træers sundhed og i skovbeskyttelse og -genopretning efter brand.

2.2.   En bæredygtig og konkurrencedygtig landbrugsfødevareindustri, som leverer en sikker og sund kost

Forbrugernes behov for sikre, sunde og billige fødevarer
  af høj kvalitet
  skal imødekommes under hensyntagen til indvirkningen fra fødevareforbruget og fødevare- og foderproduktionen på menneskers sundhed,
  miljøet
  og
  det globale økosystem
  . Sikker forsyning af sikre fødevarer og foder, den europæiske landbrugsfødevareindustris konkurrenceevne samt bæredygtig fødevareproduktion
  , -forsyning og -forbrug
  vil blive behandlet, idet hele fødevarekæden og beslægtede konventionelle såvel som økologiske tjenester afdækkes lige fra primærproduktion til forbrug. Denne fremgangsmåde vil bidrage til at a) opnå fødevaresikkerhed for alle europæere og fjerne hungersnøden i verden, b) mindske byrden fra fødevare- og kostrelaterede sygdomme og fedme ved at fremme sund og bæredygtig kost gennem forbrugeroplysning og nyskabelser i
  landbruget og
  fødevareindustrien, c) nedbringe vand- og energiforbruget ved forarbejdning, transport og distribution af fødevarer, d) reducere mængden af fødevareaffald med 50 % i 2030
  og e) tilvejebringe et bredt udvalg af sunde, autentiske og sikre fødevarer af høj kvalitet til alle
  .

2.2.1.   Oplyste forbrugervalg

Forbrugernes præferencer, holdninger, behov, adfærd, livsstil, uddannelse
  og fødevarekvalitetens kulturelle komponent
  vil blive behandlet, og kommunikationen mellem forbrugerne og forskerne og
  interessenterne
  i fødevarekæden vil blive forbedret for at
  øge den offentlige forståelse af fødevareproduktion generelt og
  lette det oplyste valg, fremme et bæredygtigt
  og sundt
  forbrug og øge disse faktorers indvirkning på produktion, inklusiv vækst og livskvalitet, navnlig for sårbare grupper. Social innovation vil blive brugt til at tackle de samfundsmæssige udfordringer, og innovative
  forudsigelsesmodeller
  og teknologier på området for forbrugerforskning vil sikre sammenlignelige data og skabe grundlaget for at opfylde behovene i Unionens politikker.

2.2.2.   Sunde og sikre fødevarer og kost til alle

De ernæringsmæssige behov
  , en alsidig kost
  og fødevarernes indvirkning på fysiologiske funktioner og fysisk og mental ydeevne vil blive behandlet, og det samme gælder sammenhængen mellem kost,
  demografiske tendenser (såsom
  aldring
  ) og
  kroniske sygdomme og forstyrrelser ▌. Kostmæssige løsninger og nyskabelser, der fører til øget sundhed og velvære, vil blive udpeget. Kemisk og mikrobiel forurening af fødevarer og foder, eksponeringsrisici
  samt allergener
  vil blive
  analyseret,
  vurderet, overvåget, kontrolleret og sporet gennem hele fødevare-
  , foder-
  og drikkevandsforsyningskæden fra produktion og oplagring til forarbejdning, emballering, distribution, catering og tilberedning i hjemmene. Nyskabelser med hensyn til fødevaresikkerhed, forbedrede værktøjer til
  vurdering af risici og forholdet mellem risici og fordele og til
  underretning om risici samt bedre standarder for fødevaresikkerhed
  , der skal gennemføres i hele fødevarekæden,
  vil føre til øget forbrugertillid og -beskyttelse i Europa. Forbedrede standarder for fødevaresikkerhed på globalt plan vil også bidrage til at styrke den europæiske fødevareindustris konkurrenceevne.

2.2.3.   En bæredygtig og konkurrencedygtig landbrugsfødevareindustri

Foder- og fødevareindustriens behov for at tackle det sociale, miljømæssige, klimamæssige og økonomiske skifte fra lokalt til globalt vil blive behandlet på alle trin i foder- og fødevareproduktionskæden, også hvad angår fødevaredesign, forarbejdning, emballering, processtyring, reduktion af affaldsmængden, udnyttelse af biprodukter og forsvarlig brug eller bortskaffelse af biprodukter fra dyr. Der vil blive skabt innovative og bæredygtige, ressourceeffektive
  teknologier og
  processer
  samt
  diversificerede, sikre
  , sunde
  og økonomisk overkommelige produkter af høj kvalitet
  , som vil blive underbygget af videnskabeligt baseret dokumentation
  . Dette vil styrke innovationspotentialet i den europæiske fødevareforsyningskæde, øge dens konkurrenceevne, skabe økonomisk vækst og beskæftigelse samt gøre det muligt for den europæiske fødevareindustri at tilpasse sig forandringerne. Blandt andre aspekter, som skal behandles, kan nævnes sporbarhed, logistik og tjenester, samfundsøkonomiske
  og kulturelle
  faktorer,
  dyrevelfærd og andre etiske spørgsmål,
  fødevarekædens modstandskraft over for miljø- og klimamæssige risici, behovet for at begrænse den negative miljøvirkning af aktiviteter i forbindelse med fødevarekæden, kostomlægninger og ændrede produktionssystemer.

2.3.   Udnyttelse af levende marine ressourcers potentiale

Et af de vigtigste kendetegn ved levende marine ressourcer er, at de er vedvarende, og bæredygtig udnyttelse af dem bygger på en dybtgående indsigt i de marine økosystemer og en høj kvalitet og produktivitet i disse. Det overordnede mål er at
  forvalte
  de levende akvatiske ressourcer ▌for at maksimere det sociale og økonomiske udbytte/afkast fra Europas oceaner, have
  og indre farvande
  .

Heri ligger også behovet for at optimere det bæredygtige bidrag fra fiskeriet og akvakulturen til fødevaresikkerheden i lyset af den globale økonomi, mindske Unionens store afhængighed af importerede fisk og skaldyr (ca. 60 % af Unionens samlede forbrug på dette område afhænger af import, og Unionen er verdens største importør af fiskevarer) og sætte skub i
  nyskabelser på det marine og maritime område gennem
  bioteknologier, der kan skabe
  intelligent
  »blå« vækst. I tråd med de nuværende rammepolitikker
  , navnlig den integrerede havpolitik og havstrategirammedirektivet,
  vil forskningsaktiviteterne understøtte den økosystembaserede tilgang til forvaltning og udnyttelse af naturressourcerne
  og samtidig muliggøre en bæredygtig udnyttelse af havets goder og ydelser
  og gøre de berørte sektorer »grønnere«.

2.3.1.   Udvikling af et bæredygtigt og miljøvenligt fiskeri

I den nye fælles fiskeripolitik, rammedirektivet om havstrategi og Unionens biodiversitetsstrategi efterlyses et mere bæredygtigt, konkurrencedygtigt og miljøvenligt europæisk fiskeri. Bestræbelserne i retning af en økosystembaseret tilgang til fiskeriforvaltningen vil kræve en indgående forståelse af de marine økosystemer. Nye værktøjer og modeller vil blive udviklet for at give os øget indsigt i, hvad der gør marine økosystemer sunde og produktive, og for at fastslå, vurdere og afbøde fiskeriets indvirkning på de marine økosystemer (bl.a. i dybhavet). Der vil blive udviklet nye fangststrategier
  og -teknologier
  , som rummer samfundstjenester og samtidig opretholder sunde marine økosystemer, og den samfundsøkonomiske virkning af de forskellige forvaltningsmetoder vil blive målt. Effekten af miljøforandringerne, herunder klimaforandringerne, og mulighederne for tilpasning til disse vil også blive undersøgt, ligesom der vil blive udviklet nye
  vurderings- og
  forvaltningsværktøjer, der kan bruges til at imødegå risici og usikkerhed. Aktiviteterne vil understøtte forskning i fiskebestandenes biologi, genetik og dynamik, vigtige arters rolle for økosystemerne, fiskeriaktiviteterne og tilsynet med dem, fiskerisektorens adfærd og tilpasning til nye markeder, f.eks. med hensyn til miljømærkning, samt fiskeindustriens inddragelse i beslutningsprocessen. Den fælles udnyttelse af det maritime rum side om side med andre aktiviteter, navnlig i kystzonerne, og den samfundsøkonomiske indvirkning herfra vil også blive behandlet.

2.3.2.   Udvikling af konkurrencedygtig
  og miljøvenlig
  europæisk akvakultur

Miljøvenlig
  akvakultur rummer et stort potentiale med hensyn til at udvikle sunde, sikre og konkurrencedygtige produkter, som skræddersys til forbrugernes behov og præferencer, og med hensyn til miljøtjenester (bioremediering, forvaltning af landjord og vand osv.) og energiproduktion. Dette potentiale skal realiseres fuldt ud i Europa. Vores viden og teknologier vil derfor blive styrket, hvad angår alle aspekter ved opdræt af etablerede arter og diversificering til nye arter under hensyntagen til samspillet mellem akvakulturen og de akvatiske økosystemer
  , for at mindske konsekvenserne for miljøet,
  samt indvirkningen fra klimaforandringerne, og hvordan sektoren kan tilpasse sig dem.
  Der er navnlig behov for, at forskningsarbejdet videreføres med hensyn til opdrættede vandorganismers sundhed og sygdomme (herunder værktøjer og metoder til forebyggelse og modvirkning), ernæringsspørgsmål (herunder udvikling af alternative, skræddersyede ingredienser og foderstoffer til akvakultur) og reproduktion og avl, som er blandt de primære hindringer i den bæredygtige udvikling af europæisk akvakultur.
  Innovationen vil også blive fremmet med henblik på bæredygtige produktionssystemer ved indre vandveje, i kystzoner og offshore.
  Der vil også blive taget højde for særlige forhold i Europas yderste periferi.
  Desuden vil der blive lagt vægt på at forstå sektorens sociale og økonomiske dimensioner for at understøtte omkostnings- og energieffektiv produktion, der matcher markedets og kundernes behov og samtidig sikrer både konkurrenceevne og attraktive muligheder for investorer og producenter.

2.3.3.   Fremme af nyskabelser på det marine
  og maritime
  område gennem bioteknologi

Mere end 90 % af den marine biodiversitet er fortsat ikke udforsket, så der er meget store muligheder for at opdage nye arter og applikationer på området for marine bioteknologier, som ventes at skabe en årlig vækst på 10 % i denne sektor. Der vil blive ydet støtte til yderligere udforskning og udnyttelse af det store potentiale, der ligger i den marine biodiversitet og biomasse, for at frembringe flere nyskabende
  og bæredygtige
  processer, produkter og tjenester på markederne, som kan finde anvendelse på områder som kemisk industri og materialeindustri, lægemiddelindustri, fiskeri og akvakultur, energiforsyning og kosmetik.

2.4.   Bæredygtige og konkurrencedygtige biobaserede industrier
  og støtte til udvikling af en europæisk bioøkonomi

Det overordnede mål er at fremskynde omstillingen hos de europæiske industrier, der anvender fossile brændstoffer, til ressourceeffektive og bæredygtige kulstoffattige brændstoffer. Forskning og innovation vil gøre det muligt at mindske Unionens afhængighed af fossile brændstoffer og bidrage til at opfylde vores energi- og klimarelaterede politiske mål for 2020 (10 % fornyelige brændstoffer til transport og en nedbringelse af drivhusgasudledningerne med 20 %). Estimater viser, at et skifte til biologiske råstoffer og forarbejdningsmetoder kan spare op til 2,5 mia. t CO2-ækvivalenter om året i 2030 og øge markederne for biobaserede råstoffer og nye forbrugerprodukter væsentligt. For at udnytte dette potentiale er det nødvendigt at opbygge en bred videnbase og udvikle relevante (bio)teknologier, hvor der primært fokuseres på tre væsentlige elementer: a) erstatning af nuværende processer baseret på fossile brændstoffer med processer baseret på ressource- og energieffektive bioteknologiske brændstoffer, b) etablering af pålidelige
  , bæredygtige
  og hensigtsmæssige forsyningskæder for biomasse
  , biprodukter
  og affaldsstrømme og et bredt netværk af bioraffinaderier over hele Europa samt c) støtte til udvikling af markederne for biobaserede produkter og processer
  under hensyntagen til de dertil knyttede risici og fordele
  . Synergier med målet »Lederskab inden for støtte- og industriteknologi« vil blive tilstræbt.

2.4.1.   Fremme af bioøkonomien for biobaserede industrier

Store fremskridt i retning af kulstoffattige, ressourceeffektive og bæredygtige industrier vil blive understøttet gennem opdagelse og udnyttelse af landbaserede og akvatiske biologiske ressourcer og minimering af negative miljøindvirkninger
  og vandfodaftrykket, f.eks. gennem etablering af lukkede kredsløb af næringsstoffer, herunder mellem by- og landområder
  . De potentielle trade-offs mellem forskellige anvendelser af biomasse bør undersøges.
  Aktiviteterne bør fokusere på biomasse, der ikke konkurrerer med nonfood, samt tage hensyn til bæredygtigheden af relaterede arealanvendelsessystemer.
  Fokus vil blive rettet mod at udvikle mere bæredygtige, biobaserede produkter og biologisk aktive sammensætninger, som har nye egenskaber og funktioner, til industrier og forbrugere. Vedvarende ressourcers, bioaffalds og biprodukters økonomiske værdi vil blive maksimeret i kraft af nye, ressourceeffektive processer
  , herunder omdannelse af bioaffald i byområder til rå- og hjælpestoffer i landbruget
  .

2.4.2.   Udvikling af integrerede bioraffinaderier

Der vil blive ydet støtte til aktiviteter, der skal fremme bæredygtige bioprodukter og mellemprodukter samt bioenergi/biobrændstoffer, og fokus vil primært ligge på en kaskademetode, der prioriterer frembringelse af produkter med høj merværdi. Der vil blive udviklet teknologier og strategier, som skal sikre forsyningen af råstoffer. Ved at udvide viften af former for biomasse til brug i bioraffinaderier af anden og tredje generation, herunder produkter fra skovbrug, bioaffald og industrielle biprodukter, vil der blive bidraget til at undgå konflikter mellem fødevarer og brændstoffer, og den økonomiske
  og miljøvenlige
  udvikling i land- og kystområderne i Unionen vil blive understøttet.

2.4.3.   Fremme af markedsudviklingen for biobaserede produkter og processer

Foranstaltninger på efterspørgselssiden vil åbne nye markeder for bioteknologisk innovation. Der er behov for standardisering
  og certificering
  på EU-plan og internationalt plan, hvad angår bl.a. bestemmelse af biobaseret indhold, produktfunktioner og biologisk nedbrydelighed. Metoder og tilgange til livscyklusanalyse skal videreudvikles og løbende tilpasses til de videnskabelige og industrielle fremskridt. Forskningsaktiviteter til støtte for standardisering af produkter og processer
  (herunder harmonisering af internationale standarder)
  og regulering på området for bioteknologi betragtes som afgørende for at understøtte skabelsen af nye markeder og for at udnytte Unionens handelsmuligheder.

2.5.
     
  Tværgående havforskning

Målet er at forøge EU's haves og oceaners indvirkning på samfundet og på økonomisk vækst gennem bæredygtig udnyttelse af havressourcerne, anvendelse af forskellige havenergikilder og de mange forskellige måder, man kan anvende havene på. Aktiviteterne skal fokusere på tværgående videnskabelige og teknologiske udfordringer på hav- og søfartsområdet med henblik på at frigøre havenes og oceanernes potentiale på tværs af marine og maritime erhverv, samtidig med at miljøet beskyttes, og der sker en tilpasning til klimaændringerne. En strategisk koordineret tilgang for havforskning og maritim forskning på tværs af alle udfordringer og søjler i Horisont 2020 vil også støtte gennemførelsen af relevante EU-politikker til at bidrage til at levere vigtige mål for den blå vækst.

Som følge af havforskningens og den maritime forsknings tværfaglige karakter vil tæt samordning og fælles aktiviteter med andre dele af Horisont 2020, navnlig Samfundsmæssig udfordring 5, blive tilstræbt.

2.5.1.
     
  Klimaændringernes indvirkning på de marine økosystemer og den maritime økonomi

Aktiviteter vil blive støttet med henblik på at styrke den nuværende forståelse af, hvordan de marine økosystemer og samspillet mellem havet og atmosfæren fungerer. Dette vil øge muligheden for at vurdere den rolle, som havene spiller for klimaet, og virkningen af klimaændringerne og forsuringen af havene på de marine økosystemer og kystområderne.

2.5.2.
     
  Udvikling af potentialet af havets ressourcer ved hjælp af en integreret tilgang

Langsigtet styrkelse, bæredygtig maritim vækst og skabelse af synergier på tværs af alle de maritime sektorer kræver en integreret tilgang. Forskningsaktiviteterne vil have fokus på bevarelse af havmiljøet samt virkningen af maritime aktiviteter og produkter på ikke-maritime sektorer. Dette vil skabe fremskridt inden for miljøinnovation såsom nye produkter, processer og anvendelsen af forvaltningskoncepter, -værktøjer og -foranstaltninger til at vurdere og afbøde virkningerne af det menneskelige pres på havmiljøet med henblik på at fremme en bæredygtig forvaltning af maritime aktiviteter.

2.5.3.
     
  Tværgående koncepter og teknologier, der muliggør maritim vækst

Fremskridt inden for tværgående støtteteknologier (f.eks. ikt, elektronik, nanomaterialer, legeringer, bioteknologi osv.) og nye udviklinger og koncepter inden for ingeniørteknik vil fortsat muliggøre vækst. Aktiviteterne vil muliggøre store gennembrud inden for havforskning og maritim forskning samt havobservation (f.eks. dybhavsforskning, observationssystemer, sensorer, automatiske systemer til tilsyn med aktiviteter og overvågning, screening af havets biodiversitet, havrelaterede geologiske farer, fjernstyrede undervandsfartøjer etc.). Målet er at reducere virkningerne på havmiljøet (f.eks. undervandsstøj, indføre invasive arter og forurenende stoffer fra hav og land osv.) og minimere CO2-fodaftrykkene fra menneskelige aktiviteter. Tværgående støtteteknologier vil understøtte gennemførelsen af marine og maritime EU-politikker.

2.6.   Særlige gennemførelsesaspekter

Ud over de almindelige kilder til ekstern rådgivning vil der blive gennemført særlige samråd med den Stående Komité for Landbrugsforskning (SCAR) om en række temaer, herunder også strategiske aspekter i henhold til dens fremtidsstudier og om samordningen af landbrugsforskning mellem det nationale niveau og EU-niveauet. Der etableres også passende forbindelser til aktiviteterne i
  relevante
  europæiske
  innovationspartnerskaber og de relevante aspekter af forsknings- og innovationsdagsordenerne under de europæiske teknologiplatforme
  .

Virkningen og formidlingen af forskningsresultaterne støttes aktivt gennem specifikke aktioner inden for kommunikation, videnudveksling og inddragelse af forskellige aktører i alle projektfaser. I gennemførelsen kombineres en bred vifte af aktiviteter, herunder også omfattende demonstrations- og pilotprojektaktiviteter. En let og åben adgang til forskningsresultater og bedste praksis fremmes ▌.

Den specifikke støtte til SMV’er vil give mulighed for øget deltagelse af landbrug, fiskere og andre typer
  SMV’er
  i forsknings- og demonstrationsaktiviteter. Der tages hensyn til den primære produktionssektors behov for innovationsstøttetjenester og outreach-strukturer. Gennemførelsen kombinerer en række aktiviteter, herunder videnudvekslingsaktioner, hvor der aktivt sørges for, at landbrugere
  eller andre primærproducenter
  og formidlere inddrages for at sammenfatte slutbrugernes forskningsbehov. En let og åben adgang til forskningsresultater og bedste praksis fremmes.

Støtte til
  standardisering og reguleringsaspekter
  vil blive anvendt til at fremskynde markedsindførelsen af nye biovarer og -tjenester.

Det kan overvejes at yde støtte til
  relevante
  fælles programlægningsinitiativer (FPI'er)
  og relevante offentlig-offentlige og
  offentlig-private partnerskaber ▌.

Det vil blive tilstræbt at udvikle synergier med og opnå yderligere midler fra andre EU-fonde i forbindelse med denne samfundsmæssige udfordring, herunder bl.a. fonden til udvikling af landdistrikterne og fiskerifonden.

Der gennemføres fremadrettede aktiviteter i alle bioøkonomisektorer, herunder udvikling af databaser, indikatorer og modeller for den globale, europæiske, nationale og regionale dimension. Der udvikles et europæisk bioøkonomiobservatorium med henblik på kortlægning og overvågning af Unionens og den verdensomspændende forsknings- og innovationsaktivitet,
  herunder teknologivurderinger,
  udvikling af nøgleresultatindikatorer, og overvågning af innovationspolitikker på bioøkonomiområdet.

3.   SIKKER, REN OG EFFEKTIV ENERGI

3.1.   Reduktion af energiforbruget og kulstofaftrykket
  ved
  intelligent og bæredygtig
  udnyttelse

Energikilderne og forbrugsmønstrene i Europas
  industrier
  ,
  transportsystemer
  , bygninger,
  områder
  og byer er i vid udstrækning ikke bæredygtige, hvilket har betydelige konsekvenser, hvad angår miljøet og klimaforandringerne.
  Energiforvaltning i realtid for nye og eksisterende
  bygninger, som næsten ikke udleder CO2,
  for nær-nulenergibygninger og plusenergibygninger, for efterfølgende tilpassede bygninger samt for aktive bygninger,
  højeffektive industrier og udbredt brug af energieffektive tilgange blandt selskaber, enkeltpersoner, lokalsamfund, byer
  og områder
  vil ikke blot kræve teknologiske fremskridt, men også ikketeknologiske løsninger, herunder nye tjenester vedrørende rådgivning, finansiering og efterspørgselsstyring
  , og input fra adfærds- og samfundsvidenskaben under samtidig hensyntagen til spørgsmål om offentlig accept
  . På denne måde kan
  forbedret
  energieffektivitet blive en af de mest omkostningseffektive metoder til at mindske energibehovet og derved øge energiforsyningssikkerheden, reducere miljø- og klimapåvirkningerne og øge konkurrenceevnen.
  For at imødekomme disse udfordringer er det vigtigt at videreudvikle vedvarende energikilder og udnytte energieffektivitetspotentialet.

3.1.1.   Lancering af teknologier og tjenester vedrørende intelligent og effektiv udnyttelse af energi på massemarkedet

Hvis vi skal nedbringe energiforbruget og slippe af med energiaffaldet samtidig med, at vi tilvejebringer de tjenester, som samfundet og økonomien har behov for, skal vi ikke kun bringe flere effektive, omkostningsmæssigt konkurrencedygtige, miljøvenlige og mere intelligente
  former for udstyr,
  produkter og tjenester ud på massemarkedet, men også integrere komponenter og enheder således, at de i samarbejde optimerer den samlede udnyttelse af energien i bygninger, tjenester og industrien.

For at sikre udbredt anvendelse og give forbrugerne det fulde udbytte (herunder muligheden for at holde øje med deres eget forbrug) skal disse teknologiers og tjenesters energieffektivitet tilpasses og optimeres i forhold til de miljøer, hvor de anvendes. Dette kræver ▌forskning i og udvikling og afprøvning af innovative informations- og kommunikationsteknologier (ikt) og overvågnings- og kontrolteknikker
  samt
  demonstrationsprojekter og andre aktiviteter forud for kommerciel lancering for at sikre interoperabilitet og skalerbarhed. Disse projekter skal sigte mod at
  bidrage til markant at nedsætte eller optimere det overordnede energiforbrug og de overordnede energiomkostninger ved udvikling af
  fælles procedurer for indsamling, sammenligning og analyse af data om energiforbrug og emissioner for at fremme målbarheden, gennemsigtigheden, den
  offentlige
  accept, planlægningen og synligheden, hvad angår energiudnyttelsen og dens miljøpåvirkninger.
  I disse processer bør sikkerhed og indbygget privatlivsbeskyttelse sikres med henblik på at beskytte overvågnings- og kontrolteknikkerne. Udvikling af platforme og anvendelse af disse til at kontrollere sådanne systemers stabilitet vil hjælpe til at sikre pålidelighed.

3.1.2.   Udnyttelse af potentialet ved effektive og vedvarende varme-/køleanlæg

En stor del af energiforbruget i EU går til opvarmning og afkøling, og udviklingen af effektive og omkostningseffektive teknologier og systemintegrationsteknikker, f.eks. netværksforbindelser med standardiserede sprog og tjenester, vil have stor effekt med hensyn til at mindske energibehovet. Dette kræver forskning i og demonstration af nye
  designteknikker og
  systemer og komponenter til industriel
  , kommerciel
  og privat brug, f.eks. i forbindelse med decentral forsyning af varmt vand og rumopvarmning og -afkøling. Dette bør omfatte forskellige teknologier, bl.a. solvarme, jordvarme, biomasse, varmepumper, kraftvarmeværker,
  energiudnyttelse af affald
  osv. og opfylde kravene til næsten energineutrale bygninger og områder
  samt støtte intelligente bygninger
  . Der er behov for yderligere gennembrud, navnlig hvad angår oplagring af varme fra vedvarende energikilder, ligesom der er behov for at fremme udviklingen og anvendelsen af effektive kombinationer af centrale og decentrale hybridanlæg til opvarmning og afkøling.

3.1.3.   Fremme af intelligente europæiske byer og lokalsamfund

Byområderne er blandt de største forbrugere af energi i EU, og de udleder en tilsvarende stor andel af drivhusgasserne, idet de samtidig forårsager megen luftforurening. Samtidig påvirkes byområderne af stadig dårligere luftkvalitet og klimaforandringer, og de er nødt til at udvikle deres egne strategier for afbødning og tilpasning. For at sikre overgangen til et lavemissionssamfund er det derfor afgørende at finde innovative energiløsninger (
  f.eks.
  energieffektivitet, systemer til elforsyning, opvarmning og afkøling
  samt integration af vedvarende energikilder i bebyggede omgivelser
  ), som integreres med løsninger inden for
  transportsystemer
  ,
  intelligent bygge- og anlægsarbejde og byplanlægning,
  affald, vandbehandling og ikt til gavn for byområderne. Der er brug for målrettede initiativer til støtte for en konvergens af de industrielle værdikæder inden for energi-, transport- og ikt-sektoren med henblik på intelligente applikationer til byområder. Samtidig skal nye teknologiske, organisationsmæssige, planlægningsmæssige og forretningsrelaterede modeller udvikles og afprøves i stor målestok afhængigt af behovene og midlerne i byerne og lokalsamfundene
  og deres borgere
  . Der er desuden behov for forskning for at forstå de sociale,
  miljømæssige,
  økonomiske og kulturelle spørgsmål, der rejses ved denne overgang.

3.2.   Billig og kulstoffattig elforsyning

Elektricitet vil spille en central rolle ved etableringen af en miljømæssigt bæredygtig, kulstoffattig økonomi.
  Vedvarende energikilder spiller en central rolle i denne udvikling.
  Udbredelsen af kulstoffattig elproduktion går for langsomt på grund af de høje omkostninger. Der er et presserende behov for at finde løsninger, som nedbringer omkostningerne markant og samtidig øger effektiviteten, bæredygtigheden
  og den offentlige accept
  for at fremskynde markedsudbredelsen af
  billig, pålidelig og
  kulstoffattig elproduktion.
  I aktiviteterne skal der fokuseres på forskning, udvikling og fuldskala demonstration af innovative vedvarende energikilder, herunder mindre energiproduktionsanlæg og mikroproduktionsanlæg, effektive og fleksible fossile kraftværker med lav CO2-udledning og teknologier til kulstofopsamling og -oplagring eller teknologier til genanvendelse af CO2.

3.2.1.   Udvikling af vindenergiens fulde potentiale

Målet på området for vindenergi er at nedbringe omkostningerne ved elproduktion på land og offshore med op til omkring 20 % i 2020 sammenlignet med 2010, at producere en stadig større andel offshore og at muliggøre ordentlig integration i elnettet. Fokus vil være rettet mod udvikling, afprøvning og demonstration af næste generation af systemer til omdannelse af vindenergi i større målestok
  (herunder innovative systemer til lagring af energi)
  og med højere udnyttelseseffektivitet og øget tilgængelighed både på land og offshore (også i fjerne områder og under krævende vejrforhold) samt nye processer til serieproduktion.
  Der vil blive taget hensyn til miljø- og biodiversitetsaspekterne af udvikling af vindenergi.

3.2.2.   Udvikling af effektive, driftssikre og priskonkurrencedygtige solenergianlæg

Omkostningerne ved udnyttelse af solenergi (fotovoltaik og koncentreret solenergi) skal være halveret i 2020 sammenlignet med 2010, hvis denne energiform skal
  øge sin andel
  på elmarkedet
  markant
  .

På området for fotovoltaik vil dette kræve
  yderligere
  forskning i
  bl.a.
  nye koncepter og systemer samt demonstration og afprøvning af masseproduktion med henblik på udbredelse af fotovoltaik
  og integrering af dette i byggeriet
  i stor målestok.

Hvad angår koncentreret solenergi, vil fokus være rettet mod at udvikle metoder til at øge effektiviteten og nedbringe omkostningerne og miljøpåvirkningen, hvilket vil muliggøre industriel opskalering af demonstrerede teknologier ved at opføre nyskabende kraftværker. Løsningsforslag til effektivt at kombinere produktion af solbaseret elektricitet med afsaltning af vand vil blive afprøvet.

3.2.3.   Udvikling af konkurrencedygtige og miljømæssigt sikre teknologier til opsamling, transport, lagring og genanvendelse af CO2

Opsamling ▌og lagring af CO2 (CCS) er en vigtig mulighed, som skal udbredes på verdensplan på kommercielle vilkår for at klare den udfordring, der ligger i at sikre en kulstoffattig el-produktionsindustri i 2050. Målet er at minimere ekstraomkostningerne ved CCS i energisektoren for kul-
  , gas- og olieskiferfyrede
  kraftanlæg sammenlignet med tilsvarende anlæg uden CCS og energiintensive industrielle anlæg.

Der vil navnlig blive ydet støtte til at demonstrere hele CCS-kæden for en repræsentativ vifte af forskellige teknologier til opsamling, transport, lagring
  og genanvendelse
  . Dette vil blive ledsaget af forskning i videreudvikling af teknologierne og frembringelse af mere konkurrencedygtige opsamlingsteknologier, forbedrede komponenter, integrerede systemer og processer, forsvarlig geologisk oplagring, rationelle løsninger og
  offentlig accept
  med hensyn til genanvendelse af opsamlet CO2 ▌for at muliggøre kommerciel udbredelse af CCS-teknologier til kraftværker, der anvender fossile brændstoffer, og andre kulstofintensive industrier, som sættes i drift efter 2020.
  Der vil også blive ydet støtte til rene kulstofteknologier som teknologier, der supplerer CCS.

3.2.4.   Udvikling af jordvarme, vandkraft, havenergi og andre vedvarende energikilder

Jordvarme, vandkraft og havenergi kan sammen med andre vedvarende energikilder bidrage til at nedbringe CO2-udledningerne fra Europas energiforsyning og samtidig gøre den mere fleksibel, hvad angår variabel produktion og anvendelse af energi. Målet er at
  udvikle
  omkostningseffektive og bæredygtige teknologier
  yderligere og gøre
  dem kommercielt modne og derved muliggøre udbredelse i stor målestok på industrielt plan, herunder integration i energinettet.
  Forbedrede geotermiske systemer er en teknologi, der bør udforskes, udvikles og demonstreres yderligere, især på områderne udnyttelse, boring og varmeproduktion.
  Havenergi fra tidevand, havstrømme eller bølger
  og osmotisk energi
  er en forudsigelig nulemissionsenergi
  og kan også bidrage til udviklingen af det fulde potentiale af offshorevindenergi (kombination af havenergier)
  . Forskningsaktiviteterne bør omfatte innovativ laboratorieskala-forskning i billige og pålidelige komponenter og materialer i et højkorrosivt foulingmiljø og demonstrationsprojekter under de forskellige forhold, der findes i de europæiske farvande.

3.3.   Alternative brændstoffer og mobile energikilder

For at nå Unionens mål, hvad angår energi og nedbringelse af CO2-udledningerne, kræves det desuden, at der udvikles nye brændstoffer og mobile energikilder. Dette er særlig vigtigt for at klare udfordringerne vedrørende intelligent, grøn og integreret transport. Værdikæderne i forbindelse med disse teknologier og alternative brændstoffer er ikke udviklet i tilstrækkelig grad og skal fremrykkes til projekter i demonstrationsskala.

3.3.1.   
  Mere
  konkurrencedygtig og bæredygtig bioenergi

Målsætningen for bioenergi er at modne de mest lovende teknologier rent kommercielt, så de kan anvendes i bæredygtig storproduktion af avancerede
  biobrændstoffer
  i forskellige værdikæder
  i bioraffinaderier til overflade-, sø- og lufttransport
  og højeffektiv kraftvarmeproduktion
  og grøn gas
  på basis af biomasse
  og affald
  , herunder CCS. Målet er at udvikle og demonstrere teknologien i forhold til forskellige anvendelser af bioenergi i forskellig målestok under hensyntagen til forskelle i geografiske og klimatiske forhold samt logistiske begrænsninger
  , idet de negative miljømæssige og sociale virkninger forbundet med arealanvendelse minimeres
  . I den mere langsigtede forskning vil vi understøtte udviklingen af en bæredygtig bioenergiindustri ud over 2020. Disse aktiviteter vil supplere forudgående forskning (
  f.eks.
  i råbrændstof, bioressourcer) og efterfølgende forskning (
  f.eks.
  i integration i bilparker), som gennemføres vedrørende andre relevante samfundsmæssige udfordringer.

3.3.2.   Nedbringelse af markedsføringstiden for brint- og brændselscelleteknologier

Brændselsceller og brint har et stort potentiale til at bidrage til tacklingen af de energimæssige udfordringer, som Europa står over for. Hvis disse teknologier skal gøres konkurrencedygtige, skal omkostningerne nedbringes væsentligt. For eksempel vil omkostningerne til brændselscellesystemer til transport skulle nedbringes med en faktor 10 i løbet af de næste 10 år. For at opnå dette vil der blive ydet støtte til ▌projekter vedrørende demonstration og prækommerciel ibrugtagning af bærbart, stationært
  og mikrostationært
  udstyr samt udstyr til transportformål og relaterede tjenester. Desuden vil der blive ydet støtte til langsigtet forskning og teknologiudvikling med henblik på at opbygge en konkurrencedygtig brændselscellekæde og en bæredygtig brintproduktion og -infrastruktur i EU. Der er behov for et stærkt nationalt og internationalt samarbejde for at opnå gennembrud på markedet i tilstrækkeligt omfang, herunder udarbejdelse af hensigtsmæssige standarder.

3.3.3.   Nye alternative brændstoffer

Der findes en række nye muligheder med potentiale på længere sigt, f.eks. brændstof med pulverformigt metal og brændstof fra fotosyntetiske mikroorganismer (i vand- og landbaserede miljøer) og fra kunstig efterligning af fotosyntese
  og solbrændstoffer
  . Disse nye muligheder kan rumme et potentiale for mere effektiv energiomdannelse
  og
  mere priskonkurrencedygtige og bæredygtige teknologier ▌. Der vil navnlig blive ydet støtte til at bringe disse nye og andre potentielle teknologier fra laboratorie- til demonstrationsplan med henblik på prækommerciel demonstration i 2020.

3.4.   Et intelligent, fælleseuropæisk elnet

Elnettene skal klare tre indbyrdes relaterede udfordringer for at sikre et forbrugervenligt og stadig mere kulstoffattigt elsystem. De skal dels skabe et paneuropæisk marked, dels integrere et kraftigt stigende antal vedvarende energikilder og dels håndtere samspillet mellem millioner af leverandører og kunder (hvor stadig flere husstande vil spille begge roller), herunder ejere af elkøretøjer. Fremtidens elnet får afgørende betydning for overgangen til et ▌CO2-frit
  energisystem
  , alt imedens det sikrer kunderne øget fleksibilitet og flere omkostningsfordele. Det altoverskyggende mål for 2020 er at overføre og distribuere omkring 35 % (8) af elektriciteten fra både spredte og koncentrerede vedvarende energikilder.

En stærkt integreret forsknings- og demonstrationsindsats vil understøtte udviklingen af nye komponenter, teknologier
  og procedurer
  , som tager hensyn til de særlige egenskaber ved både de dele af elnettet, der bruges til overførsel og distribution, og dem, der bruges til
  fleksibel
  lagring
  af energi
  .

Alle muligheder for at afbalancere energiudbuddet og -efterspørgslen skal overvejes for at minimere udledningerne og omkostningerne.
  Der skal udvikles nye intelligente energinetteknologier, støttende og afbalancerede teknologier, der muliggør større fleksibilitet og effektivitet, herunder konventionelle kraftværker, nye netkomponenter for at forbedre overførselskapaciteten og -kvaliteten samt nettenes pålidelighed.
  Nye teknologier til elektricitetssystemerne og en infrastruktur til digital tovejskommunikation skal udforskes og integreres i elektricitetsnettet
  og bruges til at fastlægge intelligente samspil med andre energinet
  . Dette vil bidrage til, at vi bedre kan planlægge, overvåge, kontrollere og drive elnettet sikkert under normale forhold og i nødsituationer, håndtere samspillet mellem leverandører og kunder samt transportere, administrere og handle med energistrømmene. I forbindelse med indførelsen af fremtidig infrastruktur bør indikatorer og cost-benefit-analyser tage hensyn til overvejelser, som gælder for energisystemet som helhed. Derudover vil synergierne mellem intelligente elnet og telekommunikationsnet blive maksimeret for at undgå overlapning af investeringer
  , øge sikkerheden
  og for at fremskynde anvendelsen af intelligente energitjenester.

Nye metoder til lagring af energi (herunder både batterier og i større målestok
  som f.eks. el-til-gas
  ) og nye køretøjssystemer vil sikre den fornødne fleksibilitet mellem produktion og efterspørgsel. Forbedrede ikt-teknologier vil gøre efterspørgslen efter elektricitet endnu mere fleksibel ved at give kunderne (både industrielle, kommercielle og private) de nødvendige automatiseringsværktøjer.
  I denne forbindelse er sikkerhed, pålidelighed og privatlivets fred også vigtige spørgsmål.

Nye planlægnings-, markeds- og reguleringsstrukturer skal være drivkraften bag effektivitet og omkostningseffektivitet i elforsyningskæden og interoperabilitet blandt infrastrukturerne og sikre et åbent og konkurrencepræget marked for intelligente teknologier, produkter og tjenester på
  energinettet
  . Der er behov for store demonstrationsprojekter for at afprøve og validere løsningerne og fastslå deres fordele for systemet og for de enkelte interessenter, før de indføres i hele Europa. Disse projekter bør ledsages af forskning, som skal give os viden om, hvordan forbrugerne og virksomhederne vil reagere på økonomiske incitamenter, adfærdsændringer, informationstjenester og andre innovative muligheder, der ligger i intelligente elnet.

3.5.   Ny viden og nye teknologier

På længere sigt vil der være behov for nye og mere effektive og priskonkurrencedygtige
  samt rene, sikre og bæredygtige energiteknologier
  . Fremskridtene skal fremskyndes gennem tværfaglig forskning med henblik på at opnå videnskabelige gennembrud inden for energirelaterede koncepter og støtteteknologier (f.eks. nanovidenskab, materialevidenskab, faststoffysik, ikt, biovidenskab,
  geovidenskab,
  beregning og rumforskning). disse fremskridt skal desuden
  , hvor det er relevant,
  sikres gennem udvikling af innovation i fremtidige og fremspirende teknologier
  samt sikker og miljømæssigt bæredygtig ukonventionel udnyttelse og produktion af gas- og olieressourcer
  .

Endvidere vil der være behov for avanceret forskning for at finde løsninger med hensyn til at tilpasse energisystemerne til de ændrede klimaforhold. Prioriteterne kan blive justeret i forhold til nye videnskabelige og teknologiske behov og muligheder eller nyopdagede fænomener, som kan indikere lovende udviklingstendenser eller samfundsrisici, der kan opstå under gennemførelsen af Horisont 2020.

3.6.   Håndfaste beslutninger og offentlighedens deltagelse

Forskningen på energiområdet bør understøtte energipolitikken og bringes helt på linje med denne. Der er behov for et indgående kendskab til
  og forskning i udbredelsen og anvendelsen af
  energiteknologier og -tjenester, -infrastrukturer og -markeder (herunder gældende bestemmelser) samt forbrugeradfærd for at kunne give de politiske beslutningstagere velfunderede analyser. Navnlig inden for rammerne af informationssystemet i Europa-Kommissionens SET-plan vil der blive ydet støtte til dels at udvikle velfunderede og gennemsigtige
  teorier,
  værktøjer, metoder og modeller til vurdering af de vigtigste energirelaterede samfundsøkonomiske spørgsmål, dels at opbygge databaser og opstille scenarier for et udvidet EU og en vurdering af energipolitikkens og relaterede politikkers indvirkning på forsyningssikkerheden,
  forbruget,
  miljøet
  , naturressourcerne
  og klimaforandringerne, samfundet og energiindustriens konkurrenceevne og dels at gennemføre samfundsøkonomisk forskning
  og undersøgelser om forholdet mellem videnskab og samfund
  .

Ved at udnytte de muligheder, der ligger i internettet og de sociale medier, vil der blive foretaget undersøgelser af forbrugeradfærden, bl.a. hos sårbare forbrugere som handicappede, og ændringer i adfærden gennem åbne innovationsplatforme som f.eks. »Living Labs« (levende laboratorier) og store demonstrationsprojekter på området for nyskabende tjenester
  og gennem panelundersøgelser, samtidig med at privatlivets fred respekteres
  .

3.7.   Udbredelse af energiinnovation på markedet ▌

Introduktion af innovative løsninger på markedet er afgørende for at udbrede nye energiteknologier i tide gennem omkostningseffektiv implementering. Ud over teknologibaseret forskning og demonstration kræver dette aktioner med en klar EU-merværdi, hvor man sigter mod at udvikle, anvende, dele og overføre ikke-teknologiske nyskabelser med en høj løftestangseffekt på Unionens bæredygtige energimarkeder på tværs af fagområder og forvaltningsniveauer.

Ved disse nyskabelser fokuseres der på at skabe gunstige markedsvilkår for kulstoffattige, vedvarende og energieffektive teknologier og løsninger, hvad angår regulering, administration og finansiering. Der vil blive ydet støtte til foranstaltninger, der letter gennemførelsen af energipolitikken, skaber grundlag for investeringerne, støtter kapacitetsopbygningen og øger offentlighedens accept.
  Der vil også blive set med opmærksomhed på innovation inden for intelligent og bæredygtig udnyttelse af eksisterende teknologier.

Undersøgelser og analyser viser igen og igen, at den menneskelige faktor spiller en afgørende rolle for, om bæredygtige energipolitikker bliver en succes. Der vil blive tilskyndet til innovative organisationsstrukturer, udbredelse og udveksling af bedste praksis samt specifikke foranstaltninger vedrørende uddannelse og kapacitetsopbygning.

3.8.   Særlige gennemførelsesaspekter

Prioriteringen ved gennemførelsen af aktiviteterne i forbindelse med denne udfordring baseres på behovet for at styrke ▌energirelateret forskning og innovation
  på europæisk plan
  . Et hovedmål vil være at støtte gennemførelsen af dagsordenen for forskning og innovation i den strategiske energiteknologiplan (SET-plan) (9) for at nå målsætningerne i Unionens politik på området for energi og klimaforandringer. Køreplanerne og gennemførelsesplanerne i SET-planen vil således udgøre et værdifuldt input ved formuleringen af arbejdsprogrammerne. Forvaltningsstrukturen i SET-planen vil blive brugt som hovedgrundlag for den strategiske prioritering og samordningen af den energirelaterede forskning og innovation i hele Unionen.

Den ikke-teknologiske dagsorden vil følge Unionens politik og lovgivning på energiområdet. Der bør ydes støtte til at skabe et gunstigt klima for masseindførelse af demonstrerede teknologi- og tjenesteløsninger, -processer og politikinitiativer vedrørende kulstoffattige teknologier og energieffektivitet i hele Unionen. Det kan også omfattet tekniske bistand til udvikling og udrulning af investeringer i energieffektivitet og energi fra vedvarende kilder.

Med hensyn til indførelsen på markedet bør aktiviteterne også bygge på erfaringerne fra initiativet »Intelligent Energi i Europa«.

Partnerskaber med europæiske interessenter vil være vigtige for ressourcedeling og fælles gennemførelse. Det kan overvejes — fra sag til sag — om de nuværende industriinitiativer i SET-planen omdannes til formaliserede offentlige-private partnerskaber, hvis det er hensigtsmæssigt, for at øge
  finansieringens
  størrelse og sammenhæng og for at stimulere ▌til
  gennemførelse af
  fælles forsknings- og innovationsaktiviteter
  blandt såvel offentlige som private aktører
  . Det kan overvejes at støtte, herunder sammen med medlemsstaterne, sammenslutninger af offentlige forskersamfund, herunder navnlig European Energy Research Alliance, der er oprettet i henhold til SET-planen, for at samle de offentlige forskningsmidler og infrastrukturer og få dem til at forske i kritiske forskningsområder af europæisk interesse. Internationale samordningsforanstaltninger skal støtte SET-planens prioriteter i overensstemmelse med princippet om variabel geometri, idet der tages hensyn til de enkelte landes evner og særlige forhold.
  Der etableres også passende forbindelser til aktiviteterne i relevante europæiske innovationspartnerskaber og de relevante aspekter af forsknings- og innovationsdagsordenerne under de europæiske teknologiplatforme.

Det kan overvejes at yde støtte til relevante fælles programlægningsinitiativer (FPI'er) og relevante offentlig-offentlige og offentlig-private partnerskaber. Aktiviteterne skal endvidere fokusere på at øge støtten og fremme SMV'ernes deltagelse.

Europa-Kommissionens informationssystem for SET-planen
  (SETIS)
  mobiliseres for sammen med interessenterne at udvikle nøgleresultatindikatorer (KPI), som anvendes til at overvåge gennemførelsen, og som revideres jævnligt på grundlag af den seneste udvikling. Mere generelt sagt skal gennemførelsen under denne udfordring søge at forbedre samordningen af relevante EU-programmer, -initiativer og -politikker, f.eks. samhørighedspolitikken, navnlig gennem de nationale og regionale strategier for intelligent specialisering og emissionskvotehandelsordningen, f.eks. i forbindelse med støtte til demonstrationsprojekter.

4.   INTELLIGENT, GRØN OG INTEGRERET TRANSPORT

4.1.   Ressourceeffektiv transport med respekt for miljøet

EU har opstillet et politisk mål om at nedbringe CO2-udledningen med 60 % i 2050
  i forhold til 1990-niveauet
  . Målet er at halvere brugen af biler, der kører på traditionelt brændstof, i byerne og opnå en stort set CO2-fri bylogistik i de større bycentre i 2030. I luftfarten skal kulstoffattige brændstoffer udgøre 40 % i 2050, og CO2-udledningerne fra brændselsolie til skibe skal reduceres med 40 % i 2050 (10)

  i forhold til 2005-niveauet
  .

Det er af afgørende betydning at reducere denne miljøpåvirkning gennem en målrettet teknologisk forbedring, under hensyn til at hver enkelt transportform kæmper med forskellige udfordringer og er karakteriseret ved forskellige teknologiintegrationsprocesser.

Forskning og innovation vil yde et væsentligt bidrag til udvikling og anvendelse af de nødvendige løsninger til alle transportformer, som vil skære kraftigt i transportsektorens udledninger, der skader miljøet (såsom CO2, Nox, SOx
  og støj
  ), mindske dens afhængighed af fossile brændstoffer og derved begrænse dens indvirkning på biodiversiteten og
  klimaforandringerne og
  bidrage til at bevare naturressourcerne.

Dette vil blive sikret gennem en indsats på følgende områder:

4.1.1.   Renere og mere støjsvage luftfartøjer, køretøjer og skibe vil gavne miljøet og dæmpe støj og vibrationer

Aktiviteterne på dette område vil have fokus på slutprodukterne, men der vil også blive lagt vægt på effektive og miljøvenlige konstruktions- og fremstillingsprocesser
  baseret på hele livscyklusprocessen
  , hvor genvindelighed integreres i konstruktionsfasen.
  Aktiviteterne vil endvidere dække opgradering af eksisterende produkter og tjenester ved integration af nye teknologier.

| a) | Det er vigtigt at udvikle og fremskynde anvendelsen af renere
  og mere støjsvage
  fremdriftsteknologier for at kunne mindske eller fjerne
  indvirkningen på klimaet og EU-borgernes sundhed, f.eks.
  CO2-udledningen
  , støj
  og anden forurening fra transporten. Det er nødvendigt med nye og innovative løsninger, der bygger på elmotorer og batterier,
  brint- og
  brændselsceller,
  gasdrevne motorer, avancerede motorarkitekturer og -teknologier
  samt hybridfremdrift. Teknologiske gennembrud vil desuden bidrage til at gøre de traditionelle
  og nye
  fremdriftssystemer mere miljøvenlige. |
| --- | --- |

a)

Det er vigtigt at udvikle og fremskynde anvendelsen af renere
  og mere støjsvage
  fremdriftsteknologier for at kunne mindske eller fjerne
  indvirkningen på klimaet og EU-borgernes sundhed, f.eks.
  CO2-udledningen
  , støj
  og anden forurening fra transporten. Det er nødvendigt med nye og innovative løsninger, der bygger på elmotorer og batterier,
  brint- og
  brændselsceller,
  gasdrevne motorer, avancerede motorarkitekturer og -teknologier
  samt hybridfremdrift. Teknologiske gennembrud vil desuden bidrage til at gøre de traditionelle
  og nye
  fremdriftssystemer mere miljøvenlige.

| b) | Ved at udforske mulighederne for at bruge alternative energiformer med lave emissioner skal der bidrages til at mindske forbruget af fossile brændstoffer. Her er der bl.a. tale om at bruge bæredygtige brændstoffer og el fra vedvarende energikilder ved alle transportformer, herunder luftfart, at mindske brændstofforbruget gennem udnyttelse af energien i omgivelserne og gennem diversificeret energiforsyning samt at finde andre innovative løsninger. Der vil blive anlagt en ny holistisk tilgang, som omfatter køretøjer, energilagring, energiforsyning
  og opladningsinfrastruktur
  , herunder grænseflader mellem køretøjer og forsyningsnet og innovative løsninger vedrørende brug af alternative brændstoffer. |
| --- | --- |

b)

Ved at udforske mulighederne for at bruge alternative energiformer med lave emissioner skal der bidrages til at mindske forbruget af fossile brændstoffer. Her er der bl.a. tale om at bruge bæredygtige brændstoffer og el fra vedvarende energikilder ved alle transportformer, herunder luftfart, at mindske brændstofforbruget gennem udnyttelse af energien i omgivelserne og gennem diversificeret energiforsyning samt at finde andre innovative løsninger. Der vil blive anlagt en ny holistisk tilgang, som omfatter køretøjer, energilagring, energiforsyning
  og opladningsinfrastruktur
  , herunder grænseflader mellem køretøjer og forsyningsnet og innovative løsninger vedrørende brug af alternative brændstoffer.

| c) | En forbedring
  af luftfartøjers, skibes og køretøjers
  samlede ydeevne ved at reducere deres
  vægt og deres aerodynamiske og hydrodynamiske modstand eller rullemodstand ved at anvende lettere materialer, mere trimmede strukturer og innovative konstruktioner vil bidrage til at mindske brændstofforbruget. |
| --- | --- |

c)

En forbedring
  af luftfartøjers, skibes og køretøjers
  samlede ydeevne ved at reducere deres
  vægt og deres aerodynamiske og hydrodynamiske modstand eller rullemodstand ved at anvende lettere materialer, mere trimmede strukturer og innovative konstruktioner vil bidrage til at mindske brændstofforbruget.

4.1.2.   Udvikling af intelligente former for udstyr, infrastruktur og tjenester

Dette vil bidrage til at optimere transporten og nedbringe ressourceforbruget. Fokus vil blive rettet mod l
  øsninger til
  effektiv
  planlægning, konstruktion,
  udnyttelse og forvaltning af lufthavne, havne, logistiske platforme og infrastrukturer til overfladetransport samt mod selvstændige og effektive systemer til vedligeholdelse
  , tilsyn
  og inspektion.
  Der skal fastlægges nye politikker, forretningsmodeller, begreber, teknologier og it-løsninger med henblik på at øge kapaciteten.
  Der vil blive lagt særlig vægt på
  udstyrets og
  infrastrukturernes klimarobusthed, omkostningseffektive løsninger baseret på en livscyklustilgang og mere udbredt anvendelse af nye materialer
  og teknologier
  , der muliggør mere effektiv og billigere vedligeholdelse. Desuden vil opmærksomheden blive rettet mod tilgængelighed
  , brugervenlighed
  og social rummelighed.

4.1.3.   Bedre transport og mobilitet i byområder

Dette vil gavne en stor og voksende del af befolkningen, som lever og arbejder i byerne eller udnytter byernes tjenester og rekreative tilbud. Der skal udvikles og afprøves nye mobilitetskoncepter og løsninger vedrørende transportplanlægning,
  multimodale adgangsmodeller,
  logistik,
  levering af innovative køretøjer og offentlige tjenester i byområderne
  og byplanlægning, som vil bidrage til at reducere
  færdselstætheden og
  luft- og støjforureningen og øge effektiviteten
  i bytrafikken
  . Offentlig transport og ikke-motoriseret transport samt andre ressourceeffektive
  former for passager- og godstransport
  skal udvikles som et reelt alternativ til brug af privatbiler, og disse transportformer skal understøttes af øget anvendelse af både intelligente transportsystemer og innovativ
  forsynings- og
  efterspørgselsstyring.
  Der skal lægges særlig vægt på samspillet mellem transportsystemet og andre systemer i byerne.

4.2.   Bedre mobilitet, færre trafikpropper og øget sikkerhed

I Unionens relevante transportpolitiske målsætninger sigtes der mod at optimere ydeevnen og effektiviteten i lyset af det stigende behov for mobilitet, gøre Europa til den sikreste region inden for luftfart
  , jernbane- og vandtransport
  og nærme sig målet om så godt som helt at undgå dødelige trafikuheld i 2050
  og halvere antallet af trafikofre i 2020
  . I 2030 skal 30 % af al vejgodstransport over mere end 300 km være flyttet over på tog og skibe. En
  problemfri, tilgængelig, økonomisk overkommelig, brugerorienteret og
  effektiv paneuropæisk person- og godstransport, hvor de eksterne omkostninger internaliseres, kræver et nyt europæisk system til forvaltning, oplysning og betaling inden for multimodal transport
  samt en effektiv grænseflade mellem langdistancemobilitetsnetværk og mobilitetsnetværk i byområderne
  .

Et bedre europæisk transportsystem vil bidrage til en mere effektiv brug af transport og vil forbedre borgernes livskvalitet og støtte et sundere miljø.

Forskning og innovation vil yde et vigtigt bidrag til at opnå disse ambitiøse politiske mål i kraft af aktiviteter på følgende specifikke områder:

4.2.1.   En væsentlig nedbringelse af trafikbelastningen

Dette kan opnås ved at gennemføre et
  intelligent, multimodalt og
  fuldt ud intermodalt »dør-til-dør«-transportsystem og ved at undgå unødvendig brug af transport. Dette indebærer fremme af integrationen blandt transportformerne, optimering af transportkæderne og bedre integrerede
  transporter og
  transporttjenester. Sådanne innovative løsninger vil desuden forbedre adgangen
  og passagervalg
  , bl.a. for den aldrende befolkning og sårbare brugere
  , og gøre det muligt at reducere færdselstæthed ved at forbedre hændelsesstyringen og udviklingen af trafikoptimeringsordninger
  .

4.2.2.   Væsentlige mobilitetsforbedringer for personer og gods

Dette kan opnås gennem udvikling
  , demonstration
  og udbredt anvendelse af intelligente transportapplikationer og forvaltningssystemer. Det indebærer dels planlægning
  af efterspørgselsanalyse og -styring
  og informations- og betalingssystemer, der er interoperable i hele Europa, dels komplet integration af informationsstrømme, forvaltningssystemer, infrastrukturnetværk og mobilitetstjenester i nye, fælles, multimodale rammer baseret på åbne platforme. Det vil desuden sikre fleksibilitet og kort responstid i tilfælde af kriser og ekstreme vejrforhold, da rejser
  og transport
  kan omlægges til andre transportformer. Nye muligheder for positionering, navigation og tidsbestemmelse, som opstår i kraft af Galileo- og EGNOS-satellitnavigationssystemerne, vil medvirke til at nå dette mål.

| a) | Innovative teknologier til lufttrafikstyring vil bidrage til et stort fremskridt, hvad angår sikkerhed og effektivitet, i en tid med et hastigt stigende behov. Desuden vil de bidrage til at øge antallet af afgange til tiden, mindske tidsforbruget ved rejserelaterede procedurer i lufthavne og sikre øget fleksibilitet i lufttransportsystemet. Gennemførelsen og videreudviklingen af det fælles europæiske luftrum vil blive understøttet af
  forsknings- og innovationsaktiviteter, som tilvejebringer
  løsninger, der skal gøre styringen af lufttrafikken og
  driften af
  de enkelte luftfartøjer mere automatiseret og selvstændig, sikre bedre integration af komponenter i luften og på jorden samt frembringe nye løsninger til effektiv og smidig behandling af passagerer og gods i hele transportsystemet. |
| --- | --- |

a)

Innovative teknologier til lufttrafikstyring vil bidrage til et stort fremskridt, hvad angår sikkerhed og effektivitet, i en tid med et hastigt stigende behov. Desuden vil de bidrage til at øge antallet af afgange til tiden, mindske tidsforbruget ved rejserelaterede procedurer i lufthavne og sikre øget fleksibilitet i lufttransportsystemet. Gennemførelsen og videreudviklingen af det fælles europæiske luftrum vil blive understøttet af
  forsknings- og innovationsaktiviteter, som tilvejebringer
  løsninger, der skal gøre styringen af lufttrafikken og
  driften af
  de enkelte luftfartøjer mere automatiseret og selvstændig, sikre bedre integration af komponenter i luften og på jorden samt frembringe nye løsninger til effektiv og smidig behandling af passagerer og gods i hele transportsystemet.

| b) | På søtransportområdet vil forbedrede og integrerede planlægnings- og forvaltningsteknologier bidrage til at sikre et »Blue Belt« i havene omkring Europa, hvilket vil effektivisere arbejdet i havnene, og til at skabe hensigtsmæssige rammer for de indre vandveje. |
| --- | --- |

b)

På søtransportområdet vil forbedrede og integrerede planlægnings- og forvaltningsteknologier bidrage til at sikre et »Blue Belt« i havene omkring Europa, hvilket vil effektivisere arbejdet i havnene, og til at skabe hensigtsmæssige rammer for de indre vandveje.

| c) | Hvad angår jernbane- og vejtransport, vil optimeringen af netforvaltning
  og interoperabilitet
  fremme effektiv udnyttelse af infrastrukturen og lette grænseoverskridende aktiviteter. Der vil blive udviklet omfattende systemer til samarbejde om trafikstyring og informationsudveksling, der bygger på kommunikation fra køretøj til køretøj og fra køretøj til infrastruktur. |
| --- | --- |

c)

Hvad angår jernbane- og vejtransport, vil optimeringen af netforvaltning
  og interoperabilitet
  fremme effektiv udnyttelse af infrastrukturen og lette grænseoverskridende aktiviteter. Der vil blive udviklet omfattende systemer til samarbejde om trafikstyring og informationsudveksling, der bygger på kommunikation fra køretøj til køretøj og fra køretøj til infrastruktur.

4.2.3.   Udvikling ▌af nye koncepter inden for godstransport og logistik

Dette kan mindske presset på transportsystemet og
  miljøet og
  øge sikkerheden og godskapaciteten. I koncepterne kan man f.eks. kombinere højeffektive, miljøvenlige køretøjer med intelligente og sikre systemer, der indarbejdes i infrastrukturen og installeres om bord ▌.
  Dette bør baseres på en integreret logistiktilgang på transportområdet.
  Aktiviteterne vil desuden understøtte udviklingen af visionen om e-fragt og en papirløs godstransportproces, hvor elektroniske informationsstrømme, tjenester og betalinger knyttes til fysiske godsstrømme på tværs af transportformerne.

4.2.4.   Nedbringelse af antallet af uheld, dødsfald
  og tilskadekomne
  og bedre sikkerhed

Det opnås ved at tage hånd om aspekter af tilrettelæggelsen og forvaltningen af transportsystemerne og tilsynet med deres ydeevne og risici samt ved at fokusere på udformning
  , fremstilling
  og drift af luftfartøjer, køretøjer og skibe samt infrastrukturer og terminaler. Opmærksomheden vil blive rettet mod passive og aktive sikkerhedssystemer, forebyggende sikkerhedsforanstaltninger og forbedrede automatiserings- og uddannelsesprocesser, som skal mindske
  risikoen for og
  konsekvenserne af menneskelige fejl. Der vil blive udviklet særlige værktøjer og teknikker til bedre at forudse, vurdere og afbøde indvirkningen fra dårligt vejr, naturlige faremomenter
  og andre krisesituationer
  . Desuden vil der blive fokuseret på integration af sikringsaspekter ved planlægning og håndtering af passager- og godsstrømme, på udvikling af luftfartøjer, køretøjer og skibe, på trafik- og systemforvaltning og på udformning af
  transportinfrastruktur og af gods- og passagerterminaler
  .
  Intelligente transport- og kommunikationssystemer kan også være nyttige redskaber til øget sikkerhed. I aktiviteterne vil der også blive fokuseret på forbedring af sikkerheden for alle og især de mest udsatte trafikanter, navnlig i byområder.

4.3.   Den europæiske transportindustri i det globale førersæde

Ved at være på forkant med
  den teknologiske udvikling
  og
  forbedre konkurrenceevnen for
  de nuværende fremstillingsprocesser vil forskning og innovation bidrage til vækst og arbejdspladser til højtuddannede i den europæiske transportindustri, som oplever øget konkurrence. Udfordringen består i at
  udvikle
  konkurrenceevnen i en stor økonomisk sektor, der tegner sig direkte for 6,3 % af Unionens BNP og beskæftiger næsten 13 mio. mennesker i Europa. Et af de specifikke mål er at udvikle næste generation af innovative
  og miljøvenlige luft-, vandvejs- og landtransportmidler, sikre bæredygtig fremstilling af innovative systemer og udstyr og forberede grundlaget for fremtidige transportmidler
  ved at arbejde med nye
  teknologier,
  koncepter og idéer, intelligente kontrolsystemer, effektive
  udviklings- og
  produktionsprocesser
  , innovative tjenester og certificeringsprocedurer
  . EU sigter mod at blive førende i verden, hvad angår effektivitet
  , miljøresultater
  og sikkerhed ved alle transportformer
  og mod at styrke dets førende position på de globale markeder, både når det gælder slutprodukter og undersystemer
  .

I forskning og innovation skal der fokuseres på følgende specifikke aktiviteter:

4.3.1.   Udvikling af den næste generation af transportmidler, som skal sikre markedsandele i fremtiden

Dette vil bidrage til at styrke Europas førende rolle på områderne for luftfartøjer, højhastighedstog,
  konventionel
  jernbanetransport i og omkring byerne, vejkøretøjer, eltrafik, krydstogtskibe, færger samt specialiserede højteknologiske skibe og havplatforme. Det vil desuden give de europæiske industriers konkurrenceevne et skub inden for nye teknologier og systemer og understøtte deres diversificering i forhold til nye markeder, også i andre sektorer end transportsektoren. Her er der bl.a. tale om udvikling af innovative, sikre
  og miljøvenlige
  luftfartøjer, køretøjer og skibe med effektive fremdriftssystemer, høj ydeevne og intelligente
  operativ- og
  styresystemer.

4.3.2.   Intelligente styresystemer installeret om bord

Disse er nødvendige for at opnå højere ydeevne og systemintegration på transportområdet. Der vil blive udviklet hensigtsmæssige grænseflader til kommunikation mellem luftfartøjer, køretøjer, skibe og infrastrukturer i alle relevante kombinationer
  under hensyntagen til elektromagnetiske felters virkninger
  med henblik på at fastlægge fælles standarder for drift.
  De kan omfatte levering af trafikstyring og brugeroplysninger direkte til køretøjsmonteret udstyr, understøttet af pålidelige tidstro trafikdata om vejforhold og færdselstæthed fra det samme udstyr.

4.3.3.   Avancerede fremstillingsprocesser

Disse vil muliggøre tilpasning, lavere omkostninger og kortere udviklingstid i hele livscyklussen og lette standardisering og certificering af luftfartøjer, køretøjer, fartøjer
  samt disses komponenter, udstyr
  og beslægtede infrastrukturer. I kraft af aktiviteterne på dette område vil man ved hjælp af digitale værktøjer og automatisering udvikle hurtige og omkostningseffektive konstruktions- og fremstillingsteknikker, bl.a. hvad angår montage, konstruktion, vedligeholdelse og genanvendelse, ligesom man vil opbygge kapacitet til at integrere komplekse systemer. Dette vil fremme konkurrencedygtige forsyningskæder, som kan levere produkterne med kort markedsføringstid og til lavere omkostninger
  uden at bringe den operationelle sikkerhed og sikring i fare
  .
  Udstyr til transportformål af innovative materialer er også en prioritet både for miljø- og konkurrencemålene samt for øget sikkerhed og sikring.

4.3.4.   Udforskning af helt nye transportkoncepter

Dette vil bidrage til at styrke Europas konkurrencefordel på længere sigt. Gennem strategisk
  tværfaglig
  forskning og »proof-of-concept«-aktiviteter skal der arbejdes med
  løsninger til
  innovative transportsystemer
  . Dette vil omfatte
  fuldautomatiske og andre former for luftfartøjer, køretøjer og skibe med potentiale på længere sigt
  og gode miljøresultater samt nye tjenester
  .

4.4.   Samfundsøkonomisk
  og adfærdsmæssig
  forskning og fremadrettede aktiviteter vedrørende politiske beslutninger

Der er behov for tiltag, der understøtter analyse og udvikling af politikkerne, bl.a.
  indsamling af dokumentation om årsagssammenhængen for at få en forståelse for adfærden
  vedrørende
  rumlige,
  samfundsøkonomiske
  og bredere samfundsmæssige
  aspekter ved transport, for at fremme innovationen og
  skabe et fælles dokumentationsgrundlag og
  klare de udfordringer, som transportaktiviteterne fører med sig. Aktiviteterne vil blive målrettet mod at udforme og gennemføre europæiske forsknings- og innovationspolitikker vedrørende transport
  og mobilitet
  , fremadrettede undersøgelser og teknologisk fremsyn samt styrke det europæiske forskningsrum.

Indsigt i
  lokale og regionale forhold,
  brugernes adfærd
  og opfattelser
  , social accept, politiske foranstaltningers effekt,
  mobilitet, ændrede behov og mønstre
  ,
  udvikling i den fremtidige efterspørgsel,
  forretningsmodeller og deres konsekvenser har afgørende betydning for udviklingen af det europæiske transportsystem. Der vil blive udarbejdet scenarier, hvor der tages hensyn til tendenser i samfundet,
  dokumentation om årsagssammenhængen,
  politiske målsætninger og teknologisk fremsyn hen imod 2050. For bedre at kunne forstå sammenhængene mellem territorial udvikling
  , social samhørighed
  og det europæiske transportsystem er der behov for velfunderede modeller, ud fra hvilke der kan træffes sunde politiske beslutninger.

Forskningen vil fokusere på, hvordan sociale
  og territoriale
  uligheder med hensyn til adgang til mobilitet kan
  mindskes
  , og hvordan situationen kan forbedres for sårbare
  trafikanter
  . Derudover skal der tages stilling til en række økonomiske spørgsmål, hvor der fokuseres på dels metoder til at internalisere de eksterne omkostninger ved alle transportformer, dels modeller for beskatning og prissætning. Der er behov for prospektiv forskning for at kunne vurdere de fremtidige krav, hvad angår færdigheder og job
  , udvikling og anvendelse af forskning og innovation tillige med tværnationalt samarbejde
  .

4.5.   Særlige gennemførelsesaspekter

Aktiviteterne vil blive tilrettelagt på en sådan måde, at en integreret og modusspecifik tilgang er mulig, hvis det er hensigtsmæssigt. En flerårig synlighed og kontinuitet er nødvendig for at tage hensyn til de mange særlige karakteristika ved hver transportform og udfordringernes holistiske karakter og de relevante aspekter af de strategiske forsknings- og innovationsdagsordener under de europæiske teknologiplatforme.

Det kan overvejes at støtte de relevante fælles programmeringsinitiativer (JPI) og de relevante offentlig-offentlige og offentlig-private partnerskaber. Der etableres også passende forbindelser til aktiviteterne i relevante europæiske innovationspartnerskaber. Aktiviteterne skal endvidere fokusere på at øge støtten og fremme SMV'ernes deltagelse.

5.   KLIMAINDSATS,
  MILJØ,
  RESSOURCEEFFEKTIVITET OG RÅVAREFORSYNING

5.1.   Bekæmpelse af klimaforandringer og tilpasning hertil

CO2-koncentrationerne i atmosfæren er i dag næsten 40 % højere end ved den industrielle revolutions begyndelse, og niveauet er det højeste i de seneste 2 mio. år. Andre drivhusgasser end CO2 medvirker også til klimaforandringerne, og de spiller en stadig større rolle. Hvis der ikke handles beslutsomt, kan klimaforandringerne koste verden mindst 5 % af BNP om året. Dette tal er på op til 20 % i visse scenarier. Hvis der derimod gribes effektivt ind på et tidligt tidspunkt, kan nettoomkostningerne begrænses til omkring 1 % af BNP om året. Hvis målet på de 2 oC skal nås, og de værste konsekvenser af klimaforandringerne skal undgås, skal industrilandene nedbringe deres drivhusgasudledninger med 80-95 % i 2050 sammenlignet med niveauet i 1990.

Målet med denne aktivitet er derfor at udvikle og vurdere innovative, omkostningseffektive og bæredygtige foranstaltninger
  og strategier
  vedrørende tilpasning og afbødning, hvor der fokuseres på både CO2 og andre drivhusgasser
  og aerosoler
  og fremhæver både teknologiske og ikke-teknologiske, grønne løsninger gennem frembringelse af oplysninger, som skal danne grundlag for velinformerede, tidlige og effektive beslutninger, og gennem netværkssamarbejde blandt de nødvendige kompetente aktører.

For at nå dette mål skal forskning og innovation fokuseres på følgende:

5.1.1.   Øget indsigt i klimaforandringerne og tilvejebringelse af pålidelige klimaprognoser

Det er afgørende at opnå øget indsigt i årsagerne til klimaforandringerne og deres udvikling og mere præcise klimaprognoser, hvis samfundet skal kunne beskytte menneskeliv, goder og infrastrukturer samt sikre en effektiv beslutningstagning
  tillige med afbødnings- og tilpasningsløsninger
  . Det er meget vigtigt at få større videnskabelig indsigt i de klimatiske drivkræfter, processer, mekanismer, reaktioner
  og tærskler
  , der knytter sig til vekselvirkningerne i ▌de terrestriske
  , marine og polare
  økosystemer og atmosfæren.
  En bedre forståelse vil også gøre det muligt at spore klimaforandringer mere præcist og redegøre for de underliggende naturlige og antropogene årsager. Mere pålidelige klimaprognoser
  og udregninger
  i relevant tidsmæssig og rumlig skala vil blive understøttet med
  forbedrede målinger og
  udvikling af mere præcise scenarier og modeller, herunder fuldt sammenkoblede »Earth system«-modeller over kredsløbene på og omkring jorden
  , baseret på palæoklimatiske/historiske forhold
  .

5.1.2.   Vurdering af konsekvenser og sårbare områder samt udvikling af innovative og omkostningseffektive foranstaltninger vedrørende tilpasning, risikoforebyggelse
  og -forvaltning

Der er ikke tilstrækkelig viden om samfundets, økonomiens
  og økosystemers
  evne til at tilpasse sig klimaforandringerne. For at sikre effektive, rimelige og socialt acceptable foranstaltninger til fremme af et miljø
  , en økonomi
  og et samfund, der kan modstå klimaforandringerne, er der behov for en integreret analyse af aktuelle og fremtidige konsekvenser, sårbarheder, befolkningseksponeringer, risici
  og deres forvaltning, følgevirkninger som f.eks. migration og konflikter
  , omkostninger og muligheder i forbindelse med klimavariationerne og -ændringerne under hensyntagen til ekstreme hændelser og relaterede klimaafledte farer og gentagelser af disse. Denne analyse vil også omfatte klimaforandringernes konsekvenser for biodiversiteten, økosystemerne og økosystemtjenesterne,
  vandressourcerne,
  infrastrukturerne samt de økonomiske ressourcer og naturressourcerne. Der vil blive lagt vægt på de mest værdifulde naturlige økosystemer og bebyggede miljøer samt centrale samfundsmæssige, kulturelle og økonomiske sektorer i hele Europa. Ved aktionerne vil man undersøge de konsekvenser og stadig større risici for menneskers sundhed, der stammer fra klimaforandringerne
  , klimaafledte farer
  og de øgede koncentrationer af drivhusgasser i atmosfæren. Gennem forskning vil man vurdere innovative, retfærdigt fordelte og omkostningseffektive former for tilpasning til klimaforandringerne, herunder beskyttelse og tilpasning af naturressourcerne og økosystemerne, og virkningerne af disse for at sikre oplysning og understøtte udviklingen og gennemførelsen af dem på alle niveauer i alle skalaer. Her vil der også blive taget hensyn til de potentielle virkninger, omkostninger, risici
  og fordele
  ved mulighederne for »geo-engineering«. De komplekse indbyrdes sammenhænge, konflikter og synergier ved politikker vedrørende tilpasning og risikoforebyggelse med andre klima- og sektorspecifikke politikker vil blive undersøgt, herunder indvirkningen på beskæftigelsen og sårbare gruppers levestandard.

5.1.3.   Understøttelse af modvirkningspolitikkerne
  , herunder undersøgelser med fokus på andre sektorpolitikkers virkninger

Unionens overgang til en økonomi
  og et samfund
  , der er konkurrencedygtigt, ressourceeffektivt og klimaforandringsresistent, i 2050 kræver, at der udarbejdes effektive, langsigtede lavemissionsstrategier og gør store fremskridt, hvad angår innovation. Gennem forskning vil der blive foretaget en vurdering af de miljømæssige og socioøkonomiske risici, muligheder og følgevirkninger af de foranstaltninger, som kan træffes for at afbøde klimaforandringerne.
  Virkningerne fra andre sektorspecifikke politikker vil også blive vurderet.
  Forskningen vil understøtte udvikling og validering af nye modeller for samspillet mellem klima, energi og økonomi under hensyntagen til økonomiske instrumenter og relevante eksterne virkninger. Formålet er at afprøve de tilgængelige afbødningspolitikker og lavemissionsteknologier i forskellig målestok til brug for de vigtigste sektorer i samfundet og økonomien på EU-plan og globalt plan. Aktionerne vil lette teknologisk, institutionel og socioøkonomisk innovation ved at styrke forbindelserne mellem forskning og anvendelse og blandt iværksættere, slutbrugere, forskere
  , politiske beslutningstagere
  og videninstitutioner.

5.2.   
  Miljøbeskyttelse,
  bæredygtig forvaltning af naturressourcerne,
  vand, biodiversitet
  og økosystemer

Samfundet står over for en stor udfordring, da der skal sikres en bæredygtig balance mellem menneskets behov og miljøhensynet. Miljøressourcerne, herunder vand, luft, biomasse, frugtbar jord, biodiversitet og økosystemerne, og udbyttet af dem understøtter den europæiske og globale økonomi og livskvalitet. På verdensplan ventes de forretningsmuligheder, der knytter sig til naturressourcerne, at udgøre over 2 bio. EUR i 2050 (11). Trods dette er menneskeheden i færd med at overudnytte
  og endog ødelægge
  miljøressourcerne og forringe økosystemerne i Europa og på verdensplan i et omfang, så naturen ikke kan regenerere dem. For eksempel mister Unionen hvert år 1 000 km2 af de mest frugtbare jorder og værdifulde økosystemer, mens vi spilder en fjerdedel af vores ferskvand. Det er simpelthen ikke muligt at fortsætte i denne retning. Forskningen skal bidrage til at vende de tendenser, der skader miljøet, og til at sikre, at økosystemerne fortsat kan give os de ressourcer, goder og ydelser, der er afgørende for vores trivsel, økonomiske velstand
  og bæredygtige udvikling
  .

Målet med denne aktivitet er derfor at give viden
  og værktøjer
  til at forvalte
  og beskytte
  naturressourcerne på en måde, som sikrer en bæredygtig balance mellem de begrænsede ressourcer og de
  nutidige og fremtidige
  samfundsmæssige og økonomiske behov

For at nå dette mål skal forskning og innovation fokuseres på følgende:

5.2.1.   Udbygning af indsigt i
  biodiversitet og i
  , hvordan økosystemerne fungerer, deres samspil med sociale systemer og deres rolle med hensyn til at holde gang i økonomien og sikre menneskers velbefindende

Gennem samfundets handlinger er der risiko for at udløse uoprettelige miljømæssige ændringer, der forrykker økosystemernes balance
  og deres biodiversitet
  . Det er afgørende at foregribe disse risici ved at vurdere, overvåge og forudsige indvirkningerne fra menneskelige aktiviteter på miljøet
  , herunder ændringer i arealanvendelse
  , og de miljømæssige ændringers konsekvenser for menneskers velbefindende. Forskning i havøkosystemerne (lige fra kystzoner til dybhavet
  , bl.a. de marine ressourcers bæredygtighed
  ),
  polare økosystemer
  og økosystemerne i ferskvandet, jorden og byerne, herunder de økosystemer, der er afhængige af grundvandet, vil give større indsigt i det komplekse samspil mellem naturressourcerne og de sociale, økonomiske og økologiske systemer, bl.a. naturlige tærskelværdier, og de menneskelige og biologiske systemers modstandsdygtighed eller skrøbelighed. Gennem forskningen kan det undersøges, hvordan
  biodiversitet og
  økosystemerne fungerer og reagerer på menneskeskabte påvirkninger, hvordan de kan genoprettes, og hvordan dette vil påvirke økonomierne og menneskers velbefindende. Desuden skal der gøres et forsøg på at finde løsninger på de ressourcemæssige udfordringer
  i en europæisk og i en international sammenhæng
  . Forskningen vil bidrage til udvikling af politikker og fremgangsmåder, der sikrer, at vores sociale og økonomiske aktiviteter forbliver på et niveau, der sikrer, at både økosystemerne og biodiversiteten forbliver bæredygtige og kan tilpasse sig.

5.2.2.   
  Udvikling af integrerede tilgange til tackling af vandrelaterede udfordringer og overgangen til bæredygtig forvaltning og anvendelse af vandressourcer og vandforsyning

Adgang til ferskvand og kvaliteten af ferskvandet er blevet globale problemer med vidtrækkende økonomiske og sociale konsekvenser. Den stadigt voksende efterspørgsel til forskellige og ofte modstridende anvendelsesområder (f.eks. landbrug, industri, rekreative aktiviteter, offentlige tjenesteydelser, økosystemer og landskabsbevarelse, miljøgenoprettelse og miljøforbedring,) stadigt mere sårbare ressourcer som følge af klimaforandringer og global forandring, urbanisering, forurening og overudnyttelse af ferskvandsressourcerne gør det til en kritisk udfordring for brugerne af vand i forskellige sektorer samt for akvatiske økosystemer at bevare og forbedre adgangen til vand og kvaliteten af vandet og afbøde indvirkningerne fra menneskelige aktiviteter på økosystemer i ferskvand.

Denne påvirkning skal håndteres ved hjælp af forskning og innovation, der kan give integrerede strategier, værktøjer, teknologier og innovative løsninger for at imødekomme aktuelle og fremtidige behov. Den vil have som mål at udvikle passende vandforvaltningsstrategier, forbedre vandkvaliteten, imødegå ubalance mellem efterspørgslen på og adgangen til eller forsyningen med vand på forskellige niveauer, lukke vandkredsløbet, fremme bæredygtig adfærd hos slutbrugerne og håndtere vandrelaterede risici, samtidig med at de akvatiske økosystemers integritet, struktur og funktion bevares i overensstemmelse med gældende EU-politikker.

5.2.3.
     Tilvejebringelse af viden og værktøjer, der sikrer effektiv beslutningstagning og offentlighedens deltagelse

I de sociale, økonomiske og forvaltningsmæssige systemer er der stadig behov for at tage hånd om både udtømningen af ressourcerne og skaderne på økosystemerne. Forskning og innovation vil understøtte de politiske beslutninger, der er nødvendige for at forvalte naturressourcerne og økosystemerne for at undgå eller tilpasse sig til forstyrrende klima- og miljømæssige ændringer og fremme institutionelle, økonomiske, adfærdsmæssige og teknologiske ændringer, der sikrer bæredygtighed.
  Forskning vil således støtte udviklingen af systemer, der kan vurdere biodiversitet og økosystemtjenester, herunder forståelsen af beholdningen af naturkapital og strømmen i økosystemtjenesterne.
  Der vil blive lagt vægt på økosystemer og økosystemtjenester, der er særlig relevante i forhold til vores politik, såsom ferskvand, have og oceaner
  (herunder kystområder), skove, polarområder,
  luftkvalitet, biodiversitet, arealanvendelse og jordbund. Samfundets og økosystemernes modstandskraft over for
  miljøgifte og patogener og
  over for katastrofer, herunder naturkatastrofer
  (bl.a. seismiske og vulkanske, oversvømmelser og tørke)
  , vil blive styrket takket være bedre muligheder for at forudsige, varsle og vurdere sårbarheder og konsekvenser, bl.a. i forhold til en kombination af flere risici. Forskning og innovation vil således understøtte politikkerne inden for miljø og ressourceeffektivitet og frembringe løsninger vedrørende effektiv, bevisbaseret forvaltning inden for sikre grænser. Der vil blive udviklet nyskabende metoder til at øge sammenhængen mellem politikkerne, foretage afvejninger og tage hånd om interessekonflikter samt øge befolkningens bevidsthed om forskningsresultaterne og borgernes deltagelse i beslutningsprocesserne.

5.3.   Sikring af bæredygtig forsyning af råstoffer uden for energi- og landbrugsområdet

Byggesektoren, den kemiske industri, bilindustrien, flyindustrien, producenter af maskiner og udstyr samt andre sektorer, der tilsammen sikrer en merværdi på mere end 1 000 mia. EUR og skaber arbejdspladser til omkring 30 mio. mennesker, er alle afhængige af råstoffer. Unionen er selvforsynende, hvad angår byggetekniske mineraler. Men selv om Unionen er en af verdens største producenter af visse industrimineraler, er den fortsat nettoimportør af de fleste af dem. Desuden er Unionen stærkt afhængig af import af metalliske mineraler og helt afhængig af import af visse kritiske råstoffer.

De seneste tendenser peger i retning af, at behovet for råstoffer vil afhænge af udviklingen af vækstøkonomierne og hurtig udbredelse af vigtige støtteteknologier. Europa er nødt til at sikre bæredygtig forvaltning af råstoffer og bæredygtig forsyning af disse (bl.a. gennem import) til alle de sektorer, der er afhængige af råstoffer. De politiske mål vedrørende kritiske råstoffer skitseres i Kommissionens råstofinitiativ (12).

Målet med denne aktivitet er derfor at opnå mere viden om råstoffer og udvikle innovative metoder til omkostningseffektiv og miljøvenlig udforskning, udvinding, forarbejdning,
  genanvendelse,
  genbrug og genvinding af råstoffer og til at erstatte dem med økonomisk attraktive
  og miljømæssigt bæredygtige
  alternativer med en lavere miljøpåvirkning.

For at nå dette mål skal forskning og innovation fokuseres på følgende:

5.3.1.   Øget indsigt i råstoffernes tilgængelighed

Det bliver muligt at foretage bedre vurderinger af tilgængeligheden af ressourcer på globalt plan og EU-plan på længere sigt, herunder adgangen til »byminer« (lossepladser og mineaffald),
  kystfarvands- og
  dybhavsressourcer (f.eks. opgravning af sjældne mineraler på havbunden) samt usikkerhedsmomenterne i forbindelse med disse. Takket være denne viden vil der kunne sikres mere effektiv brug og genbrug af knappe og miljøskadelige råstoffer. Der vil desuden kunne defineres overordnede regler, fremgangsmåder og standarder for økonomisk og miljømæssigt bæredygtig og socialt acceptabel udforskning, udvinding og forarbejdning af ressourcerne, bl.a. hvad angår arealanvendelse og maritim fysisk planlægning
  på basis af en økosystembaseret tilgang
  .

5.3.2.   Fremme af bæredygtig forsyning og anvendelse af råstoffer,
  herunder mineralske ressourcer fra land eller fra havet,
  udforskning, udvinding, forarbejdning,
  genanvendelse,
  genbrug og genvinding

Der er behov for forskning og innovation gennem hele råstoffernes livscyklus for at sikre økonomisk overkommelig, pålidelig og bæredygtig forsyning og forvaltning af de råstoffer, der har afgørende betydning for Europas industrier. Udvikling og anvendelse af økonomisk rentable, socialt acceptable og miljøvenlige teknologier til udforskning, udvinding og forarbejdning vil for alvor fremme effektiv udnyttelse af ressourcerne.
  Dette omfatter mineralske ressourcer fra land eller fra havet, og
  potentialet ved byminer vil også blive udnyttet. Nye og økonomisk rentable
  og ressourceeffektive
  teknologier, forretningsmodeller og processer til genbrug og genvinding af materialer,
  herunder processer og systemer med lukkede kredsløb,
  vil desuden bidrage til at mindske Unionens afhængighed af primære råstoffer. Dette gælder bl.a. behovet for længerevarende brug, genbrug og genvinding af høj kvalitet og behovet for at nedbringe ressourcespildet væsentligt. Der vil blive anlagt en tilgang baseret på hele livscyklussen fra forsyning af tilgængelige råstoffer til udtjente restprodukter, hvor man fokuserer på et minimalt energi- og ressourcebehov.

5.3.3.   Identificering af alternativer til kritiske råstoffer

Da det ventes, at der kan opstå mangel på visse råstoffer på verdensplan, bl.a. på grund af handelsrestriktioner, vil bæredygtige erstatninger og alternativer til kritiske råstoffer, som har lignende egenskaber, blive undersøgt og udviklet. Dette vil mindske Unionens afhængighed af primære råstoffer og gavne miljøet.

5.3.4.   Uddybning af befolkningens bevidsthed og viden om råstoffer

Behovet for at sikre en mere uafhængig og ressourceeffektiv økonomi vil indebære kulturelle, adfærdsmæssige, socioøkonomiske
  , systemiske
  og institutionelle ændringer. For at løse det voksende problem med mangel på kvalificeret arbejdskraft i Unionens råstofsektor (herunder mineindustrien) vil man opmuntre til mere effektivt samarbejde mellem universiteter, instanser med ansvar for geologiske undersøgelser, industrien
  og andre interessenter
  . Desuden vil det være afgørende at understøtte udviklingen af innovative »grønne« kvalifikationer. Endvidere er der stadig kun begrænset offentlig bevidsthed om indenlandske råstoffers store betydning for den europæiske økonomi. For at fremme de nødvendige strukturelle ændringer vil man gennem forskning og innovation sigte mod at stille borgerne, politikerne og de relevante aktører og institutioner stærkere.

5.4.   Fremme af overgangen til en grøn økonomi
  og et grønt samfund
  gennem miljøinnovation

Unionen kan ikke trives i en verden præget af stadig stigende ressourceforbrug, miljøforringelser og tab af biodiversitet. Hvis væksten skal afkobles fra udnyttelse af naturressourcerne, kræver det strukturelle ændringer med hensyn til, hvordan disse ressourcer anvendes, genanvendes og forvaltes, samtidig med at miljøet beskyttes. Miljøinnovation vil gøre det muligt at mindske presset på miljøet, øge ressourceeffektiviteten og føre Unionen i retning af en ressource- og energieffektiv økonomi. Gennem miljøinnovation kan der desuden skabes store muligheder for vækst og arbejdspladser, ligesom Europa kan forbedre sin konkurrenceevne på verdensmarkedet, som ventes at nå en omsætning på over en billion EUR efter 2015 (13). Allerede nu har 45 % af selskaberne i EU indført en eller anden form for miljøinnovation. Det anslås, at omkring 4 % af nyskabelserne på miljøområdet har ført til en nedgang i råstofforbruget pr. produceret enhed (14) på over 40 %, hvilket understreger det store potentiale i fremtiden.
  Det er imidlertid ikke usædvanligt, at meget lovende og teknisk avancerede miljøinnovative løsninger, processer, tjenester og produkter ikke når markedet som følge af de udfordringer, som opstår i forbindelse med markedsføringen, og ikke realiserer deres fulde miljømæssige og økonomiske potentiale, eftersom private investorer anser opskaleringen og markedsføringen for at udgøre en for stor risiko.

Målet med denne aktivitet er således at fremme alle former for miljøinnovation, der letter overgangen til en grøn økonomi.

For at nå dette mål skal forskning og innovation fokuseres på følgende:

5.4.1.   Styrkelse af miljømæssigt innovative teknologier, processer, tjenester og produkter
  , herunder undersøgelse af måder, hvorpå mængderne af råstoffer i produktionen og forbruget kan reduceres og hindringer i denne forbindelse kan overvindes,
  samt fremme af deres udbredelse på markedet

Der vil blive ydet støtte til alle former for
  miljøinnovation
  , både inkrementelle og radikale, hvor man kombinerer teknologisk, organisationsmæssig, samfundsmæssig, adfærdsmæssig, forretningsmæssig og politikrelateret innovation og øger inddragelsen af civilsamfundet. Herved understøttes en mere cirkulær økonomi og samtidig mindskes miljøpåvirkningerne,
  mens den miljømæssige modstandskraft øges,
  idet der tages hensyn til boomerangeffekterne på miljøet
  og eventuelt andre sektorer
  . Der vil bl.a. blive tale om
  brugerdrevne former for innovation,
  forretningsmodeller, industriel symbiose, produkttjenestesystemer, produktdesign og fremgangsmåder baseret på hele livscyklussen og »vugge til vugge«-princippet
  samt undersøgelse af måder, hvorpå mængderne af råstoffer i produktionen og forbruget kan reduceres og hindringer i denne forbindelse kan overvindes
  .
  Der vil blive set nærmere på mulighederne for at gå over til mere bæredygtige forbrugsmønstre.
  Målet skal være at øge ressourceeffektiviteten ved at mindske mængden af input, affald og udledte skadelige stoffer i absolutte tal
  (f.eks. de, som er angivet under REACH-forordningen

   (15)

  og andre)
  i hele værdikæden og at fremme genbrug, genvinding og erstatning af ressourcer. Fokus vil være rettet mod at lette overgangen fra forskning til marked og inddrage industrien, navnlig
  nystartede virksomheder og innovative
  SMV'er,
  civilsamfundsorganisationer og slutbrugere,
  lige fra udvikling af prototyper
  og demonstration af tekniske, sociale og miljømæssige resultater
  til
  den første anvendelse og markedsintroduktion af miljøinnovative teknikker, produkter, tjenester eller praksisser, som er relevante for Unionen
  .
  Foranstaltningerne vil bidrage til at fjerne hindringerne for udviklingen og den brede anvendelse af miljøinnovation, skabe eller udvide markederne for de pågældende løsninger og forbedre konkurrenceevnen for Unionens virksomheder, navnlig SMV’er, på verdensmarkederne.
  Desuden vil der gennem netværkssamarbejde blandt aktører inden for miljøinnovation blive gjort bestræbelser på at øge udvekslingen
  og udnyttelsen
  af viden og skabe en bedre sammenhæng mellem udbud og efterspørgsel.

5.4.2.   Understøttelse af innovative politikker og samfundsmæssige ændringer

Der er behov for strukturelle og institutionelle ændringer for at muliggøre overgangen til en grøn økonomi
  og et grønt samfund
  . Gennem forskning og innovation
  og med bidrag fra samfundsvidenskab og humaniora
  skal der tages hånd om de største forhindringer for samfundsændringer og markedsmæssige ændringer og sigte mod at sætte forbrugerne, erhvervslederne og politikerne i stand til at udvise en nyskabende og bæredygtig adfærd. Der vil blive udviklet solide og gennemsigtige værktøjer, metoder og modeller til brug ved vurdering og gennemførelse af de vigtigste økonomiske, samfundsmæssige
  , kulturelle
  og institutionelle forandringer, som er nødvendige for at opnå et paradigmeskift i retning af en grøn økonomi
  og et grønt samfund
  . I kraft af forskningen skal det undersøges, hvordan man kan fremme
  en bæredygtig livsstil og
  bæredygtige forbrugsmønstre, bl.a. gennem socioøkonomisk forskning, adfærdsvidenskab, brugerengagement og offentlig accept af innovation, ligesom vi vil se på aktiviteter, der kan forbedre kommunikationen og øge offentlighedens opmærksomhed. Demonstrationsaktiviteter vil blive anvendt i fuldt omfang.

5.4.3.   Måling og vurdering af fremskridtene i retning af en grøn økonomi

Det er nødvendigt at udvikle pålidelige indikatorer i alle relevante rumlige skalaer, der supplerer BNP, samt metoder og systemer, der understøtter overgangen til en grøn økonomi og kan bruges til at vurdere de relevante politiske løsningsmodellers effektivitet. Ud fra en livscyklustilgang skal der gennem forskning og innovation gøres en indsats for at øge kvaliteten og tilgængeligheden af de data, målemetoder og systemer, der er relevante i forhold til ressourceeffektivitet og miljøinnovation, og fremme udviklingen af innovative udligningsordninger. Via samfundsøkonomisk forskning vil der blive opnået øget indsigt i de grundlæggende årsager til producenternes og forbrugernes adfærd og derved bidrage til udformning af mere effektive politiske instrumenter, der skal lette overgangen til en ressourceeffektiv og klimaforandringsresistent økonomi. Endvidere vil der blive udviklet metoder til vurdering af teknologier og opstilling af integrerede modeller, som skal understøtte politikkerne vedrørende ressourceeffektivitet og miljøinnovation på alle niveauer samtidig med, at der skabes større sammenhæng i politikkerne og foretages de nødvendige afvejninger. Resultaterne vil gøre det muligt at overvåge, vurdere og reducere råstof- og energistrømmene ved produktion og forbrug og sætte politikerne og virksomhederne i stand til at integrere de miljømæssige og eksterne omkostninger i deres aktioner og beslutninger.

5.4.4.   Øget ressourceeffektivitet ved brug af digitale systemer

Nyskabelser i informations- og kommunikationsteknologierne kan blive centrale værktøjer til støtte for ressourceeffektiviteten. I bestræbelserne på at nå målet vil moderne og innovativ ikt bidrage til væsentlige forøgelser, hvad angår effektivitet og produktivitet, navnlig i kraft af automatiserede processer, realtidsovervågning og systemer til støtte for beslutningstagningen. Brugen af ikt skal fremskynde en progressiv dematerialisering af økonomien gennem en hurtigere overgang til elektroniske tjenester og lette ændringen af forbrugeradfærden og forretningsmodellerne gennem anvendelse af fremtidens ikt.

5.5.   Udvikling af omfattende globale observations- og informationssystemer på miljøområdet

Omfattende observations- og informationssystemer på miljøområdet er afgørende for at sikre de langsigtede data og oplysninger, der er nødvendige for at klare denne udfordring. Disse systemer vil blive anvendt til at
  overvåge,
  vurdere og forudsige status og tendenser vedrørende klimaet og naturressourcerne, herunder råstoffer,
  terrestriske og marine (fra kyst- til dybhavs-)
  økosystemer og økosystemtjenester. Systemerne vil også blive brugt til at evaluere politikker og muligheder hvad angår lavemissionsløsninger og modvirkning af og tilpasning til klimaforandringerne i alle økonomiens sektorer. Information og viden fra disse systemer vil blive brugt til at fremme intelligent anvendelse af strategiske ressourcer, understøtte udviklingen af evidensbaserede politikker, fremme nye miljø- og klimatjenester og udvikle nye muligheder på de globale markeder.

Kapaciteten, teknologierne og datainfrastrukturerne til observation og overvågning af jordkloden skal bygge på fremskridt inden for ikt, rumteknologier og avancerede netværk, fjernobservationer, nyskabende in situ-sensorer, mobile tjenester, kommunikationsnetværk, værktøjer til inddragelse af internetbrugere og forbedret computer- og modelleringsinfrastruktur. Målet er hele tiden at kunne tilvejebringe rettidige og præcise oplysninger, prognoser og fremskrivninger. Der vil blive tilskyndet til gratis, åben og ubegrænset adgang til interoperable data og oplysninger samt effektiv
  og — om nødvendigt — sikker
  lagring, administration og udbredelse af forskningsresultaterne.
  Aktiviteterne skal bidrage til at definere fremtidige operationelle aktiviteter under det europæiske jordovervågningsprogram (Copernicus) og øge anvendelsen af Copernicus-data til forskningsaktiviteter.

5.6.
     
  Kulturarv

Kulturarv er enestående og uerstattelig såvel i sin materielle form som i sin immaterielle værdi og kulturelle vigtighed og betydning. Den er en vigtig drivkraft bag samfundsmæssig sammenhængskraft, identitet og trivsel og bidrager betydeligt til bæredygtig vækst og jobskabelse. Europas kulturarv er imidlertid genstand for forringelse og beskadigelse, der forværres yderligere af den stadig større påvirkning fra menneskelige aktiviteter (f.eks. turisme) og ekstreme vejrforhold, som skyldes klimaforandringer, samt på grund af andre naturskabte farer og naturkatastrofer.

Målet med denne aktivitet er at tilvejebringe viden og innovative løsninger gennem tilpasnings- og modvirkningsstrategier, metoder, teknologier, produkter og tjenester til bevaring og forvaltning af europæisk materiel kulturarv, der trues af klimaforandringer.

For at nå dette mål skal forskning og innovation fokuseres på følgende:

5.6.1.
     
  Fastsættelse af robusthedsniveauer gennem observationer, overvågning og modellering

Der skal udvikles nye og forbedrede teknikker til vurdering af beskadigelse, overvågning og modellering med henblik på at styrke den videnskabelige indsigt i påvirkningen fra klimaforandringer og andre miljømæssige og menneskelige risikofaktorer på kulturarven. Den viden og forståelse, som skabes ved hjælp af scenarier, modeller og værktøjer, herunder analyse af opfattelsen af værdibegrebet, vil bidrage til et robust videnskabeligt grundlag for udvikling af strategier, politikker og standarder vedrørende modstandskraft inden for et sæt sammenhængende rammer for risikovurdering og forvaltning af kulturarv.

5.6.2
     
  Større indsigt i, hvordan samfund mærker og reagerer på klimaforandringer og jordskælv og vulkanudbrud

Forskning og innovation skal gennem integrerede tilgange udvikle ressourceeffektive løsninger til forebyggelse, tilpasning og modvirkning, der inddrager innovative metoder, teknologier, produkter og tjenester til bevaring af kulturarv, kulturelle landskaber og historiske habitater.

5.7.
     Særlige gennemførelsesaspekter

Aktiviteterne skal øge Unionens deltagelse i og økonomiske bidrag til multilaterale processer og initiativer såsom Det Mellemstatslige Panel om Klimaforandringer (IPCC), Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemtjenester (IPBES) og Group on Earth Observations (GEO) (ad hoc-gruppen om jordobservation). Samarbejde med andre store offentlige og private aktører, der finansierer forskning,
  og store forskningsnet
  skal gøre den europæiske og globale forskning mere effektiv og bidrage til overordnet styring af forskningen.

Videnskabeligt og teknologisk samarbejde vil bidrage til UNFCCC's globale teknologimekanisme og lette teknologisk udvikling, innovation og overførsel, som skal fremme en tilpasning til klimaforandringerne og afbøde drivhusgassernes indvirkning.

På baggrund af resultaterne fra FN's Rio+20-konference vil der blive fundet en mekanisme til systematisk indsamling, sammenligning og analyse af videnskabelig og teknologisk viden om centrale spørgsmål vedrørende bæredygtig udvikling og grøn økonomi, som vil omfatte metoder til at måle de opnåede fremskridt. Denne mekanisme vil supplere de nuværende videnskabelige paneler og organer, og der vil blive gjort bestræbelser på at opnå synergier med disse.

Forskningsaktionerne i henseende til denne udfordring skal bidrage til de operationelle tjenester under
  det europæiske jordovervågningsprogram (Copernicus)
  ved at stille en udviklingsrelateret videnbase til rådighed for
  Copernicus
  .
  Det kan overvejes at yde støtte til relevante fælles programlægningsinitiativer (FPI'er) og relevante offentlig-offentlige og offentlig-private partnerskaber.

Der etableres også passende forbindelser til aktiviteterne i relevante europæiske innovationspartnerskaber og de relevante aspekter af forsknings- og innovationsdagsordener under de europæiske teknologiplatforme.

Specifikke foranstaltninger vil sikre, at resultaterne fra Unionens forskning og innovation på områderne for klima, ressourceeffektivitet og råstoffer efterfølgende anvendes af andre EU-programmer såsom programmet LIFE+,
  EU’s struktur- og investeringsfonde
  samt de eksterne samarbejdsprogrammer.

Aktiviteterne vil bl.a. også bygge på og forbedre dem, som er gennemført i miljøinnovationsprogrammet.

Aktionerne vil også indebære:
  løbende analyser af de videnskabelige og teknologiske fremskridt i Unionen og dens største partnerlande og -regioner, foretage tidlige undersøgelser af markedsmulighederne for nye miljøteknologier og fremgangsmåder på området samt sikre forudseenhed, hvad angår forskning og innovation og politikker på området.

6.   
  EUROPA I EN VERDEN I FORANDRING -
  RUMMELIGE, INNOVATIVE OG
  REFLEKTERENDE
  SAMFUND

Dette punkt omfatter forsknings- og innovationsaktiviteter, som bidrager til at gøre samfundene mere rummelige, innovative og reflekterende, samt specifikke foranstaltninger, som navnlig støtter tværgående spørgsmål nævnt i denne Samfundsmæssige udfordring

   (16).

6.1.   Rummelige samfund

De nuværende tendenser i de europæiske samfund rummer muligheder for et mere forenet Europa, men også risici
  og udfordringer
  . Vi må forstå og forudse disse muligheder, risici
  og udfordringer
  , hvis Europa skal udvikle sig hensigtsmæssigt hvad angår solidaritet og samarbejde på det sociale, økonomiske, politiske
  , uddannelsesmæssige
  og kulturelle plan, idet vi tager hensyn til vores stadig mere sammenhængende
  og indbyrdes afhængige
  verden.

På denne baggrund er målet
  at forstå, analysere og udvikle
  den sociale, økonomiske og politiske inklusion
  såvel som rummelige arbejdsmarkeder
  , bekæmpe fattigdom
  og marginalisering
  , forbedre menneskerettighederne, digital inddragelse, lighed, solidaritet og interkulturel dynamik ved at understøtte
  tværgående videnskab,
  tværfaglig forskning,
  udvikling af
  indikatorer, teknologiske fremskridt, organisationsmæssige
  innovationer, udvikling af regionale innovationsklynger
  og nye former for samarbejde og medskabelse. Forskning og andre aktiviteter skal understøtte gennemførelsen af Europa 2020-strategien og andre relevante
  EU-politikker
  . Forskning inden for
  samfundsvidenskab og
  humanistiske videnskaber
  spiller en førende
  rolle i denne forbindelse. Hvis vi skal opstille
  , overvåge, vurdere og forfølge
  målene i de europæiske strategier og politikker, vil det kræve målrettet forskning ▌, som giver de politiske beslutningstagere mulighed for at
  analysere og
  vurdere virkningerne og effektiviteten af påtænkte foranstaltninger, herunder navnlig hvis foranstaltningerne vedrører social inklusion.
  Med henblik herpå skal fuldstændig inklusion og deltagelse i samfundet omfatte alle aspekter af livet og alle aldersgrupper.

Der skal arbejdes mod følgende specifikke mål
  for at forstå samt fremme eller gennemføre
  :

6.1.1.   
  Mekanismer til at
  fremme intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst

Europa har udviklet en særlig og ganske unik kombination af økonomisk fremgang, socialpolitikker rettet mod en høj grad af social samhørighed, humanistiske fælles kulturelle værdier, tilslutning til demokratiet og common law, menneskerettigheder, respekt for og bevarelse af mangfoldigheden samt fremme af uddannelse og videnskab, kunst og humaniora som grundlæggende drivkræfter for social og økonomisk fremgang og velfærd.
  De vedvarende bestræbelser på at opnå økonomisk vækst indebærer en række store menneskelige, sociale, miljømæssige og økonomiske omkostninger. Intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i Europa indebærer væsentlige ændringer af, hvordan vi definerer, måler (herunder via måling af fremskridt, som går ud over den normalt anvendte BNP-indikator), genererer og oppebærer vækst og
  samfundsmæssig
  trivsel over længere tid.

Gennem forskning skal vi analysere udviklingen af
  borgernes deltagelse,
  bæredygtige former for livsstil,
  kulturel forståelse og
  socioøkonomisk adfærd og værdier, og hvordan disse er forbundet med paradigmer og politikker og med den måde, som institutioner,
  fællesskaber,
  markeder, virksomheder, styringsformer og værdisæt i Europa fungerer på
  , samt deres relationer til andre regioner og økonomier
  . I kraft af forskningen skal vi udvikle værktøjer, der sikrer bedre vurdering af den kontekstuelle og gensidige indvirkning fra disse udviklingstendenser
  , sammenholde de offentlige politikker i forhold til Europas mange forskelligartede udfordringer
  og
  analysere
  politiske valg
  og beslutningsmekanismer
  på områder som beskæftigelse, beskatning, uligheder, fattigdom, social inklusion, uddannelse og færdigheder, styrkelse af lokalsamfundet, konkurrenceevne samt det indre marked
  med henblik på at forstå de nye vilkår og muligheder for større europæisk integration og den europæiske models rolle samt sociale, kulturelle, videnskabelige og økonomiske elementer og synergier som kilder til komparative fordele for Unionen på verdensplan
  .

Konsekvenserne for vækst, arbejdsmarked og trivsel af den demografiske udvikling som følge af aldrende samfund og migrationsbevægelser vil blive analyseret. For at kunne tage udfordringen vedrørende fremtidig vækst op er det i denne forbindelse vigtigt at tage hensyn til de forskellige videnskomponenter og fokusere forskningen på spørgsmål om læring og uddannelse eller på unge menneskers rolle og plads i samfundet. Gennem forskning vil der også blive udviklet bedre værktøjer til vurdering af forskellige økonomiske politikkers indvirkning på bæredygtigheden.
  Desuden skal vi analysere, hvordan de nationale økonomier udvikler sig, og hvilke former for styring på europæisk og internationalt plan der kan bidrage til at undgå makroøkonomiske ubalancer, monetære problemer, finanspolitisk konkurrence, arbejdsløshed og beskæftigelsesproblemer samt andre former for
  samfundsmæssig,
  økonomisk og finansiel ustabilitet. Endelig skal vi tage hensyn til den øgede indbyrdes afhængighed blandt Unionens og resten af verdens økonomier, markeder og finansielle systemer
  og de deraf følgende udfordringer for institutionel udvikling og offentlig forvaltning
  .
  I lyset af den europæiske offentlige gældskrise vil der også blive lagt vægt på forskning, der skal definere rammebetingelserne for stabile europæiske finansielle og økonomiske systemer.

6.1.2.   
  Anerkendte organisationer, praksis, tjenester og politikker, der er nødvendige for at opbygge
  robuste, rummelige
  , deltagelsesbaserede, åbne og kreative
  samfund i Europa
  under særligt hensyn til migration, integration og demografisk udvikling

Indsigt i de sociale
  , kulturelle og politiske
  omstillinger i Europa kræver analyse af de nye former for demokratisk praksis og forventninger og af den historiske udvikling hvad angår identitet, diversitet, territorier, religion, kultur
  , sprog
  og værdier. Vi må blandt andet sikre, at vi forstår den europæiske integrations historie.
  Forskning vil søge
  at udpege metoder til at tilpasse og forbedre de europæiske velfærdssystemer og offentlige tjenester og den mere overordnede socialsikringsdimension ved politikkerne for at sikre samhørighed
  , ligestilling mellem kønnene,
  fremme
  deltagelsesbaserede, åbne og kreative samfund samt
  den sociale og økonomiske lighed og solidariteten blandt generationerne. Gennem forskning analyseres det, hvordan vores samfund og politikker bliver mere europæiske i bred forstand gennem udvikling af identiteter, kulturer og værdier, udbredelse af
  viden,
  idéer og overbevisninger og kombinationer af principper og fremgangsmåder hvad angår gensidighed, fællesskab og lighed
  , under særligt hensyn til migration, integration og demografisk udvikling
  . Det analyseres, hvordan sårbare befolkningsgrupper
  (f.eks. romaer)
  kan deltage fuldt ud i
  uddannelse,
  samfundet og demokratiet, navnlig gennem tilegnelse af diverse færdigheder og beskyttelse af menneskerettighederne. Analysen af, hvorvidt og hvordan de politiske systemer reagerer på disse sociale udviklingstendenser, og hvordan de selv udvikler sig, er således et centralt element. Forskningen skal desuden vedrøre udviklingen af centrale systemer, der sikrer grundlæggende former for
  menneskelige og
  sociale bånd såsom familie, arbejde, uddannelse og beskæftigelse og bidrager til at bekæmpe
  social ulighed og udstødelse samt
  fattigdom.
  Det er i særdeleshed nødvendigt at tage hensyn til faktorer som social samhørighed og fair og pålidelig domstolsprøvelse, uddannelse, demokrati, tolerance og mangfoldighed med henblik på at identificere og bedre udnytte de europæiske komparative fordele på verdensplan og tilvejebringe et videnskabeligt grundlag for politikker. Forskningen tager
  hensyn til
  betydningen af mobilitet og migration, herunder strømme inden for Europa, samt demografien
  for udviklingen af de europæiske politikker i fremtiden.

Desuden er det vigtigt at forstå de begrænsninger og muligheder, der ligger i anvendelsen af ikt på både individuelt og kollektivt plan, hvis vi skal finde nye former for inklusiv innovation.
  I betragtning af den digitale integrations stadig større socioøkonomiske betydning vil vi gennem forskning og ▌innovationsaktioner fremme integrerende ikt-løsninger og effektiv tilegnelse af digitale færdigheder, hvilket skal føre til en styrkelse af borgernes indflydelse og en konkurrencedygtig arbejdsstyrke. Der vil blive lagt vægt på nye teknologiske fremskridt, som vil muliggøre radikale forbedringer hvad angår personlig tilpasning, brugervenlighed og tilgængelighed i kraft af øget indsigt i borgernes, forbrugernes og brugernes, herunder de handicappedes, adfærd og værdier. Dette kræver en tilgang til forskning og innovation, der bygger på »inklusion gennem design«.

6.1.3.   ▌Europas rolle som global aktør
  , navnlig for så vidt angår menneskerettigheder og global retfærdighed

Europas særlige historiske, politiske, sociale og kulturelle systemer påvirkes i stadig større grad af globale forandringer. Hvis vi i Europa skal videreudvikle vores foranstaltninger udadtil i nabolandene og i bredere kredse og styrke vores rolle som global aktør, skal vi blive bedre til at definere, prioritere, forklare, vurdere og fremhæve vores politiske målsætninger i
  samspil med
  andre regioner og samfund i verden, så vi kan fremme samarbejde og forebygge eller løse konflikter. I denne henseende skal vi desuden styrke vores evne til at forudse og reagere på globaliseringens udvikling og indvirkning. Dette kræver, at der skabes øget indsigt i og tages ved lære af historien, kulturerne og de politiske og økonomiske systemer i
  andre af verdens regioner
  samt de tværnationale aktørers rolle og indflydelse. Endelig skal Europa bidrage effektivt til global forvaltning
  og global retfærdighed
  på vigtige områder som handel, udvikling, arbejde, økonomisk samarbejde,
  miljø, uddannelse, ligestilling mellem kønnene samt
  menneskerettigheder, forsvar og sikkerhed. Dette kræver potentiale til at opbygge nye kapaciteter i form af værktøjer,
  tjenester,
  systemer og instrumenter til analyse og i form af diplomati i relationerne til statslige og ikkestatslige aktører i formelle og uformelle internationale fora.

6.1.4.
     
  Fremme af bæredygtige og rummelige miljøer gennem innovativ fysisk planlægning og byplanlægning

80 % af EU's borgere bor i dag i eller omkring byer, og utilstrækkelig byplanlægning kan derfor have enorme konsekvenser for deres liv. En forståelse af, hvordan de fungerer for alle borgere, deres udformning, levedygtighed og deres tiltrækningskraft med hensyn til bl.a. investering og kompetencer, er derfor af afgørende betydning for Europas succes med hensyn til at skabe vækst, job og en bæredygtig fremtid.

Europæisk forskning og innovation bør levere værktøjer og metoder til en mere bæredygtig, åben, innovativ og rummelig planlægning for byer og bynære områder; en bedre indsigt i dynamikken i bysamfund og sociale ændringer og i sammenhængen mellem energi, miljø, transport og arealanvendelse, herunder samspillet med omkringliggende landområder; en øget forståelse for planlægning og anvendelse af det offentlige rum i byerne — også i forbindelse med migration — for at forbedre den sociale inklusion og udvikling og mindske risici og kriminalitet i byerne; nye måder til at lette presset på naturressourcerne og stimulere bæredygtig økonomisk vækst, samtidig med at livskvaliteten for europæiske byboere forbedres; en fremadrettet vision om den socioøkologiske overgang til en ny model for byudvikling, der styrker europæiske byer ved at gøre dem til knudepunkter for innovation og centre for jobskabelse og social samhørighed.

6.2.   Innovative samfund

Unionens ▌andel af den viden, der frembringes på verdensplan
  , er fortsat betydelig, men der er dog behov for
  at maksimere
  dens
  socioøkonomiske indvirkning.
  Der vil blive gjort en indsats for at øge forsknings- og innovationspolitikkernes
  effektivitet og synergivirkningerne mellem politikkerne og deres sammenhæng på tværs af grænserne. Der tages hånd om innovation i bred forstand, herunder politik-, bruger- og markedsdrevet
  samt socialt drevet
  innovation i stort format.
  Der tages hensyn til den erfaring og innovationskraft, der kommer fra de kreative industrier og kulturindustrien.
  Disse aktiviteter vil understøtte realiseringen af det europæiske forskningsrum og dets funktion, navnlig flagskibsinitiativerne i Europa 2020-strategien til fremme af »Innovation i EU« og »Den digitale dagsorden for Europa«.

Der arbejdes mod følgende mål om:

6.2.1.   Styrkelse af evidensgrundlaget for og støtten til Innovation i EU og det europæiske forskningsrum

Med henblik på at vurdere og prioritere investeringerne og styrke Innovation i EU og det europæiske forskningsrum vil der blive ydet støtte til analyse af politikker, systemer og aktører inden for forskning
  , uddannelse
  og innovation i Europa og tredjelande og til udvikling af indikatorer, data og informationsinfrastrukturer. Der vil desuden være behov for fremadrettede aktiviteter og pilotinitiativer, økonomisk
  og kønsspecifik
  analyse, overvågning af politikker, gensidig læring, koordinationsværktøjer og -aktiviteter samt udvikling af metoder til konsekvensvurdering og evaluering, så vi kan udnytte direkte feedback fra aktører ▌, virksomheder, offentlige myndigheder
  , civilsamfundsorganisationer
  og borgere.
  Denne analyse bør udføres i sammenhæng med undersøgelser af de videregående uddannelsessystemer i Europa og tredjelande inden for »Erasmus for alle«.

For at sikre et indre marked for forskning og innovation vil der blive gennemført foranstaltninger, der skal opmuntre til en adfærd, som er forenelig med det europæiske forskningsrum. Der vil blive ydet støtte til aktiviteter, der understøtter politikkerne vedrørende forskeruddannelsernes kvalitet samt forskernes mobilitet og karriereudvikling, herunder initiativer, der skal sikre mobilitetstjenester, åben rekruttering
  , kvinders deltagelse i videnskab,
  forskeres rettigheder og forbindelser til globale forskerfællesskaber. Ved disse aktiviteter skal vi opnå synergier og tæt samordning med Marie
  Skłodowska-Curie-aktionerne
  under målet »Videnskabelig topkvalitet«. Der vil blive ydet støtte til institutioner, der fremlægger innovative idéer til hurtig gennemførelse af principperne for det europæiske forskningsrum, herunder det europæiske charter for forskere og adfærdskodeksen for ansættelse af forskere
  , Kommissionens henstilling om forvaltning af intellektuel ejendom ved videnoverførsel og om en kodeks for universiteter og andre offentlige forskningsinstitutioner

   (17).

Hvad angår samordning af politikker, etableres en facilitet til rådgivning vedrørende politikkerne, som skal gøre ekspertråd tilgængelige for de nationale myndigheder i forbindelse med fastlæggelse af deres nationale reformprogrammer og strategier vedrørende forskning og innovation.

For at gennemføre initiativet Innovation i EU er der desuden behov for at støtte ▌markedsdrevet innovation
  , åben innovation, innovation i den offentlige sektor og social innovation
  med henblik på at øge innovationskapaciteten blandt virksomheder og fremme Europas konkurrenceevne. Det forudsætter en forbedring af de overordnede rammebetingelser for innovation og en fjernelse af de specifikke barrierer, som hindrer væksten i innovative virksomheder. Der vil blive ydet støtte til effektive mekanismer til fremme af innovation (f.eks. forbedret klyngeforvaltning, offentlig-private partnerskaber og netværkssamarbejde), højt specialiserede tjenester til støtte for innovation (f.eks. vedrørende forvaltning/udnyttelse af
  intellektuel ejendom, netværk for ejere og brugere af intellektuelle ejendomsrettigheder
  innovationsforvaltning,
  iværksætterevner,
  netværk af indkøbere) og vurdering af offentlige politikker vedrørende innovation. Temaer, som er specifikke for SMV, støttes under det specifikke mål »Innovation i SMV«.

6.2.2.   
  Undersøgelse
  af nye former for innovation
  med særlig vægt på
  social innovation og kreativitet
  og forståelse af, hvordan alle former for innovation bliver udviklet, får succes eller mislykkes

Social innovation frembringer nye goder, tjenester, processer og modeller, som opfylder samfundsmæssige behov og skaber nye sociale relationer.
  Da metoderne til innovation konstant forandrer sig, er der brug for yderligere forskning inden for udviklingen af alle former for innovation og måden, hvorpå innovation tilgodeser samfundsbehovene.
  Det er vigtigt at forstå, hvordan social innovation og kreativitet kan medføre ændringer af eksisterende strukturer
  , praksis
  og politikker, og hvordan man kan tilskynde til dem og opskalere dem.
  Det er vigtigt at vurdere virkningen af
  onlineplatforme ▌, der skaber netværk blandt borgerne ▌. Der skal desuden ydes støtte til
  anvendelse af planlægning i virksomheder,
  netværkssamarbejde og eksperimenter vedrørende brug af ikt med det formål at forbedre indlæringsprocesser og til netværk af sociale innovatorer og iværksættere.
  Forskningen skal ligeledes fokusere på innovationsprocesserne, og hvordan disse bliver udviklet, får succes eller mislykkes, (herunder risikotagning og forskellige regelsæts rolle).

Det bliver afgørende at udvikle innovationen for at fremme effektive, åbne og borgerorienterede offentlige tjenester (
  f.eks.
  e-forvaltning). Dette vil kræve tværfaglig forskning i nye teknologier og storstilet innovation vedrørende navnlig beskyttelse af personlige data i den digitale verden, interoperabilitet, personlig elektronisk identifikation, åbne data, dynamiske brugergrænseflader,
  livslang læring og platforme til e-læring, systemer til distribueret læring,
  borgerorienteret konfigurering og integration af offentlige tjenester samt innovation, der frembringes af brugerne, bl.a. inden for samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber. Disse aktioner vedrører desuden dynamikken i de sociale netværk samt »crowd-sourcing« og »smart-sourcing« i forbindelse med fælles frembringelse af løsninger på sociale problemer, der bygger på
  f.eks.
  åbne datasæt. De bidrager til at lette komplekse beslutningsprocesser, navnlig hvad angår håndtering og analyse af meget store datamængder til brug ved samarbejde om udformning af politikker, simulering af beslutningsprocesser, visualiseringsteknikker, procesmodellering og deltagelsesbaserede systemer samt til at analysere nye relationer mellem borgerne og den offentlige sektor.

Der skal udvikles specifikke foranstaltninger til inddragelse af den offentlige sektor som instrument til innovation og forandring på nationalt plan og EU-plan, navnlig gennem politisk støtte og grænseoverskridende innovationsforanstaltninger i det størst mulige geografiske område, der muliggør ikt i og udført af instanser til offentlig forvaltning med henblik på problemfri levering af offentlige tjenester til borgere og virksomheder.

6.2.3.   
  Anvendelse af alle generationers innovative, kreative og produktive potentiale

Aktiviteterne skal bidrage til at udforske Europas muligheder for at skabe innovation med hensyn til nye produkter og teknologier, forbedrede tjenester og nye forretningsmodeller og sociale modeller, der er tilpasset samfundets demografiske struktur i forandring. Aktiviteterne skal forbedre anvendelsen af alle generationers potentiale ved at fremme udviklingen af intelligente politikker, som skal gøre aktiv aldring til en realitet i en kontekst, der er præget af udvikling og samspil mellem generationerne, og ved at støtte integrationen af generationerne af unge europæere i alle aspekter af det sociale, politiske, kulturelle og økonomiske liv, idet der bl.a. tages hensyn til, om de ser muligheder for innovation i en situation med høj ledighed i mange EU-regioner.

6.2.4.   Fremme af sammenhængende og effektivt samarbejde med tredjelande

Horisontale aktiviteter skal sikre strategisk udvikling af internationalt samarbejde i hele Horisont 2020 og tilstræbe tværgående politiske mål. Gennem aktiviteter til understøttelse af bilateral, multilateral og biregional politisk dialog vedrørende forskning og innovation med tredjelande, regioner og internationale fora og organisationer lettes udveksling af politikker, gensidig indlæring og prioritering samt fremme gensidig adgang til programmer og overvåge virkningerne af samarbejdet. Netværks- og venskabsaktiviteter skal fremme optimalt samarbejde mellem forsknings- og innovationsaktører på begge sider og forbedre kompetencerne og mulighederne for samarbejde i mindre udviklede tredjelande. Aktiviteterne skal fremme koordineringen af Unionens og de nationale samarbejdspolitikker og -programmer samt medlemsstaternes og de associerede landes fælles aktioner med tredjelande for at øge deres samlede effekt. Endelig vil europæisk forskning og innovations »tilstedeværelse« i tredjelandene blive konsolideret og styrket, navnlig ved at
  udforske mulighederne for
  etablering af europæiske
  virtuelle
  »videnskabs- og innovationscentre«, tjenesteydelser til europæiske organisationer, der udvider deres aktivitetsområde til tredjelandene, og åbning af forskningscentre, der i samarbejde med tredjelandene etableres for organisationer eller forskere fra andre medlemsstater og associerede lande.

6.3.
     
  Reflekterende samfund — kulturarv og europæisk identitet

Målet er at bidrage til en indsigt i Europas intellektuelle grundlag: dets historie og de mange europæiske og ikkeeuropæiske påvirkninger som inspiration for vores liv i dag. Europa kendetegnes ved mange forskellige folk (herunder minoriteter og oprindelige folk), traditioner og regionale og nationale identiteter samt forskellige grader af økonomisk og samfundsmæssig udvikling. Migration og mobilitet, medier, industri og transport bidrager til mangfoldigheden af synspunkter og livsstile. Denne mangfoldighed og dens muligheder bør anerkendes og tages i betragtning.

Europæiske samlinger, herunder digitale samlinger, i biblioteker, arkiver, museer, gallerier og andre offentlige institutioner, rummer en rigdom af uudnyttet dokumentation og studieobjekter. Disse arkivalieressourcer repræsenterer sammen med den immaterielle kulturarv hver enkelt medlemsstats historie, men også Den Europæiske Unions kollektive arv, der er opstået gennem tiden. Dette materiale bør gøres tilgængeligt, også gennem nye teknologier, for forskere og borgere for at give mulighed for et kig ind i fremtiden gennem fortidens arkiv. Adgang til og opbevaring af kulturarven i disse former er nødvendig for en levende nutidig udveksling inden for og på tværs af de europæiske kulturer og bidrager til en bæredygtig økonomisk vækst.

Aktiviteterne skal fokusere på:

6.3.1.
     
  Studier af den europæiske arv, erfaringsmasse, identitet, integration og kulturelle interaktion og udmøntning, herunder dens repræsentationer i kulturelle og videnskabelige samlinger, arkiver og museer, for at blive klogere på og bedre forstå nutiden gennem fyldigere fortolkninger af fortiden

Aktiviteterne skal bidrage til en kritisk analyse af, hvordan Europas håndgribelige og uhåndgribelige arv, herunder sprog, erfaringsmasse, praksis, institutioner, og identiteter, har udviklet sig gennem tiden. De skal omfatte studier af kulturelle interaktioners samt integrationens og eksklusionens fortolkninger og praksis.

Den intensiverede europæiske integrationsproces har understreget, at der findes en bredere europæisk identitetssfære — som supplerer andre identitetstyper i Europa. Der findes et bredt dokumentationsspektrum og vidnesbyrd om europæiske identitetssfærer i europæiske og ikkeeuropæiske videnskabelige samlinger og arkiver, på museer, på biblioteker og på kulturarvssteder. De tilbyder materialer og dokumenter, der åbner op for større indsigt i identitetsdannelsesprocesser, som muliggør refleksioner over sociale, kulturelle og endda økonomiske processer, der bidrager til tidligere, nuværende og fremtidige europæiske identitetsformer. Målet er at udvikle innovationer og bruge og analysere objekter og/eller dokumentation i kulturelle og videnskabelige samlinger, arkiver og museer med henblik på at øge vores forståelse for, hvordan europæisk identitet kan spores, konstrueres eller debatteres.

Der vil blive forsket i flersprogethed, oversættelse og videregivelse af idéer i hele Europa og til og fra Europa og i, hvordan de udgør en del af den europæiske intellektuelle arv.

6.3.2.
     
  Forskning i europæiske landes og regioners historie, litteratur, kunst, filosofi og religioner og i, hvordan disse har påvirket den nutidige europæiske mangfoldighed

Kulturel mangfoldighed er en vigtig facet af det, der gør Europa til noget enestående, og er en kilde til styrke, dynamik og kreativitet. Aktiviteterne skal beskæftige sig med den samtidige europæiske mangfoldighed og med, hvordan denne mangfoldighed er formet af historien, samtidig med at de skal bidrage til at analysere, hvordan denne mangfoldighed fremmer interkulturel udvikling eller spændinger og konflikter. Kunstens, mediernes, landskabernes, litteraturens, filosofiens, sprogenes og religionernes rolle i forbindelse med denne mangfoldighed vil stå centralt, eftersom de tilbyder forskellige fortolkninger af den sociale, politiske og kulturelle virkelighed og påvirker individers og sociale aktørers visioner og praksis.

6.3.3.
     
  Forskning i Europas rolle i verden, i den gensidige påvirkning og de indbyrdes bånd mellem verdens regioner og et kig udefra på de europæiske kulturer.

Aktiviteterne skal beskæftige sig med de sammensatte socioøkonomiske og kulturelle forbindelser mellem Europa og andre verdensdele og vurdere mulighederne for en forbedret kulturel udveksling og dialog under hensyntagen til den samfundsmæssige, politiske og økonomiske udvikling i bredere forstand. De skal bidrage til at analysere udviklingen af forskellige opfattelser i Europa og andre verdensdele og omvendt.

6.4.
     
  Særlige gennemførelsesaspekter

For at fremme en optimal kombination af tilgange skal der iværksættes et samarbejde mellem denne samfundsmæssige udfordring og søjlen for industrielt lederskab i form af tværgående aktioner rettet mod samspillet mellem mennesker og teknologi. Teknologisk innovation baseret på ikt skal spille en vigtig rolle for fremme af produktiviteten og for at mobilisere borgernes kreativitet i alle generationer i et innovativt samfund.

Gennemførelsen under denne udfordring vil ligeledes nyde godt af støtten til administration og koordination af internationale netværk for forskere og innovatorer af topkvalitet såsom COST og EURAXESS og derfor også bidrage til det europæiske forskningsrum.

Det kan overvejes at yde støtte til relevante fælles programlægningsinitiativer (FPI'er) og relevante offentlig-offentlige og offentlig-private partnerskaber.

Der etableres også passende forbindelser til aktiviteterne i relevante europæiske innovationspartnerskaber og de relevante aspekter af forsknings- og innovationsdagsordenerne under de europæiske teknologiplatforme.

Forsknings- og innovationsaktioner under denne udfordring skal bidrage til at gennemføre Unionens internationale forsknings- og innovationsaktiviteter i kraft af en mere strategisk tilgang til samarbejdet inden for videnskab, teknologi og innovation med de vigtigste partnere i tredjelande. I den forbindelse skal Det Strategiske Forum for Internationalt Videnskabeligt og Teknologisk Samarbejde (SFIC) fortsat give Rådet og Kommissionen strategisk rådgivning vedrørende det europæiske forskningsrums internationale dimension.

7.
     SIKRE SAMFUND
  – BESKYTTE EUROPAS OG DETS BORGERES FRIHED OG SIKKERHED

Den Europæiske Union og dens borgere og internationale partnere oplever en række sikkerhedstrusler
  og udfordringer
  såsom kriminalitet, terrorisme og nødsituationer, der involverer store menneskemængder, og som skyldes menneskeskabte katastrofer eller naturkatastrofer. Disse ▌kan krydse grænser og være rettet mod fysiske mål eller cyberspace. Eksempelvis kan angreb på offentlige myndigheders og private enheders
  kritiske infrastrukturer, net og
  websteder på internettet underminere borgernes tillid, men de kan også få alvorlige konsekvenser for meget vigtige sektorer som energi-, transport-, sundheds-, finans- eller telekommunikationssektoren.

For at kunne forudse, forebygge og håndtere disse trusler er det nødvendigt at udvikle og anvende innovative teknologier, løsninger, prognoseværktøjer og viden, opmuntre til samarbejde mellem udbydere og brugere, finde løsninger på spørgsmål vedrørende civil sikkerhed, forbedre konkurrenceevnen
  inden for europæisk sikkerhed, industri og blandt
  de europæiske udbydere af
  tjenester
  ,
  herunder
  ikt, og forebygge og bekæmpe misbrug af private oplysninger og krænkelser af menneskerettigheder på internettet
  og andre steder, samtidig med at de europæiske borgeres individuelle rettigheder og frihedsrettigheder sikres
  .

Samordning og forbedringer på området for sikkerhedsforskning
  og -innovation
  bliver således et afgørende element, som skal bidrage til at kortlægge den nuværende forskningsindsats, bl.a. hvad angår beredskab, og forbedre de relevante retlige vilkår og procedurer for koordination, herunder prænormative aktiviteter.

Aktiviteterne inden for denne udfordring skal udelukkende fokusere på civile anvendelsesformål og følge
  en opgaveorienteret indgangsvinkel
  , fremme effektivt samarbejde mellem slutbrugere, industri og forskere og integrere
  relevante samfundsmæssige dimensioner
  , samtidig med at etiske principper overholdes
  . Aktiviteterne skal understøtte Unionens politikker vedrørende intern og ekstern sikkerhed
  , herunder den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik og forbedre
  cybersikkerhed, tillid og beskyttelse af personlige oplysninger på det digitale indre marked.
  Aktiviteterne skal omfatte fokus på forskning i og udvikling af næste generation af innovative løsninger ved at arbejde med nyskabende koncepter og design, og interoperable standarder. Dette skal opnås gennem udvikling af innovative teknologier og løsninger, som afhjælper sikkerhedsmangler og fører til en reduktion af risikoen fra sikkerhedstrusler.

Der arbejdes mod følgende mål om:

7.1.
     Bekæmpelse af kriminalitet
  , ulovlig handel
  og terrorisme
  , herunder at forstå og tackle terroristers idéer og overbevisninger

Ambitionen er både at undgå hændelser og at afbøde deres eventuelle konsekvenser.
  Dette kræver nye teknologier og ny kapacitet til bekæmpelse og forebyggelse af kriminalitet (herunder it-kriminalitet), ulovlig handel og terrorisme (herunder cyberterrorisme), bl.a. ved at forstå årsagerne til og virkningerne af radikalisering og voldelig ekstremisme og tackle terroristers idéer og overbevisninger, også med henblik på at undgå trusler relateret til luftfart.

7.2.
     
  Beskyttelse og forbedring af kritisk infrastrukturs, forsyningskæders og transportformers modstandskraft

Nye teknologier
  , processer, metoder
  og særberedskaber skal bidrage til at beskytte kritiske infrastrukturer
  (herunder i byområder)
  , systemer og tjenester
  , der er afgørende for, at samfundet og økonomien kan fungere
  (bl.a. hvad angår kommunikation, transport,
  finans,
  sundhed, fødevarer, vand, energi, logistik, forsyningskæder og miljøet). Blandt andet vil kritiske, offentlige og private netværksinfrastrukturer og -tjenester blive gennemgået og sikret mod enhver form for trussel
  , herunder trusler relateret til luftfart
  .
  Det vil også omfatte beskyttelse af søtransportruter.

7.3.
     Styrkelse af sikkerheden via grænseforvaltning

Der er desuden behov for ny teknologi og kapacitet til forbedring af systemer, udstyr, værktøjer, processer og metoder til hurtig identifikation for at forbedre sikringen
  og forvaltningen
  af grænserne
  til lands, til havs og ved kysterne
  . Her er der tale om både kontrol og overvågning, og EUROSUR's potentiale skal udnyttes fuldt ud. Teknologien og kapaciteten skal udvikles og afprøves med fokus på effektivitet, overholdelse af retlige og etiske principper, proportionalitet, social accept og respekt for grundlæggende rettigheder. Forskningen skal desuden understøtte forbedringen af integreret europæisk grænseforvaltning, blandt andet gennem øget samarbejde med kandidatlande, mulige kandidatlande og lande, som er omfattet af den europæiske naboskabspolitik.

▌

7.4.
     
  Forbedring af cybersikkerheden

Cybersikkerhed er en forudsætning for, at mennesker, virksomheder og offentlige tjenester kan drage fordel af de muligheder, der ligger i
  internettet eller andre supplerende datanet og kommunikationsinfrastrukturer
  . Dette kræver, at ▌systemer, netværk, anordninger til adgangskontrol, software og tjenester
  sikres bedre
  , bl.a. hvad angår cloud computing, idet der tages hensyn til samspillet mellem flere teknologier. Forskningen
  og innovationen
  vil
  blive støttet med henblik på at bidrage til
  at forebygge, registrere og håndtere cyberangreb på tværs af domæner og retsområder samt beskytte kritisk ikt-infrastruktur. Det digitale samfund er i hastig udvikling, og der forekommer hele tiden nye former for brug og misbrug af internettet, nye metoder til social interaktion, nye mobile og positionsbaserede tjenester og nye begreber såsom »tingenes internet«. Dette kræver en ny form for forskning, som skal bygge på de nye applikationer, anvendelsesformer og samfundstendenser. Der gennemføres fleksible forskningsinitiativer, herunder proaktive FoU-aktiviteter, så vi hurtigt kan reagere på nye udviklingstendenser hvad angår tillid og sikring.
  Særlig opmærksomhed bør rettes mod beskyttelse af børn, da de er særdeles sårbare over for nye former for it-kriminalitet og misbrug.

Indsatsen på dette område bør gennemføres i tæt samordning med ikt-delen af søjlen for Industrielt lederskab.

7.5.
     Øget EU-modstandskraft over for kriser og katastrofer

Dette kræver udvikling af særlige former for teknologi og kapacitet, som kan understøtte ▌diverse krisestyringsoperationer
  i kriser og katastrofesituationer
  (såsom civilbeskyttelse, brandbekæmpelse
  , miljøforurening,
  havforurening, ▌civilforsvar, ▌udvikling af medicinsk informationsinfrastruktur til redningsaktioner
  , genopretningsprocesser efter katastrofer
  ), og håndhævelse af lovgivningen. Forskningen skal omfatte hele krisestyringskæden og samfundets modstandsdygtighed og støtte oprettelsen af europæisk kriseberedskabskapacitet.

7.6.
     Sikring af frihed og beskyttelse af privatlivets fred
  , herunder
  på internettet
  og fremme af den
  samfundsmæssige
  , juridiske og etiske indsigt i alle sikkerheds-, risiko- og forvaltningsområder

Beskyttelse af personlige oplysninger
  , herunder
  i det digitale samfund, vil kræve udvikling af rammer og teknologier til »privacy by design«
  til støtte for nye
  produkter og tjenester. Der skal udvikles teknologier, som giver brugerne kontrol over deres personlige data og tredjeparters brug af dem, og værktøjer til registrering og blokering af ulovligt indhold og brud på datasikkerheden samt til beskyttelse af folks rettigheder online, så det kan forhindres at enkeltpersoners eller gruppers adfærd begrænses af ulovlig søgning og oprettelse af profiler.

Alle nye sikkerhedsløsninger og -teknologier skal være acceptable for samfundet, overholde EU-lovgivningen og international lovgivning samt være effektive og hensigtsmæssige i henseende til at udpege og afhjælpe sikkerhedstruslerne. Derfor er det nødvendigt at opnå øget indsigt i de socioøkonomiske, kulturelle og antropologiske dimensioner ved sikkerhed, årsagerne til usikkerhed, mediernes og kommunikationens rolle samt borgernes oplevelser. Etiske
  og juridiske
  overvejelser og spørgsmål om beskyttelse af menneskelige værdier og grundlæggende rettigheder
  samt risiko og forvaltning
  vil blive behandlet.

7.7.
     
  Forbedring af systemernes standardisering og interoperabilitet, herunder med henblik på nødsituationer

Prænormative aktiviteter og standardiseringsaktiviteter støttes i forbindelse med alle opgaverne. Der vil blive lagt vægt på identificerede standardiseringshuller og den næste generation af værktøjer og teknologier. Desuden skal aktiviteterne i forbindelse med alle opgaverne vedrøre integration af systemer og tjenester samt disses interoperabilitet, herunder aspekter som kommunikation, distribuerede arkitekturer og menneskelige faktorer, herunder med henblik på nødsituationer.

7.7a.
     
  Støtte til Unionens eksterne sikkerhedspolitikker, herunder gennem konfliktforebyggelse og fredsskabende aktiviteter

Nye teknologier, ny kapacitet og nye løsninger kræves for at støtte Unionens eksterne sikkerhedspolitikker i civile opgaver lige fra civil beskyttelse til humanitær hjælp, grænseforvaltning og fredsbevarende operationer samt stabiliseringsaktiviteter i efterkriseperioder, herunder konfliktforebyggelse, fredsskabende aktiviteter og mægling. Det kræver forskning vedrørende konfliktløsning og genoprettelse af fred og retfærdighed, tidlig udpegning af faktorer, som fører til konflikter og virkningen af processer med genoprettende retfærdighed.

Dette kræver også fremme af interoperabiliteten mellem civil og militær kapacitet i diverse civile opgaver lige fra civilbeskyttelse til humanitær hjælp, grænseforvaltning og fredsbevarende operationer. Aktiviteterne skal omfatte teknologisk udvikling på det følsomme område for teknologier med dobbelt anvendelse for at fremme interoperabilitet mellem civilbeskyttelsesenheder og militære styrker og blandt civilbeskyttelsesenheder på verdensplan, samt hvad angår pålidelighed, organisationsmæssige, retlige og etiske aspekter, handelsspørgsmål, beskyttelse af oplysningers fortrolighed og integritet samt sporbarhed ved alle transaktioner og processer. [tekst rykket fra det tidligere afsnit 7.5]

7.8.
     Særlige gennemførelsesaspekter

Forskningen
  og innovationen
  skal
  udelukkende
  være rettet mod ▌civile
  anvendelsesformål
  , men det tilstræbes aktivt at samordne aktiviteterne med Det Europæiske Forsvarsagentur for at styrke samarbejdet med agenturet, herunder navnlig gennem de allerede etablerede europæiske samarbejdsrammer, i erkendelse af, at visse teknologier
  har dobbelt anvendelsesformål
  . Herudover styrkes samordningsmekanismerne med relevante EU-agenturer som ▌FRONTEX, EMSA
  , ENISA
  og Europol, for at forbedre samordningen af Unionens programmer og politikker inden for både intern og ekstern sikkerhed, og andre EU-initiativer.

Af hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for sikkerhedsspørgsmål, etableres der særlige ordninger for så vidt angår programlægning og forvaltning, herunder også arrangementer med det udvalg, der er omhandlet i artikel 9 i denne afgørelse. Hemmelige eller på anden vis følsomme sikkerhedsoplysninger beskyttes, og der kan i arbejdsprogrammerne fastlægges særlige krav og kriterier i forbindelse med internationalt samarbejde. Dette vil også gøre sig gældende i forbindelse med programlægning og forvaltning af »Sikre samfund« (herunder også udvalgsaspekterne).

DEL IIIa

UDBREDELSE AF EKSPERTISE OG UDVIDELSE AF DELTAGERKREDSEN

[hele dette afsnit er blevet bragt i overensstemmelse med rammeforordningen]

I Europa er der store forskelle hvad angår forskning og innovation, som skal udlignes med specifikke foranstaltninger. Disse foranstaltninger skal sigte mod at udnytte ekspertise og innovation, være klart definerede og, hvor det er relevant, supplere og skabe synergier med EU's struktur- og investeringsfondes politikker og aktioner. Blandt foranstaltninger kan nævnes:

| — | Samarbejdsprojekter mellem forskningsinstitutioner i topklasse og regioner, der halter bagefter inden for forskning, udvikling og innovation: formålet med samarbejdsprojekter er at skabe nye (eller i væsentligt omfang opgradere eksisterende) ekspertisecentre i medlemsstater og regioner, der halter bagefter inden for forskning, udvikling og innovation. De vil fokusere på den forberedende fase for etablering eller opgradering og modernisering af en sådan institution, der lettes gennem en samarbejdsproces med en førende modpart i Europa, herunder støtte til udviklingen af en forretningsplan. Den støttemodtagende region eller medlemsstat (f.eks. støtte via EU's struktur- og investeringsfonde) forventes at indgå en forpligtelse. Med forbehold for forretningsplanens kvalitet kan Kommissionen stille yderligere finansiel støtte til opstart til rådighed i de første faser i gennemførelsen af centret. Det overvejes at knytte forbindelser til innovative klynger og at anerkende ekspertise i medlemsstater og regioner, der halter bagefter inden for forskning, udvikling og innovation, bl.a. gennem ekspertevalueringer og tildeling af udmærkelser til de institutioner, der lever op til internationale standarder |
| --- | --- |

—

Samarbejdsprojekter mellem forskningsinstitutioner i topklasse og regioner, der halter bagefter inden for forskning, udvikling og innovation: formålet med samarbejdsprojekter er at skabe nye (eller i væsentligt omfang opgradere eksisterende) ekspertisecentre i medlemsstater og regioner, der halter bagefter inden for forskning, udvikling og innovation. De vil fokusere på den forberedende fase for etablering eller opgradering og modernisering af en sådan institution, der lettes gennem en samarbejdsproces med en førende modpart i Europa, herunder støtte til udviklingen af en forretningsplan. Den støttemodtagende region eller medlemsstat (f.eks. støtte via EU's struktur- og investeringsfonde) forventes at indgå en forpligtelse. Med forbehold for forretningsplanens kvalitet kan Kommissionen stille yderligere finansiel støtte til opstart til rådighed i de første faser i gennemførelsen af centret. Det overvejes at knytte forbindelser til innovative klynger og at anerkende ekspertise i medlemsstater og regioner, der halter bagefter inden for forskning, udvikling og innovation, bl.a. gennem ekspertevalueringer og tildeling af udmærkelser til de institutioner, der lever op til internationale standarder

| — | Venskabsprojekter mellem forskningsinstitutioner: formålet med venskabsprojekter er at opnå en betydelig styrkelse af et defineret forskningsområde inden for en ny institution gennem forbindelser med mindst to internationalt førende institutioner på et defineret område. Et omfattende sæt foranstaltninger, som understøtter denne forbindelse, vil blive støttet (f.eks. udveksling af medarbejdere, ekspertbesøg, kortsigtede eller virtuelle undervisningsforløb, workshops, deltagelse i konferencer, afholdelse af fælles sommerskolelignende aktiviteter, formidling og outreachaktiviteter). |
| --- | --- |

—

Venskabsprojekter mellem forskningsinstitutioner: formålet med venskabsprojekter er at opnå en betydelig styrkelse af et defineret forskningsområde inden for en ny institution gennem forbindelser med mindst to internationalt førende institutioner på et defineret område. Et omfattende sæt foranstaltninger, som understøtter denne forbindelse, vil blive støttet (f.eks. udveksling af medarbejdere, ekspertbesøg, kortsigtede eller virtuelle undervisningsforløb, workshops, deltagelse i konferencer, afholdelse af fælles sommerskolelignende aktiviteter, formidling og outreachaktiviteter).

| — | et »formandskab« for det europæiske forskningsrum: at indføre et »formandskab« for det europæiske forskningsrum for at tiltrække særligt dygtige akademikere til institutioner med et klart potentiale for forskning af topkvalitet med henblik på at hjælpe disse institutioner med at udnytte hele dette potentiale og herved skabe lige vilkår for forskning og innovation i det europæiske forskningsrum. Dette skal omfatte institutionel støtte til etablering af et konkurrencedygtigt forskningsmiljø og de rammebetingelser, der er nødvendige for at tiltrække, fastholde og udvikle de bedste forskningstalenter i disse institutioner. Mulige synergier med EFR's aktiviteter bør udforskes. |
| --- | --- |

—

et »formandskab« for det europæiske forskningsrum: at indføre et »formandskab« for det europæiske forskningsrum for at tiltrække særligt dygtige akademikere til institutioner med et klart potentiale for forskning af topkvalitet med henblik på at hjælpe disse institutioner med at udnytte hele dette potentiale og herved skabe lige vilkår for forskning og innovation i det europæiske forskningsrum. Dette skal omfatte institutionel støtte til etablering af et konkurrencedygtigt forskningsmiljø og de rammebetingelser, der er nødvendige for at tiltrække, fastholde og udvikle de bedste forskningstalenter i disse institutioner. Mulige synergier med EFR's aktiviteter bør udforskes.

| — | en facilitet til understøtning af politikkerne: formålet med faciliteten er at forbedre udformningen, gennemførelsen og evalueringen af nationale/regionale forsknings- og innovationspolitikker. Den vil tilbyde de offentlige myndigheder på nationalt og regionalt plan ekspertrådgivning på frivillig basis og tilgodese behovene for at få adgang til den relevante videnskorpus, udnytte internationale eksperters indsigt, anvende de seneste metoder og redskaber samt modtage skræddersyet rådgivning. |
| --- | --- |

—

en facilitet til understøtning af politikkerne: formålet med faciliteten er at forbedre udformningen, gennemførelsen og evalueringen af nationale/regionale forsknings- og innovationspolitikker. Den vil tilbyde de offentlige myndigheder på nationalt og regionalt plan ekspertrådgivning på frivillig basis og tilgodese behovene for at få adgang til den relevante videnskorpus, udnytte internationale eksperters indsigt, anvende de seneste metoder og redskaber samt modtage skræddersyet rådgivning.

| — | at lette adgangen til internationale netværk for fremragende forskere og innovatorer, som ikke i tilstrækkelig grad er involveret i europæiske og internationale netværk. Dette skal omfatte støtte, der ydes gennem COST |
| --- | --- |

—

at lette adgangen til internationale netværk for fremragende forskere og innovatorer, som ikke i tilstrækkelig grad er involveret i europæiske og internationale netværk. Dette skal omfatte støtte, der ydes gennem COST

| — | at styrke den administrative og operationelle kapacitet i de nationale kontaktpunkters tværnationale netværk, herunder gennem undervisning, finansiel og teknisk støtte og samtidig forbedre rammerne for de nationale kontaktpunkters aktiviteter og informationsstrømmen mellem disse og Horisont 2020's gennemførelsesorganer, så de nationale kontaktpunkter kan yde bedre støtte til potentielle deltagere. |
| --- | --- |

—

at styrke den administrative og operationelle kapacitet i de nationale kontaktpunkters tværnationale netværk, herunder gennem undervisning, finansiel og teknisk støtte og samtidig forbedre rammerne for de nationale kontaktpunkters aktiviteter og informationsstrømmen mellem disse og Horisont 2020's gennemførelsesorganer, så de nationale kontaktpunkter kan yde bedre støtte til potentielle deltagere.

DEL IIIb

VIDENSKAB MED OG FOR SAMFUNDET

[hele dette afsnit er blevet bragt i overensstemmelse med rammeforordningen]

Målet er at opbygge et effektivt samarbejde mellem videnskab og samfundet, rekruttere nye talenter til videnskaben og matche videnskabelig topkvalitet med social bevidsthed og ansvar.

Det europæiske videnskabs- og teknologisystems styrke afhænger af dets evne til at udnytte talent og ideer, uanset hvor de findes. Dette kan kun opnås, hvis der udvikles en frugtbar og righoldig dialog og et aktivt samarbejde mellem videnskab og samfund for at sikre en mere ansvarlig videnskab og åbne mulighed for, at der udvikles politikker, der er mere relevante for borgerne. Hurtige fremskridt inden for nutidig videnskabelig forskning og innovation har ført til en stigning i vigtige etiske, juridiske og sociale spørgsmål, der påvirker forbindelsen mellem videnskaben og samfundet.

Forbedring af samarbejdet mellem videnskaben og samfundet for at muliggøre en udvidelse af den samfundsmæssige og politiske støtte til videnskab og teknologi i alle medlemsstater er i stigende grad et afgørende spørgsmål, som den nuværende økonomiske krise i høj grad har forværret. Offentlige investeringer i videnskab kræver et enormt samfundsmæssigt og politisk bagland, der deler videnskabens værdier, som er uddannet og involveret i dens processer, og som er i stand til at anerkende videnskabens bidrag til viden, til samfundet og til økonomisk fremgang.

Aktiviteterne skal fokusere på:

| a) | gøre videnskabelige og teknologiske karrierer attraktive for unge studerende og fremme bæredygtigt samspil mellem skoler, forskningsinstitutioner, erhvervslivet og civilsamfundsorganisationer |
| --- | --- |

a)

gøre videnskabelige og teknologiske karrierer attraktive for unge studerende og fremme bæredygtigt samspil mellem skoler, forskningsinstitutioner, erhvervslivet og civilsamfundsorganisationer

| b) | fremme ligestilling mellem kønnene, navnlig ved at understøtte strukturelle ændringer hvad angår forskningsinstitutioners organisation og forskningsaktiviteternes indhold og udformning |
| --- | --- |

b)

fremme ligestilling mellem kønnene, navnlig ved at understøtte strukturelle ændringer hvad angår forskningsinstitutioners organisation og forskningsaktiviteternes indhold og udformning

| c) | integrere samfundet i spørgsmål, politikker og aktiviteter vedrørende videnskab og innovation med henblik på at integrere borgernes interesser og værdier og øge den frembragte forsknings og innovations kvalitet, relevans, sociale accept og bæredygtighed på forskellige aktivitetsområder fra social innovation til områder som bioteknologi og nanoteknologi |
| --- | --- |

c)

integrere samfundet i spørgsmål, politikker og aktiviteter vedrørende videnskab og innovation med henblik på at integrere borgernes interesser og værdier og øge den frembragte forsknings og innovations kvalitet, relevans, sociale accept og bæredygtighed på forskellige aktivitetsområder fra social innovation til områder som bioteknologi og nanoteknologi

| d) | udvikle adgangen til og brugen af resultaterne af den offentligt finansierede forskning |
| --- | --- |

d)

udvikle adgangen til og brugen af resultaterne af den offentligt finansierede forskning

| e) | udvikle styringen til fremme af ansvarlig forskning og innovation fra alle aktørers side (forskere, offentlige myndigheder, erhvervslivet og civilsamfundets organisationer), som er opmærksomme på samfundets behov og krav; fremme etiske rammer for forskning og innovation |
| --- | --- |

e)

udvikle styringen til fremme af ansvarlig forskning og innovation fra alle aktørers side (forskere, offentlige myndigheder, erhvervslivet og civilsamfundets organisationer), som er opmærksomme på samfundets behov og krav; fremme etiske rammer for forskning og innovation

| f) | tage behørige og forholdsmæssige forholdsregler i forsknings- og innovationsaktiviteter ved at foregribe og vurdere potentielle miljø-, sundheds- og sikkerhedsmæssige indvirkninger |
| --- | --- |

f)

tage behørige og forholdsmæssige forholdsregler i forsknings- og innovationsaktiviteter ved at foregribe og vurdere potentielle miljø-, sundheds- og sikkerhedsmæssige indvirkninger

| g) | forbedre kendskabet til videnskabelig kommunikation for at forbedre kvaliteten og effektiviteten af samspillet mellem videnskabsfolk, generelle medier og offentligheden. |
| --- | --- |

g)

forbedre kendskabet til videnskabelig kommunikation for at forbedre kvaliteten og effektiviteten af samspillet mellem videnskabsfolk, generelle medier og offentligheden.

Del IV

DET FÆLLES FORSKNINGSCENTERS (FFCs) IKKENUKLEARE AKTIVITETER

Det Fælles Forskningscenter skal bidrage til det overordnede mål og prioriteterne i Horisont 2020 ved at yde videnskabelig og teknisk bistand til støtte for Unionens politikker i samarbejde, efter behov, med relevante nationale og regionale interesseparter på forskningsområdet. FFC's aktiviteter vil blive udført under hensyn til relevante initiativer på regions-, medlemsstats- eller EU-plan med henblik på at udforme det europæiske forskningsrum.

1.   VIDENSKABELIG TOPKVALITET

FFC skal gennemføre forskning for at forbedre det videnskabelige grundlag for politiske beslutninger ▌og undersøge nye videnskabelige områder og teknologier, blandt andet gennem et program vedrørende forberedende forskning.

2.   INDUSTRIELT LEDERSKAB

FFC skal bidrage til innovation og konkurrenceevne gennem:

| a) | fortsatte bidrag til de strategiske retningslinjer og den videnskabelige dagsorden for relevante instrumenter til indirekte forskning såsom europæiske innovationspartnerskaber samt offentlig-private og offentlig-offentlige partnerskaber |
| --- | --- |

a)

fortsatte bidrag til de strategiske retningslinjer og den videnskabelige dagsorden for relevante instrumenter til indirekte forskning såsom europæiske innovationspartnerskaber samt offentlig-private og offentlig-offentlige partnerskaber

| b) | støtte til overførsel af viden og teknologi gennem fastlæggelse af hensigtsmæssige rammer for intellektuelle ejendomsrettigheder for forskellige forsknings- og innovationsinstrumenter samt fremme af samarbejde med hensyn til overførsel af viden og teknologi blandt store offentlige forskningsorganisationer |
| --- | --- |

b)

støtte til overførsel af viden og teknologi gennem fastlæggelse af hensigtsmæssige rammer for intellektuelle ejendomsrettigheder for forskellige forsknings- og innovationsinstrumenter samt fremme af samarbejde med hensyn til overførsel af viden og teknologi blandt store offentlige forskningsorganisationer

| c) | bidrag til at lette anvendelse, standardisering og validering af rumteknologier og -data, navnlig med henblik på at tackle samfundsmæssige udfordringer. |
| --- | --- |

c)

bidrag til at lette anvendelse, standardisering og validering af rumteknologier og -data, navnlig med henblik på at tackle samfundsmæssige udfordringer.

3.   SAMFUNDSMÆSSIGE UDFORDRINGER

3.1.   Sundhed, demografisk udvikling og trivsel

FFC bidrager til harmonisering af metoder, standarder og fremgangsmåder til støtte for EU-lovgivningen på området for sundhed og forbrugerbeskyttelse gennem:

| a) | vurdering af risici og muligheder ved nye teknologier og kemiske produkter, herunder nanomaterialer, i fødevarer, foder og forbrugerprodukter; udvikling og validering af harmoniserede metoder til måling, identifikation og kvantificering, integrerede forsøgsstrategier og topmoderne værktøjer til vurdering af toksikologiske risici, herunder alternative metoder til dyreforsøg; vurdering af den sundhedsmæssige indvirkning fra miljøforureningen |
| --- | --- |

a)

vurdering af risici og muligheder ved nye teknologier og kemiske produkter, herunder nanomaterialer, i fødevarer, foder og forbrugerprodukter; udvikling og validering af harmoniserede metoder til måling, identifikation og kvantificering, integrerede forsøgsstrategier og topmoderne værktøjer til vurdering af toksikologiske risici, herunder alternative metoder til dyreforsøg; vurdering af den sundhedsmæssige indvirkning fra miljøforureningen

| b) | udvikling og kvalitetssikring af fremgangsmåder til sundhedsundersøgelse og -screening, herunder gentest og kræftscreening. |
| --- | --- |

b)

udvikling og kvalitetssikring af fremgangsmåder til sundhedsundersøgelse og -screening, herunder gentest og kræftscreening.

3.2.   Fødevaresikkerhed, bæredygtigt landbrug
  og skovbrug
  , havforskning og
  forskning i indre vandveje og bioøkonomien

FFC understøtter udvikling, gennemførelse og overvågning af Unionens landbrugs- og fiskeripolitik, bl.a. hvad angår fødevaresikkerhed og udvikling af bioøkonomien, gennem:

| a) | etablering af et globalt system og værktøjer til udarbejdelse af afgrødeprognoser og overvågning af afgrødeproduktivitet; støtte til at forbedre perspektiverne for landbrugsvarer på kort og mellemlang sigt, herunder klimaforandringernes forudsete effekt |
| --- | --- |

a)

etablering af et globalt system og værktøjer til udarbejdelse af afgrødeprognoser og overvågning af afgrødeproduktivitet; støtte til at forbedre perspektiverne for landbrugsvarer på kort og mellemlang sigt, herunder klimaforandringernes forudsete effekt

| b) | bidrag til bioteknologisk innovation og øget ressourceeffektivitet med henblik på at producere »mere med mindre« gennem teknoøkonomiske analyser og modellering |
| --- | --- |

b)

bidrag til bioteknologisk innovation og øget ressourceeffektivitet med henblik på at producere »mere med mindre« gennem teknoøkonomiske analyser og modellering

| c) | scenariemodellering til brug ved beslutningstagning i forbindelse med landbrugspolitikker og analyser af politikkernes indvirkning på makro- og mikroplan og regionalt plan; analyse af indvirkningen fra »Den fælles landbrugspolitik på vej mod 2020« på udviklings-/vækstøkonomier |
| --- | --- |

c)

scenariemodellering til brug ved beslutningstagning i forbindelse med landbrugspolitikker og analyser af politikkernes indvirkning på makro- og mikroplan og regionalt plan; analyse af indvirkningen fra »Den fælles landbrugspolitik på vej mod 2020« på udviklings-/vækstøkonomier

| d) | videreudvikling af metoder til fiskerikontrol og håndhævelse på området samt sporbarhed hvad angår fisk og fiskevarer; udvikling af effektive indikatorer for økosystemets tilstand og bioøkonomiske modeller for at øge indsigten i de direkte og indirekte konsekvenser (bl.a. for henholdsvis fiskeriet og klimaforandringerne) fra menneskelige aktiviteter på dynamikken i fiskebestandene og havmiljøet samt deres socioøkonomiske konsekvenser. |
| --- | --- |

d)

videreudvikling af metoder til fiskerikontrol og håndhævelse på området samt sporbarhed hvad angår fisk og fiskevarer; udvikling af effektive indikatorer for økosystemets tilstand og bioøkonomiske modeller for at øge indsigten i de direkte og indirekte konsekvenser (bl.a. for henholdsvis fiskeriet og klimaforandringerne) fra menneskelige aktiviteter på dynamikken i fiskebestandene og havmiljøet samt deres socioøkonomiske konsekvenser.

3.3.   Sikker, ren og effektiv energi

FFC vil fokusere på 20/20/20-målene for klima og energi og Unionens overgang til en konkurrencedygtig kulstoffattig økonomi i 2050 gennem forskning i teknologiske og socioøkonomiske aspekter ved:

| a) | energiforsyningssikkerhed, navnlig hvad angår sammenhænge og indbyrdes samspil med systemerne til energiforsyning og -overførsel uden for Europa; kortlægning af de primære hjemlige og eksterne energikilder og -infrastrukturer, som Europa er afhængig af |
| --- | --- |

a)

energiforsyningssikkerhed, navnlig hvad angår sammenhænge og indbyrdes samspil med systemerne til energiforsyning og -overførsel uden for Europa; kortlægning af de primære hjemlige og eksterne energikilder og -infrastrukturer, som Europa er afhængig af

| b) | netværk til overførsel af energi/elektricitet, navnlig modellering og simulering af transeuropæiske energinet, analyse af intelligente teknologier/supernetteknologier og simulering af kraftanlæg i realtid |
| --- | --- |

b)

netværk til overførsel af energi/elektricitet, navnlig modellering og simulering af transeuropæiske energinet, analyse af intelligente teknologier/supernetteknologier og simulering af kraftanlæg i realtid

| c) | energieffektivitet, navnlig metoder til overvågning og vurdering af resultaterne fra de politiske instrumenter til forøgelse af effektiviteten, teknoøkonomisk analyse af brugen af energieffektive teknologier og instrumenter samt intelligente net |
| --- | --- |

c)

energieffektivitet, navnlig metoder til overvågning og vurdering af resultaterne fra de politiske instrumenter til forøgelse af effektiviteten, teknoøkonomisk analyse af brugen af energieffektive teknologier og instrumenter samt intelligente net

| d) | lavemissionsteknologier (herunder sikkerheden ved kerneenergien i Euratomprogrammet), navnlig effektivitetsvurdering og prænormativ forskning i nye lavemissionsteknologier; analyse og modellering af drivkræfter bag og hindringer for udvikling og anvendelse af dem; vurdering af vedvarende ressourcer og flaskehalse, herunder kritiske råstoffer, i forsyningskæden for lavemissionsteknologier; fortsat udvikling af SET-planens informationssystem (SETIS) og relaterede aktiviteter. |
| --- | --- |

d)

lavemissionsteknologier (herunder sikkerheden ved kerneenergien i Euratomprogrammet), navnlig effektivitetsvurdering og prænormativ forskning i nye lavemissionsteknologier; analyse og modellering af drivkræfter bag og hindringer for udvikling og anvendelse af dem; vurdering af vedvarende ressourcer og flaskehalse, herunder kritiske råstoffer, i forsyningskæden for lavemissionsteknologier; fortsat udvikling af SET-planens informationssystem (SETIS) og relaterede aktiviteter.

3.4.   Intelligent, grøn og integreret transport

FFC skal understøtte målene for 2050 om et konkurrencedygtigt, intelligent, ressourceeffektivt og integreret transportsystem til sikker passager- og godstransport gennem laboratorieundersøgelser, modellering og overvågning vedrørende:

| a) | strategiske transportteknologier med lav CO2-emission for alle transportformer, herunder elektrificering af vejtransport og luftfartøjer/fartøjer/køretøjer, som bruger alternative brændstoffer, og videreudvikling af et internt clearingcenter i kommissionsregi til indsamling og udbredelse af information om relevante teknologier; ikkefossile brændstoffers og energikilders tilgængelighed og omkostninger, herunder indvirkningen fra elektrificeret vejtransport på elektricitetsnettene og elektricitetsproduktionen |
| --- | --- |

a)

strategiske transportteknologier med lav CO2-emission for alle transportformer, herunder elektrificering af vejtransport og luftfartøjer/fartøjer/køretøjer, som bruger alternative brændstoffer, og videreudvikling af et internt clearingcenter i kommissionsregi til indsamling og udbredelse af information om relevante teknologier; ikkefossile brændstoffers og energikilders tilgængelighed og omkostninger, herunder indvirkningen fra elektrificeret vejtransport på elektricitetsnettene og elektricitetsproduktionen

| b) | rene og effektive køretøjer, navnlig fastlæggelse af harmoniserede testprocedurer og vurdering af innovative teknologier hvad angår emissioner samt traditionelle og alternative brændstoffers effektivitet og sikkerhed; udvikling af bedre metoder til måling af emissioner og beregning af miljøpåvirkningen; koordinering og harmonisering af udarbejdelsen af emissionsfortegnelser samt overvågning af aktiviteter på europæisk plan |
| --- | --- |

b)

rene og effektive køretøjer, navnlig fastlæggelse af harmoniserede testprocedurer og vurdering af innovative teknologier hvad angår emissioner samt traditionelle og alternative brændstoffers effektivitet og sikkerhed; udvikling af bedre metoder til måling af emissioner og beregning af miljøpåvirkningen; koordinering og harmonisering af udarbejdelsen af emissionsfortegnelser samt overvågning af aktiviteter på europæisk plan

| c) | intelligente transportsystemer, der skaber sikker, intelligent og integreret mobilitet, herunder teknoøkonomisk vurdering af nye transportsystemer og -komponenter, applikationer til forbedret trafikstyring og bidrag til udvikling af en integreret tilgang til transportefterspørgslen og -styringen |
| --- | --- |

c)

intelligente transportsystemer, der skaber sikker, intelligent og integreret mobilitet, herunder teknoøkonomisk vurdering af nye transportsystemer og -komponenter, applikationer til forbedret trafikstyring og bidrag til udvikling af en integreret tilgang til transportefterspørgslen og -styringen

| d) | integreret transportsikkerhed, navnlig tilvejebringelse af værktøjer og tjenester til indsamling, deling og analyse af oplysninger om hændelser og ulykker i luftfartssektoren, den maritime sektor og landtransportsektoren; forbedre forebyggelsen af ulykker gennem analyse og sikkerhedsinstruktion på tværs af transportformerne samt bidrage til omkostningsbesparelser og effektivitetsforbedringer. |
| --- | --- |

d)

integreret transportsikkerhed, navnlig tilvejebringelse af værktøjer og tjenester til indsamling, deling og analyse af oplysninger om hændelser og ulykker i luftfartssektoren, den maritime sektor og landtransportsektoren; forbedre forebyggelsen af ulykker gennem analyse og sikkerhedsinstruktion på tværs af transportformerne samt bidrage til omkostningsbesparelser og effektivitetsforbedringer.

3.5.   Klimaindsats,
  miljø,
  ressourceeffektivitet og råvareforsyning

FFC vil bidrage til at gøre Europa grønnere, øge ressourceforsyningssikkerheden og sikre global, bæredygtig forvaltning af naturressourcerne ved:

| a) | at sikre adgang til interoperable miljødata og -oplysninger gennem videreudvikling af standarder og interoperabilitetsordninger, geospatiale værktøjer og innovative ikt-infrastrukturer såsom infrastrukturen for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (INSPIRE) og andre EU-initiativer og globale initiativer |
| --- | --- |

a)

at sikre adgang til interoperable miljødata og -oplysninger gennem videreudvikling af standarder og interoperabilitetsordninger, geospatiale værktøjer og innovative ikt-infrastrukturer såsom infrastrukturen for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (INSPIRE) og andre EU-initiativer og globale initiativer

| b) | at måle og overvåge vigtige miljømæssige variabler og vurdere forandringerne hvad angår naturressourcerne, ved at videreudvikle indikatorer og informationssystemer og således bidrage til miljøinfrastrukturerne; at vurdere økosystemtjenesterne, herunder deres indvirkning på klimaforandringerne |
| --- | --- |

b)

at måle og overvåge vigtige miljømæssige variabler og vurdere forandringerne hvad angår naturressourcerne, ved at videreudvikle indikatorer og informationssystemer og således bidrage til miljøinfrastrukturerne; at vurdere økosystemtjenesterne, herunder deres indvirkning på klimaforandringerne

| c) | at udvikle integrerede rammer for opstilling af modeller til vurdering af bæredygtighed på basis af temaer såsom jordbund, arealanvendelse, vand, luftkvalitet, biodiversitet, drivhusgasudledninger, skovbrug, landbrug samt energi og transport, hvor man også behandler effekterne af klimaforandringerne og reaktionerne på dem |
| --- | --- |

c)

at udvikle integrerede rammer for opstilling af modeller til vurdering af bæredygtighed på basis af temaer såsom jordbund, arealanvendelse, vand, luftkvalitet, biodiversitet, drivhusgasudledninger, skovbrug, landbrug samt energi og transport, hvor man også behandler effekterne af klimaforandringerne og reaktionerne på dem

| d) | at understøtte Unionens udviklingspolitiske mål ved at fremme teknologioverførsel, overvågning af vigtige ressourcer (såsom skove, jord og fødevareforsyning) og gennemføre forskning i begrænsning af klimaforandringernes indvirkning og ressourceforbrugets miljømæssige konsekvenser samt foretage afvejninger hvad angår konkurrencen om jord til fremstilling af fødevarer eller energi, under hensyntagen til bl.a. biodiversiteten |
| --- | --- |

d)

at understøtte Unionens udviklingspolitiske mål ved at fremme teknologioverførsel, overvågning af vigtige ressourcer (såsom skove, jord og fødevareforsyning) og gennemføre forskning i begrænsning af klimaforandringernes indvirkning og ressourceforbrugets miljømæssige konsekvenser samt foretage afvejninger hvad angår konkurrencen om jord til fremstilling af fødevarer eller energi, under hensyntagen til bl.a. biodiversiteten

| e) | at foretage integrerede vurderinger af bæredygtige politikker vedrørende produktion og forbrug, herunder forsyningssikkerhed med hensyn til strategiske råstoffer, ressourceeffektivitet, rene produktionsprocesser og -teknologier med lav CO2-emission, udvikling af produkter og tjenester, forbrugsmønstre og handel; videreudvikling af livscyklusvurderinger og integration af disse i analyser af politikkerne |
| --- | --- |

e)

at foretage integrerede vurderinger af bæredygtige politikker vedrørende produktion og forbrug, herunder forsyningssikkerhed med hensyn til strategiske råstoffer, ressourceeffektivitet, rene produktionsprocesser og -teknologier med lav CO2-emission, udvikling af produkter og tjenester, forbrugsmønstre og handel; videreudvikling af livscyklusvurderinger og integration af disse i analyser af politikkerne

| f) | at foretage integreret konsekvensanalyse af mulighederne for afbødning af og/eller tilpasning til klimaforandringerne baseret på udvikling af en kvantitativ række modeller i regional og global skala, der strækker sig fra sektorplan til makroøkonomisk plan. |
| --- | --- |

f)

at foretage integreret konsekvensanalyse af mulighederne for afbødning af og/eller tilpasning til klimaforandringerne baseret på udvikling af en kvantitativ række modeller i regional og global skala, der strækker sig fra sektorplan til makroøkonomisk plan.

3.6.   
  Europa i en verden i forandring -
  inklusive, innovative og
  reflekterende
  samfund

FFC bidrager til målene for initiativerne vedrørende innovation i Unionen ▌ og ▌et globalt Europa gennem følgende aktiviteter:

| a) | omfattende analyser af drivkræfter bag og hindringer for forskning og innovation samt udvikling af en modelleringsplatform til vurdering af deres mikro- og makroøkonomiske indvirkning |
| --- | --- |

a)

omfattende analyser af drivkræfter bag og hindringer for forskning og innovation samt udvikling af en modelleringsplatform til vurdering af deres mikro- og makroøkonomiske indvirkning

| b) | bidrag til overvågning af gennemførelsen af initiativet Innovation i EU gennem resultattavler, udvikling af indikatorer m.m. og forvaltning af et system til information af offentligheden og efterretning, der skal rumme relevante data og oplysninger |
| --- | --- |

b)

bidrag til overvågning af gennemførelsen af initiativet Innovation i EU gennem resultattavler, udvikling af indikatorer m.m. og forvaltning af et system til information af offentligheden og efterretning, der skal rumme relevante data og oplysninger

| c) | forvaltning af en platform til information af offentligheden og efterretning, som skal bistå nationale og regionale myndigheder med intelligent specialisering; kvantitativ økonomisk analyse af de rumlige mønstre ved økonomisk aktivitet med særlig vægt på økonomiske, sociale og territoriale forskelle og forandringerne af mønstrene i lyset af den teknologiske udvikling |
| --- | --- |

c)

forvaltning af en platform til information af offentligheden og efterretning, som skal bistå nationale og regionale myndigheder med intelligent specialisering; kvantitativ økonomisk analyse af de rumlige mønstre ved økonomisk aktivitet med særlig vægt på økonomiske, sociale og territoriale forskelle og forandringerne af mønstrene i lyset af den teknologiske udvikling

| d) | økonometrisk og makroøkonomisk analyse af reformen af det finansielle system, som skal bidrage til at opretholde effektive EU-rammer for finansiel krisestyring; fortsat metodologisk støtte til overvågning af medlemsstaternes budgetstillinger i forhold til stabilitets- og vækstpagten |
| --- | --- |

d)

økonometrisk og makroøkonomisk analyse af reformen af det finansielle system, som skal bidrage til at opretholde effektive EU-rammer for finansiel krisestyring; fortsat metodologisk støtte til overvågning af medlemsstaternes budgetstillinger i forhold til stabilitets- og vækstpagten

| e) | overvågning af det europæiske forskningsrums virkemåde, analyse af drivkræfterne bag og hindringerne for nogle af dets centrale elementer (såsom forskeres mobilitet og åbning af nationale forskningsprogrammer) og forslag til relevante politiske løsninger; videreførelse af den vigtige rolle i det europæiske forskningsrum gennem netværkssamarbejde, uddannelse, åbning af dets faciliteter og databaser for brugere i medlemsstaterne, kandidatlandene og de associerede lande |
| --- | --- |

e)

overvågning af det europæiske forskningsrums virkemåde, analyse af drivkræfterne bag og hindringerne for nogle af dets centrale elementer (såsom forskeres mobilitet og åbning af nationale forskningsprogrammer) og forslag til relevante politiske løsninger; videreførelse af den vigtige rolle i det europæiske forskningsrum gennem netværkssamarbejde, uddannelse, åbning af dets faciliteter og databaser for brugere i medlemsstaterne, kandidatlandene og de associerede lande

| f) | udvikling af kvantitative økonomiske analyser af den digitale økonomi; gennemførelse af forskning i indvirkningen fra ikt på målene for det digitale samfund; undersøgelse af følsomme sikkerhedsspørgsmåls indvirkning på den enkeltes liv (»Digital Living«) |
| --- | --- |

f)

udvikling af kvantitative økonomiske analyser af den digitale økonomi; gennemførelse af forskning i indvirkningen fra ikt på målene for det digitale samfund; undersøgelse af følsomme sikkerhedsspørgsmåls indvirkning på den enkeltes liv (»Digital Living«)

3.7.
     
  Sikre samfund — beskytte Europas og dets borgeres frihed og sikkerhed

FFC skal bidrage til målene for sikkerhed og medborgerskab gennem følgende aktiviteter:

| a) | fokus på udpegning og vurdering af kritiske infrastrukturers sårbarhed (herunder globale navigationssystemer og finansielle markeder); forbedring af værktøjer til bekæmpelse af svig med Unionens budget og til maritim overvågning; samt vurdering af effektiviteten af teknologier vedrørende personlig identitet (digital identitet) |
| --- | --- |

a)

fokus på udpegning og vurdering af kritiske infrastrukturers sårbarhed (herunder globale navigationssystemer og finansielle markeder); forbedring af værktøjer til bekæmpelse af svig med Unionens budget og til maritim overvågning; samt vurdering af effektiviteten af teknologier vedrørende personlig identitet (digital identitet)

| b) | styrkelse af Unionens kapacitet til at mindske risikoen for katastrofer og håndtere naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, navnlig gennem udvikling af globale informationssystemer til tidlig varsling og risikostyring i forbindelse med flere faremomenter, hvor der gøres brug af teknologier til jordobservation |
| --- | --- |

b)

styrkelse af Unionens kapacitet til at mindske risikoen for katastrofer og håndtere naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, navnlig gennem udvikling af globale informationssystemer til tidlig varsling og risikostyring i forbindelse med flere faremomenter, hvor der gøres brug af teknologier til jordobservation

| c) | fortsat tilvejebringelse af værktøjer til vurdering og håndtering af globale sikkerhedstrusler såsom terrorisme og ikkespredning (kemisk, biologisk, radiologisk og nuklear (under Euratomprogrammet)), trusler med rod i samfundspolitisk ustabilitet samt smitsomme sygdomme, Nye områder omfatter bl.a. sårbarhed og modstandsdygtighed over for fremspirende eller sammensatte trusler, f.eks. adgang til råstoffer, pirateri, knappe ressourcer/konkurrence om ressourcer og virkningen af klimaforandringer på forekomsten af naturkatastrofer. |
| --- | --- |

c)

fortsat tilvejebringelse af værktøjer til vurdering og håndtering af globale sikkerhedstrusler såsom terrorisme og ikkespredning (kemisk, biologisk, radiologisk og nuklear (under Euratomprogrammet)), trusler med rod i samfundspolitisk ustabilitet samt smitsomme sygdomme, Nye områder omfatter bl.a. sårbarhed og modstandsdygtighed over for fremspirende eller sammensatte trusler, f.eks. adgang til råstoffer, pirateri, knappe ressourcer/konkurrence om ressourcer og virkningen af klimaforandringer på forekomsten af naturkatastrofer.

4.   SÆRLIGE GENNEMFØRELSESASPEKTER

I overensstemmelse med prioriteterne i initiativet om et globalt Europa SKAL FFC styrke det videnskabelige samarbejde med centrale internationale organisationer og tredjelande (f.eks. FN-organer, OECD, USA, Japan, Rusland, Kina, Brasilien og Indien) på områder med en stærk global dimension såsom klimaforandringer, fødevaresikkerhed eller nanoteknologier.
  Dette samarbejde vil blive koordineret tæt med Unionens og medlemsstaternes internationale samarbejdsaktiviteter.

For at yde en ekstra service over for de politiske beslutningstagere vil FFC videreudvikle sin kapacitet til at analysere og fremlægge tværsektorielle løsningsmodeller og foretage konsekvensanalyser på området. Denne kapacitet skal navnlig understøttes ved at styrke:

| a) | modellering inden for centrale områder (f.eks. energi og transport, landbrug, klima, miljø og økonomi). Fokus vil blive rettet mod både sektorspecifikke og integrerede modeller (til vurdering af bæredygtighed), og arbejdet skal omfatte både videnskabelige/tekniske og økonomiske aspekter |
| --- | --- |

a)

modellering inden for centrale områder (f.eks. energi og transport, landbrug, klima, miljø og økonomi). Fokus vil blive rettet mod både sektorspecifikke og integrerede modeller (til vurdering af bæredygtighed), og arbejdet skal omfatte både videnskabelige/tekniske og økonomiske aspekter

| b) | fremtidsstudier, som skal udmøntes i analyser af tendenser og hændelser på det videnskabelige, teknologiske og samfundsmæssige område og bud på, hvordan disse kan påvirke de offentlige politikker og innovationen samt øge konkurrenceevnen og den bæredygtige vækst. Herved vil FFC kunne rette opmærksomheden mod emner, som muligvis vil kræve politiske interventioner, og forudse kundernes behov. |
| --- | --- |

b)

fremtidsstudier, som skal udmøntes i analyser af tendenser og hændelser på det videnskabelige, teknologiske og samfundsmæssige område og bud på, hvordan disse kan påvirke de offentlige politikker og innovationen samt øge konkurrenceevnen og den bæredygtige vækst. Herved vil FFC kunne rette opmærksomheden mod emner, som muligvis vil kræve politiske interventioner, og forudse kundernes behov.

FFC skal øge sin støtte til standardiseringsprocessen og til brugen af standarder som et tværgående element til fremme af Europas konkurrenceevne. Aktiviteterne skal omfatte prænormativ forskning, tilvejebringelse af referencematerialer og målinger samt harmonisering af metoder. Der er udpeget fem fokusområder (energi, transport, den digitale dagsorden, sikring og sikkerhed (herunder nuklear sikkerhed i Euratomprogrammet) og forbrugerbeskyttelse. Endvidere skal FFC fortsat fremme udbredelsen af sine resultater og yde støtte til Unionens institutioner og organer vedrørende forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder.

FFC skal opbygge en kapacitet inden for adfærdsvidenskab for at understøtte udviklingen af mere effektiv regulering som et supplement til FFC's aktiviteter inden for udvalgte områder såsom ernæring, energieffektivitet og produktpolitikker.

Socioøkonomisk forskning skal indgå i aktiviteterne på relevante områder som den digitale dagsorden, bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug samt folkesundhed.

For at FFC kan udfylde sin rolle som referencecenter for EU, fortsat spille en afgørende rolle i det europæiske forskningsrum og begive sig ind på nye forskningsområder, er det afgørende, at FFC råder over en topmoderne infrastruktur. FFC vil videreføre sit renoverings- og moderniseringsprogram for at sikre, at gældende bestemmelser vedrørende miljø, sikkerhed og sikring overholdes, og investere i videnskabelig infrastruktur, herunder udvikling af platforme til modellering, og faciliteter til nye arbejdsområder såsom gentest. Disse investeringer vil blive foretaget i tæt samordning med køreplanen for Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer (ESFRI), og man vil tage hensyn til eksisterende faciliteter i medlemsstaterne.

---

(1)  Kommissionens henstilling om forvaltning af intellektuel ejendom ved videnoverførsel og om en kodeks for universiteter og andre offentlige forskningsinstitutioner (C(2008)1329 af 10.4.2008).

(2)  I princippet mindst 80 %.

(3)  
  En regional partnerfacilitet er en forskningsinfrastruktur af national eller regional betydning for så vidt angår samfundsøkonomisk nytte, uddannelse og evne til at tiltrække forskere og teknikere, der anerkendes som en partner i et fælleseuropæisk ESFRI eller en anden forskningsinfrastruktur i verdensklasse. Den regionale partnerfacilitets kvalitet, herunder dens videnskabelige tjenesteniveau, forvaltning og adgangspolitik skal opfylde samme standarder, som kræves i forbindelse med fælleseuropæiske forskningsinfrastrukturer.

(4)  I takt med at al forskning bliver computer- og dataintensiv, er adgang til de nyeste e-infrastrukturer blevet en afgørende ting for alle forskere. F.eks. forbinder GÉANT 40 mio. brugere i over 8 000 institutioner i 40 lande, medens den europæiske netinfrastruktur er verdens største distribuerede databehandlingsinfrastruktur med over 290 serversteder i 50 lande. Uopholdelige fremskridt inden for ikt og et stadig større behov for videnskabelig databehandling og behandling af store mængder data giver store finansieringsudfordringer og organisationsmæssige udfordringer med hensyn til at sikre problemfri tjenester til forskere.

(5)  Tingenes internet samordnes som et tværgående emne.

(6)  Herunder rumbaserede net.

(7)  

  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(8)  
  Kommissionens arbejdsdokument SEC(2009)1295 ledsaget af meddelelse om »Investering i udviklingen af teknologi med lav CO2-udledning ((SET-planen)
  «
  (COM(2009)0519).

(9)  COM(2007)0723.

(10)  Kommissionens hvidbog »En køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem« (COM(2011)0144).

(11)  Skøn foretaget af PriceWaterhouseCoopers over »bæredygtighedsrelaterede globale forretningsmuligheder inden for naturressourcer (herunder energi, skovbrug, fødevarer og landbrug, vand og metaller)« og WBCSD (2010) Vision 2050: The New Agenda for Business, World Business Council for Sustainable Development: Geneve, webadresse: http://www.wbcsd.org/web/projects/BZrole/Vision2050-FullReport_Final.pdf

(12)  COM(2008)0699.

(13)  Europa-Parlamentet, »Policy Department Economic and Scientific Policy, Eco-innovation — putting the EU on the path to a resource and energy efficient economy, Study and briefing notes«, marts 2009.

(14)  Eco-innovation Observatory, »The Eco-Innovation Challenge — Pathways to a resource-efficient Europe — Annual Report 2010«, maj 2011.

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006.

(16)  
  Med forbehold af budgettet til denne Samfundsmæssige udfordring.

(17)  
  C(2008)1329 af 10.4.2008.

BILAG II

Resultatindikatorer

I følgende tabel anføres en række vigtige indikatorer til vurdering af resultater og indvirkning i forhold til de specifikke mål for Horisont 2020
  , som kan tilpasses i forbindelse med gennemførelsen af Horisont 2020
  .

1.   DEL I. INDSATSOMRÅDET »VIDENSKABELIG TOPKVALITET«

Indikatorer for de
  specifikke mål:

Det Europæiske Forskningsråd

| — | Andelen af publikationer fra EFR-finansierede projekter, som er blandt de 1 % oftest citerede
  inden for de enkelte videnskabsområder |
| --- | --- |

—

Andelen af publikationer fra EFR-finansierede projekter, som er blandt de 1 % oftest citerede
  inden for de enkelte videnskabsområder

Fremtidige og nye teknologier

| — | Publikationer i ansete fagfællebedømte tidsskrifter |
| --- | --- |

—

Publikationer i ansete fagfællebedømte tidsskrifter

| — | Patentansøgninger
  og tildelte patenter
  vedrørende fremtidige og nye teknologier |
| --- | --- |

—

Patentansøgninger
  og tildelte patenter
  vedrørende fremtidige og nye teknologier

Marie
  Sklodowska-Curie-aktioner
  vedrørende kvalifikationer, uddannelse og karriereudvikling

| — | Udveksling af forskere, herunder ph.d.-kandidater, på tværs af sektorer og lande |
| --- | --- |

—

Udveksling af forskere, herunder ph.d.-kandidater, på tværs af sektorer og lande

Europæisk forskningsinfrastruktur (herunder e-infrastruktur)

| — | Antallet af forskere, som har opnået adgang til
  forskningsinfrastrukturer ▌ved hjælp af EU-støtte ▌ |
| --- | --- |

—

Antallet af forskere, som har opnået adgang til
  forskningsinfrastrukturer ▌ved hjælp af EU-støtte ▌

2.   DEL II. INDSATSOMRÅDET »INDUSTRIELT LEDERSKAB«

Indikatorer for de
  specifikke mål:

Lederskab inden for støtte- og industriteknologi (ikt, nanoteknologier, avancerede materialer, bioteknologier, avanceret produktion og rumteknologier)

| — | Patentansøgninger
  og tildelte patenter
  vedrørende forskellige støtte- og industriteknologier |
| --- | --- |

—

Patentansøgninger
  og tildelte patenter
  vedrørende forskellige støtte- og industriteknologier

| — | Andelen af deltagende SMV'er, der indfører innovationer, som er nye for virksomheden eller markedet (i løbet af projektperioden plus tre år) |
| --- | --- |

—

Andelen af deltagende SMV'er, der indfører innovationer, som er nye for virksomheden eller markedet (i løbet af projektperioden plus tre år)

| — | Antal offentlig-private publikationer |
| --- | --- |

—

Antal offentlig-private publikationer

Adgang til risikovillig kapital

| — | De samlede investeringer, der mobiliseres via gældsfinansiering og venturekapitalinvesteringer |
| --- | --- |

—

De samlede investeringer, der mobiliseres via gældsfinansiering og venturekapitalinvesteringer

| — | Antal finansierede organisationer, og hvor mange private midler der er rejst |
| --- | --- |

—

Antal finansierede organisationer, og hvor mange private midler der er rejst

Innovation i små og mellemstore virksomheder

| — | Andelen af deltagende SMV'er, der indfører innovationer, som er nye for virksomheden eller markedet (i løbet af projektperioden plus tre år) |
| --- | --- |

—

Andelen af deltagende SMV'er, der indfører innovationer, som er nye for virksomheden eller markedet (i løbet af projektperioden plus tre år)

| — | Vækst og jobskabelse i deltagende SMV'er |
| --- | --- |

—

Vækst og jobskabelse i deltagende SMV'er

3.   DEL III. INDSATSOMRÅDET »SAMFUNDSMÆSSIGE UDFORDRINGER«

Indikatorer for de
  specifikke mål:

For alle samfundsmæssige udfordringer:

| — | Publikationer i anerkendte fagfællebedømte tidsskrifter vedrørende de forskellige samfundsmæssige udfordringer |
| --- | --- |

—

Publikationer i anerkendte fagfællebedømte tidsskrifter vedrørende de forskellige samfundsmæssige udfordringer

| — | Patentansøgninger
  og tildelte patenter
  inden for de områder, som de forskellige samfundsmæssige udfordringer vedrører |
| --- | --- |

—

Patentansøgninger
  og tildelte patenter
  inden for de områder, som de forskellige samfundsmæssige udfordringer vedrører

| — | Antal prototyper og testaktiviteter |
| --- | --- |

—

Antal prototyper og testaktiviteter

| — | Antal offentlig-private publikationer |
| --- | --- |

—

Antal offentlig-private publikationer

For hver af udfordringerne vurderes endvidere fremskridtene i forhold til bidraget til specifikke mål, som er beskrevet i bilag I til forordning (EU) nr. XX/2012 [Horisont 2020-forordningen].

4.   DEL IV »DET FÆLLES FORSKNINGSCENTERS IKKE-NUKLEARE DIREKTE AKTIONER«

Indikatorer for de
  specifikke mål:

| — | Antallet af konkrete specifikke virkninger for europæiske politikker som følge af teknisk og videnskabelig støtte fra Det Fælles Forskningscenter |
| --- | --- |

—

Antallet af konkrete specifikke virkninger for europæiske politikker som følge af teknisk og videnskabelig støtte fra Det Fælles Forskningscenter

| — | Antal fagfællebedømte publikationer
  i anerkendte tidsskrifter |
| --- | --- |

—

Antal fagfællebedømte publikationer
  i anerkendte tidsskrifter

BILAG III

Overvågning

Kommissionen overvåger gennemførelsen af Horisont 2020 og navnlig følgende:

| 1. | Bidrag til gennemførelsen af det europæiske forskningsrum |
| --- | --- |

1.

Bidrag til gennemførelsen af det europæiske forskningsrum

| 2. | Bredere deltagelse |
| --- | --- |

2.

Bredere deltagelse

| 3. | SMV'ers deltagelse |
| --- | --- |

3.

SMV'ers deltagelse

| 4. | Samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber |
| --- | --- |

4.

Samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber

| 5. | Videnskab og samfund |
| --- | --- |

5.

Videnskab og samfund

| 6. | Køn |
| --- | --- |

6.

Køn

| 7. | Internationalt samarbejde |
| --- | --- |

7.

Internationalt samarbejde

| 8. | Bæredygtig udvikling og klimaforandringer, herunder oplysning om udgifter med relation til klimaforandringer |
| --- | --- |

8.

Bæredygtig udvikling og klimaforandringer, herunder oplysning om udgifter med relation til klimaforandringer

| 9. | Brodannelse mellem opdagelse og markedsføring |
| --- | --- |

9.

Brodannelse mellem opdagelse og markedsføring

| 10. | Digital dagsorden |
| --- | --- |

10.

Digital dagsorden

| 11. | Den private sektors deltagelse |
| --- | --- |

11.

Den private sektors deltagelse

| 12. | Finansiering af offentlig-private og offentlig-offentlige partnerskaber |
| --- | --- |

12.

Finansiering af offentlig-private og offentlig-offentlige partnerskaber

| 13. | Kommunikation og formidling |
| --- | --- |

13.

Kommunikation og formidling

| 14. | Deltagelsesmønstre for uafhængige eksperter |
| --- | --- |

14.

Deltagelsesmønstre for uafhængige eksperter

BILAG IV

Oplysninger, der skal fremlægges af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 8a, stk. 2

| 1. | Oplysninger om individuelle projekter, som muliggør overvågning af det enkelte forslags komplette forløb, og som navnlig omfatter:







  — | fremlagte forslag |
| --- | --- | --- |

1.

—

fremlagte forslag

| — | evalueringsresultater for det enkelte forslag |
| --- | --- |

—

evalueringsresultater for det enkelte forslag

| — | tilskudsaftaler |
| --- | --- |

—

tilskudsaftaler

| — | gennemførte projekter. |
| --- | --- |

—

gennemførte projekter.

| 2. | Oplysninger om resultaterne af den enkelte indkaldelse af forslag og gennemførelse af projekterne, der navnlig omfatter:







  — | resultaterne af den enkelte indkaldelse af forslag |
| --- | --- | --- |

2.

—

resultaterne af den enkelte indkaldelse af forslag

| — | udfaldet af forhandlingerne om tilskudsaftaler |
| --- | --- |

—

udfaldet af forhandlingerne om tilskudsaftaler

| — | gennemførelse af projekterne, herunder betalingsoplysninger og resultatet af projekterne. |
| --- | --- |

—

gennemførelse af projekterne, herunder betalingsoplysninger og resultatet af projekterne.

| 3. | Oplysninger om gennemførelsen af programmet, herunder relevante oplysninger på rammeprogramplan, det specifikke program og de enkelte emner og FFC samt synergier med andre relevante EU-programmer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oplysninger om gennemførelsen af budgettet for Horisont 2020, herunder oplysninger om forpligtelser og betalinger vedrørende initiativer under artikel 185 og 187. |
| --- | --- |

4.

BILAG V

Programudvalgets sammensætninger

Liste over Horisont 2020-programudvalgets sammensætninger

   (1)

  i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1a:

| 1. | Strategisk sammensætning: Strategisk oversigt over gennemførelsen af det samlede program, sammenhæng på tværs af de forskellige dele af programmet og tværgående spørgsmål, herunder »Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen« og »Videnskab med og for samfundet«. |
| --- | --- |

1.

Strategisk sammensætning: Strategisk oversigt over gennemførelsen af det samlede program, sammenhæng på tværs af de forskellige dele af programmet og tværgående spørgsmål, herunder »Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen« og »Videnskab med og for samfundet«.

Del I — Videnskabelig topkvalitet:

| 2. | Det Europæiske Forskningsråd (EFR), Fremtidige og nye teknologier (FET) og Marie Skłodowska-Curie-aktioner |
| --- | --- |

2.

Det Europæiske Forskningsråd (EFR), Fremtidige og nye teknologier (FET) og Marie Skłodowska-Curie-aktioner

| 3. | Forskningsinfrastruktur |
| --- | --- |

3.

Forskningsinfrastruktur

Del II — Industrielt lederskab:

| 4. | Informations- og kommunikationsteknologi (ikt) |
| --- | --- |

4.

Informations- og kommunikationsteknologi (ikt)

| 5. | Nanoteknologier, avancerede materialer, bioteknologi, avanceret produktion og forarbejdning |
| --- | --- |

5.

Nanoteknologier, avancerede materialer, bioteknologi, avanceret produktion og forarbejdning

| 6. | Rumforskning |
| --- | --- |

6.

Rumforskning

| 7. | SMV'er og Adgang til risikovillig kapital |
| --- | --- |

7.

SMV'er og Adgang til risikovillig kapital

Del III — Samfundsmæssige udfordringer:

| 8. | Sundhed, demografisk udvikling og trivsel |
| --- | --- |

8.

Sundhed, demografisk udvikling og trivsel

| 9. | Fødevaresikkerhed, bæredygtigt landbrug og skovbrug, havforskning og forskning i indre vandveje samt bioøkonomien |
| --- | --- |

9.

Fødevaresikkerhed, bæredygtigt landbrug og skovbrug, havforskning og forskning i indre vandveje samt bioøkonomien

| 10. | Sikker, ren og effektiv energi |
| --- | --- |

10.

Sikker, ren og effektiv energi

| 11. | Intelligent, grøn og integreret transport |
| --- | --- |

11.

Intelligent, grøn og integreret transport

| 12. | Klimaindsats, miljø, ressourceeffektivitet og råstofforsyning |
| --- | --- |

12.

Klimaindsats, miljø, ressourceeffektivitet og råstofforsyning

| 13. | Europa i en verden i forandring — inklusive, innovative og reflekterende samfund |
| --- | --- |

13.

Europa i en verden i forandring — inklusive, innovative og reflekterende samfund

| 14. | Sikre samfund — beskytte Europas og dets borgeres frihed og sikkerhed |
| --- | --- |

14.

Sikre samfund — beskytte Europas og dets borgeres frihed og sikkerhed

---

(1)  Med henblik på at lette gennemførelsen af programmet vil Kommissionen for hvert møde i programudvalget som fastlagt på dagsordenen i overensstemmelse med de fastlagte retningslinjer refundere udgifterne til én repræsentant pr. medlemsstat samt én ekspert/rådgiver pr. medlemsstat for de dagsordenspunkter, hvor en medlemsstat har brug for særlig ekspertise.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/380 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/380

---

P7_TA(2013)0505

Europæiske statistikker ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker (COM(2012)0167 — C7-0101/2012 — 2012/0084(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: Førstebehandling)

(2016/C 436/59)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0167),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt Parlamentet forslaget (C7–0101/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt Parlamentet forslaget (C7–0101/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det det spanske Deputeretkammer og det spanske Senat og det østrigske Forbundsråd, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det det spanske Deputeretkammer og det spanske Senat og det østrigske Forbundsråd, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 6. november 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 6. november 2012 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0436/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0436/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag væsentligt eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag væsentligt eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand om at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand om at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 374 af 4.12.2012, s. 2.

---

P7_TC1-COD(2012)0084

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker

(Tekst af relevans for EØS og for Schweiz)

[Ændringsforslag 43]

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 338, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det europæiske statistiske system (EES) har som partnerskab generelt haft succes med at konsolidere sine aktiviteter for at sikre udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af
  regulerede og pålidelige
  europæiske statistikker af en høj kvalitet, blandt andet ved at forbedre styringen af systemet. |
| --- | --- |

(1)

Det europæiske statistiske system (EES) har som partnerskab generelt haft succes med at konsolidere sine aktiviteter for at sikre udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af
  regulerede og pålidelige
  europæiske statistikker af en høj kvalitet, blandt andet ved at forbedre styringen af systemet.

| (2) | Der er dog konstateret ▌ svagheder, navnlig med hensyn til det statistiske kvalitetsstyringssystem.
  Disse svagheder har medvirket til at fremhæve behovet for at sikre, at statistiske myndigheder er uafhængige af et eventuelt politisk pres på nationalt plan og på EU-plan. |
| --- | --- |

(2)

Der er dog konstateret ▌ svagheder, navnlig med hensyn til det statistiske kvalitetsstyringssystem.
  Disse svagheder har medvirket til at fremhæve behovet for at sikre, at statistiske myndigheder er uafhængige af et eventuelt politisk pres på nationalt plan og på EU-plan.

| (3) | I sin meddelelse »Effektiv kvalitetsstyring inden for europæiske statistikker« af 15. april 2011 foreslog Kommissionen en række tiltag til at afhjælpe disse svagheder
  og til at styrke styringen af ESS
  . Kommissionen foreslog navnlig en målrettet ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (3). |
| --- | --- |

(3)

I sin meddelelse »Effektiv kvalitetsstyring inden for europæiske statistikker« af 15. april 2011 foreslog Kommissionen en række tiltag til at afhjælpe disse svagheder
  og til at styrke styringen af ESS
  . Kommissionen foreslog navnlig en målrettet ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (3).

| (4) | Rådet hilste i sine konklusioner af 20. juni 2011 Kommissionens initiativ velkommen og understregede vigtigheden af en løbende forbedring af ESS' styring og effektivitet. |
| --- | --- |

(4)

Rådet hilste i sine konklusioner af 20. juni 2011 Kommissionens initiativ velkommen og understregede vigtigheden af en løbende forbedring af ESS' styring og effektivitet.

| (5) | Der bør desuden tages hensyn til, hvilken virkning den seneste udvikling i forbindelse med rammerne for Unionens økonomiske styring har på det statistiske område, navnlig aspekter vedrørende statistisk uafhængighed som f.eks. gennemsigtige procedurer for ansættelse og afskedigelse, budgetbevillinger og offentliggørelseskalendere, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1175/2011 (4), samt aspekter vedrørende kravet om, at organer, som har til opgave at overvåge gennemførelsen af nationale finanspolitiske regler, har funktionel autonomi, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 (5). |
| --- | --- |

(5)

Der bør desuden tages hensyn til, hvilken virkning den seneste udvikling i forbindelse med rammerne for Unionens økonomiske styring har på det statistiske område, navnlig aspekter vedrørende statistisk uafhængighed som f.eks. gennemsigtige procedurer for ansættelse og afskedigelse, budgetbevillinger og offentliggørelseskalendere, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1175/2011 (4), samt aspekter vedrørende kravet om, at organer, som har til opgave at overvåge gennemførelsen af nationale finanspolitiske regler, har funktionel autonomi, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 (5).

| (6) | Disse aspekter
  , der vedrører faglig uafhængighed, såsom gennemsigtige procedurer for ansættelse og afskedigelse, budgetbevillinger og offentliggørelseskalendere,
  bør ikke begrænses til statistikker, der er udarbejdet med henblik på budgetovervågningssystemet og proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, men bør gælde for alle europæiske statistikker, der udvikles, udarbejdes og formidles af ESS. |
| --- | --- |

(6)

Disse aspekter
  , der vedrører faglig uafhængighed, såsom gennemsigtige procedurer for ansættelse og afskedigelse, budgetbevillinger og offentliggørelseskalendere,
  bør ikke begrænses til statistikker, der er udarbejdet med henblik på budgetovervågningssystemet og proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, men bør gælde for alle europæiske statistikker, der udvikles, udarbejdes og formidles af ESS.

| (6a) | Kvaliteten af de europæiske statistikker og deres relevans for en evidensbaseret beslutningstagning bør løbende revideres, bl.a. gennem en vurdering af deres merværdi i forhold til at nå målene i Europa 2020-strategien, som anført i Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010»Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«, herunder målene vedrørende vækst og beskæftigelse samt socialøkonomi. Hvor dette er relevant, bør det område, de europæiske statistikker dækker, tilpasses. |
| --- | --- |

(6a)

Kvaliteten af de europæiske statistikker og deres relevans for en evidensbaseret beslutningstagning bør løbende revideres, bl.a. gennem en vurdering af deres merværdi i forhold til at nå målene i Europa 2020-strategien, som anført i Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010»Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«, herunder målene vedrørende vækst og beskæftigelse samt socialøkonomi. Hvor dette er relevant, bør det område, de europæiske statistikker dækker, tilpasses.

| (7) | Endvidere er det en nødvendig betingelse for
  sikringen af
  de statistiske myndigheders faglige uafhængighed
  samt af statistiske data af høj kvalitet
  , at der på årsbasis eller over en flerårig periode afsættes tilstrækkelige ressourcer til at opfylde de statistiske behov. |
| --- | --- |

(7)

Endvidere er det en nødvendig betingelse for
  sikringen af
  de statistiske myndigheders faglige uafhængighed
  samt af statistiske data af høj kvalitet
  , at der på årsbasis eller over en flerårig periode afsættes tilstrækkelige ressourcer til at opfylde de statistiske behov.

| (8) | Med henblik herpå bør de statistiske myndigheders faglige uafhængighed styrkes, og der bør
  sikres
  minimumsstandarder
  , der gælder for hele Unionen, og der bør udarbejdes særlige garantier til
  lederne af de nationale statistiske kontorer, ▌ når det gælder udførelse af statistiske opgaver, organisationsledelse og ressourcetildeling.
  Procedurerne for ansættelse af ledere af de nationale statistiske kontorer bør være gennemsigtige og udelukkende baseret på faglige kriterier under behørig hensyntagen til lige muligheder og navnlig til balance mellem kønnene. I den forbindelse bør de nationale parlamenter også deltage fuldt ud og bør, hvor det er relevant og i overensstemmelse med deres nationale lovgivning, fremme statistikernes uafhængighed og øge den demokratiske ansvarlighed af politikken på det statistiske område. |
| --- | --- |

(8)

Med henblik herpå bør de statistiske myndigheders faglige uafhængighed styrkes, og der bør
  sikres
  minimumsstandarder
  , der gælder for hele Unionen, og der bør udarbejdes særlige garantier til
  lederne af de nationale statistiske kontorer, ▌ når det gælder udførelse af statistiske opgaver, organisationsledelse og ressourcetildeling.
  Procedurerne for ansættelse af ledere af de nationale statistiske kontorer bør være gennemsigtige og udelukkende baseret på faglige kriterier under behørig hensyntagen til lige muligheder og navnlig til balance mellem kønnene. I den forbindelse bør de nationale parlamenter også deltage fuldt ud og bør, hvor det er relevant og i overensstemmelse med deres nationale lovgivning, fremme statistikernes uafhængighed og øge den demokratiske ansvarlighed af politikken på det statistiske område.

| (8a) | Mens troværdige europæiske statistikker kræver streng faglig uafhængighed hos statistikerne, bør europæiske statistikker reagere på politiske behov og yde statistisk støtte til nye politiske initiativer på nationalt plan og EU-plan. |
| --- | --- |

(8a)

Mens troværdige europæiske statistikker kræver streng faglig uafhængighed hos statistikerne, bør europæiske statistikker reagere på politiske behov og yde statistisk støtte til nye politiske initiativer på nationalt plan og EU-plan.

| (8b) | Det er nødvendigt, at Eurostats uafhængighed konsolideres og garanteres gennem effektiv parlamentarisk tilsyn og kontrol. |
| --- | --- |

(8b)

Det er nødvendigt, at Eurostats uafhængighed konsolideres og garanteres gennem effektiv parlamentarisk tilsyn og kontrol.

| (9) | Endvidere bør omfanget af den koordinerende rolle, som de nationale statistiske kontorer allerede har fået tildelt
  i forbindelse med europæiske statistikker, der udarbejdes gennem ESS,
  præciseres, således at der opnås en mere effektiv koordinering
  på nationalt plan
  af statistiske opgaver
  inden for ESS
  , herunder kvalitetsstyring
  , mens der samtidig tages behørigt hensyn til de statistiske opgaver, der udføres af Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB)
  .
  Den igangværende koordinering og samarbejdet mellem de nationale statistiske kontorer og Eurostat er ligeledes en vigtig del af en effektiv koordinering af statistiske aktiviteter inden for ESS. Den institutionelle adskillelse af ESCB og centralbankernes uafhængighed bør respekteres inden for rammerne af udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker under den respektive ledelsesstruktur og de statistiske arbejdsprogrammer for ESS og ESCB. |
| --- | --- |

(9)

Endvidere bør omfanget af den koordinerende rolle, som de nationale statistiske kontorer allerede har fået tildelt
  i forbindelse med europæiske statistikker, der udarbejdes gennem ESS,
  præciseres, således at der opnås en mere effektiv koordinering
  på nationalt plan
  af statistiske opgaver
  inden for ESS
  , herunder kvalitetsstyring
  , mens der samtidig tages behørigt hensyn til de statistiske opgaver, der udføres af Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB)
  .
  Den igangværende koordinering og samarbejdet mellem de nationale statistiske kontorer og Eurostat er ligeledes en vigtig del af en effektiv koordinering af statistiske aktiviteter inden for ESS. Den institutionelle adskillelse af ESCB og centralbankernes uafhængighed bør respekteres inden for rammerne af udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker under den respektive ledelsesstruktur og de statistiske arbejdsprogrammer for ESS og ESCB.

| (10) | For at lette byrden for statistikmyndighederne og respondenterne bør de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder hurtigt og gratis kunne få adgang til og anvende administrative registre, herunder registre, som føres elektronisk, samt integrere disse registre i statistikker. |
| --- | --- |

(10)

For at lette byrden for statistikmyndighederne og respondenterne bør de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder hurtigt og gratis kunne få adgang til og anvende administrative registre, herunder registre, som føres elektronisk, samt integrere disse registre i statistikker.

| (10a) | Europæiske statistikker bør være lette at sammenligne og få adgang til, og de bør ajourføres prompte og med regelmæssige mellemrum for at sikre, at Unionens politikker og finansieringsinitiativer fuldt ud tager hensyn til udviklingen i Unionen, især hvad angår følgerne af den økonomiske krise. |
| --- | --- |

(10a)

Europæiske statistikker bør være lette at sammenligne og få adgang til, og de bør ajourføres prompte og med regelmæssige mellemrum for at sikre, at Unionens politikker og finansieringsinitiativer fuldt ud tager hensyn til udviklingen i Unionen, især hvad angår følgerne af den økonomiske krise.

| (11) | De nationale statistiske kontorer bør endvidere på et tidligt stadium høres om udformningen af nye administrative registre, som vil kunne levere data til statistiske formål, og om planlagte ændringer af, eller nedlæggelse af, eksisterende administrative kilder. De bør også modtage relevante metadata fra ejerne af administrative data og koordinere standardiseringsaktiviteterne i forbindelse med administrative registre, der er relevante for produktionen af statistiske data. |
| --- | --- |

(11)

De nationale statistiske kontorer bør endvidere på et tidligt stadium høres om udformningen af nye administrative registre, som vil kunne levere data til statistiske formål, og om planlagte ændringer af, eller nedlæggelse af, eksisterende administrative kilder. De bør også modtage relevante metadata fra ejerne af administrative data og koordinere standardiseringsaktiviteterne i forbindelse med administrative registre, der er relevante for produktionen af statistiske data.

| (12) | Fortrolig behandling af data fra administrative registre bør sikres i henhold til de fælles principper og retningslinjer, der gælder for alle fortrolige data, der anvendes til udarbejdelse af europæiske statistikker. Der bør også indføres
  og offentliggøres
  systemer for vurdering af kvaliteten
  og gennemsigtigheden
  af disse data. |
| --- | --- |

(12)

Fortrolig behandling af data fra administrative registre bør sikres i henhold til de fælles principper og retningslinjer, der gælder for alle fortrolige data, der anvendes til udarbejdelse af europæiske statistikker. Der bør også indføres
  og offentliggøres
  systemer for vurdering af kvaliteten
  og gennemsigtigheden
  af disse data.

| (12a) | Alle brugere bør have adgang til samme data på samme tid, og embargoer bør strengt overholdes. Nationale statistiske kontorer bør udarbejde kalendere for offentliggørelsen af periodiske data. |
| --- | --- |

(12a)

Alle brugere bør have adgang til samme data på samme tid, og embargoer bør strengt overholdes. Nationale statistiske kontorer bør udarbejde kalendere for offentliggørelsen af periodiske data.

| (13) | Europæiske statistikkers kvalitet kan forbedres og brugernes tillid styrkes ved at inddrage de nationale regeringer i ansvaret for
  stringent
  anvendelse af den europæiske adfærdskodeks for europæiske statistikker (adfærdskodeksen). Derfor bør ▌en »forpligtende indsats for tillid til statistik« (forpligtelser) fastsat i hver enkelt medlemsstat, som
  tager hensyn til de nationale særtræk,
  omfatte særlige tilsagn fra regeringen om at implementere
  de statistiske principper, der er indeholdt i
  adfærdskodeksen.
  Denne indsats kunne omfatte
  nationale
  systemer til sikring af høj kvalitet,
  herunder selvevalueringer og forbedringstiltag
  samt tilsynsmekanismer
  . |
| --- | --- |

(13)

Europæiske statistikkers kvalitet kan forbedres og brugernes tillid styrkes ved at inddrage de nationale regeringer i ansvaret for
  stringent
  anvendelse af den europæiske adfærdskodeks for europæiske statistikker (adfærdskodeksen). Derfor bør ▌en »forpligtende indsats for tillid til statistik« (forpligtelser) fastsat i hver enkelt medlemsstat, som
  tager hensyn til de nationale særtræk,
  omfatte særlige tilsagn fra regeringen om at implementere
  de statistiske principper, der er indeholdt i
  adfærdskodeksen.
  Denne indsats kunne omfatte
  nationale
  systemer til sikring af høj kvalitet,
  herunder selvevalueringer og forbedringstiltag
  samt tilsynsmekanismer
  .

| (13a) | Der bør på Kommissionens (Eurostats) websted være let adgang til komplette, brugervenlige dataserier. Om muligt bør periodiske ajourføringer indeholde oplysninger om hver enkelt medlemsstat fra år til år og fra måned til måned. |
| --- | --- |

(13a)

Der bør på Kommissionens (Eurostats) websted være let adgang til komplette, brugervenlige dataserier. Om muligt bør periodiske ajourføringer indeholde oplysninger om hver enkelt medlemsstat fra år til år og fra måned til måned.

| (14) | Da produktionen af europæiske statistikker skal bygge på langsigtet operationel og finansiel planlægning for at sikre en høj grad af uafhængighed, bør det europæiske statistiske program dække samme periode som den flerårige finansielle ramme. |
| --- | --- |

(14)

Da produktionen af europæiske statistikker skal bygge på langsigtet operationel og finansiel planlægning for at sikre en høj grad af uafhængighed, bør det europæiske statistiske program dække samme periode som den flerårige finansielle ramme.

| (15) | Forordning (EF) nr. 223/2009 tillægger Kommissionen beføjelser til at gennemføre nogle af nævnte forordnings bestemmelser
  i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF

   (6).
  Som
  følge af
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011

   (7)

  , som ophæver afgørelse 1999/468/EF
  , bør de beføjelser, der tildeles Kommissionen ▌, tilpasses til
  denne nye lovgivningsmæssige ramme, og disse beføjelser bør derfor udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011. Kommissionen bør sikre, at gennemførelsesretsakter ikke pålægger medlemsstaterne eller respondenterne en væsentlig yderligere administrativ byrde.


  ▌ |
| --- | --- |

(15)

Forordning (EF) nr. 223/2009 tillægger Kommissionen beføjelser til at gennemføre nogle af nævnte forordnings bestemmelser
  i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF

   (6).
  Som
  følge af
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011

   (7)

  , som ophæver afgørelse 1999/468/EF
  , bør de beføjelser, der tildeles Kommissionen ▌, tilpasses til
  denne nye lovgivningsmæssige ramme, og disse beføjelser bør derfor udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011. Kommissionen bør sikre, at gennemførelsesretsakter ikke pålægger medlemsstaterne eller respondenterne en væsentlig yderligere administrativ byrde.

▌

| (19) | Målet for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af sit indhold og omfang bedre gennemføres på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(19)

Målet for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af sit indhold og omfang bedre gennemføres på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (20) | Udvalget for det Europæiske Statistiske System er blevet hørt. |
| --- | --- |

(20)

Udvalget for det Europæiske Statistiske System er blevet hørt.

| (20a) | Forordning (EF) nr. 223/2009 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed –– |
| --- | --- |

(20a)

Forordning (EF) nr. 223/2009 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed ––

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer til forordning (EF) nr. 223/2009

I forordning (EF) nr. 223/2009 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2, stk. 1, litra a), affattes således:






  »a) | »faglig uafhængighed«: statistikker skal udvikles, udarbejdes og formidles på et uafhængigt grundlag, særligt i forbindelse med fastlæggelsen af, hvilke teknikker, definitioner, metodologier og kilder der skal anvendes, samt af tidspunkterne for og indholdet af alle former for formidling,
  og udførelsen af disse opgaver skal ske
  uden at der modtages instrukser fra politisk hold, interessegrupper, EU-myndigheder eller nationale myndigheder« |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 2, stk. 1, litra a), affattes således:

»a)

»faglig uafhængighed«: statistikker skal udvikles, udarbejdes og formidles på et uafhængigt grundlag, særligt i forbindelse med fastlæggelsen af, hvilke teknikker, definitioner, metodologier og kilder der skal anvendes, samt af tidspunkterne for og indholdet af alle former for formidling,
  og udførelsen af disse opgaver skal ske
  uden at der modtages instrukser fra politisk hold, interessegrupper, EU-myndigheder eller nationale myndigheder«

| 2) | Artikel 5, stk. 1, affattes således:
  »1.   Den nationale statistiske myndighed, der udpeges af den enkelte medlemsstat som det organ, der er ansvarligt for koordinering af alle ▌aktiviteter til udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker
  på nationalt plan i henhold til denne forordning
  (det nationale statistiske kontor), fungerer i denne henseende som det eneste kontaktpunkt for Kommissionen (Eurostat) i statistiske spørgsmål.
  De nationale statistiske kontorers ansvar for koordinering omfatter alle andre nationale myndigheder, der er ansvarlige for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker
  , der er udarbejdet under denne forordning af alle andre nationale myndigheder, der deltager i ESS
  . De nationale statistiske kontorer er navnlig ansvarlige for på nationalt plan at koordinere den statistiske programmering og rapportering, kvalitetsovervågning,
  klar
  metodologi, fremsendelse af data og kommunikation vedrørende ESS' statistiske aktioner.
  De nationale statistiske kontorer og den relevante nationale centralbank (NCB) i sin egenskab af ESCB-medlem, der gennemfører statistiske ESCB-arbejdsprogrammer, samarbejder om emner, der vedrører europæiske statistikker, som er fælles for ESS og ESCB, med henblik på at sikre udarbejdelse af komplette og sammenhængende europæiske statistikker gennem de nationale statistiske kontorer og ESCB inden for deres respektive kompetenceområder.
  « |
| --- | --- |

2)

Artikel 5, stk. 1, affattes således:

»1.   Den nationale statistiske myndighed, der udpeges af den enkelte medlemsstat som det organ, der er ansvarligt for koordinering af alle ▌aktiviteter til udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker
  på nationalt plan i henhold til denne forordning
  (det nationale statistiske kontor), fungerer i denne henseende som det eneste kontaktpunkt for Kommissionen (Eurostat) i statistiske spørgsmål.

De nationale statistiske kontorers ansvar for koordinering omfatter alle andre nationale myndigheder, der er ansvarlige for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker
  , der er udarbejdet under denne forordning af alle andre nationale myndigheder, der deltager i ESS
  . De nationale statistiske kontorer er navnlig ansvarlige for på nationalt plan at koordinere den statistiske programmering og rapportering, kvalitetsovervågning,
  klar
  metodologi, fremsendelse af data og kommunikation vedrørende ESS' statistiske aktioner.
  De nationale statistiske kontorer og den relevante nationale centralbank (NCB) i sin egenskab af ESCB-medlem, der gennemfører statistiske ESCB-arbejdsprogrammer, samarbejder om emner, der vedrører europæiske statistikker, som er fælles for ESS og ESCB, med henblik på at sikre udarbejdelse af komplette og sammenhængende europæiske statistikker gennem de nationale statistiske kontorer og ESCB inden for deres respektive kompetenceområder.
  «

| 3) | Følgende artikel indsættes:


  »Artikel 5a




  Ledere af de nationale statistiske kontorer og ledere af andre nationale myndigheder med ansvar for statistik


  1.   
  Medlemsstaterne sikrer faglig uafhængighed
  inden for deres nationale statistiske system
  for de embedsmænd, der har ansvaret for de opgaver, der er fastsat i denne forordning
  .
  2.   
  I denne forbindelse skal
  lederne af de nationale statistiske kontorer:








  a) | alene have ansvaret for at fastlægge processer, statistiske metoder, standarder og procedurer samt indholdet af og tidspunkterne for statistiske udgivelser og offentliggørelser af europæiske statistikker udviklet, udarbejdet og formidlet af de nationale statistiske kontorer |
| --- | --- | --- |

3)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 5a

Ledere af de nationale statistiske kontorer og ledere af andre nationale myndigheder med ansvar for statistik

1.   
  Medlemsstaterne sikrer faglig uafhængighed
  inden for deres nationale statistiske system
  for de embedsmænd, der har ansvaret for de opgaver, der er fastsat i denne forordning
  .

2.   
  I denne forbindelse skal
  lederne af de nationale statistiske kontorer:

a)

alene have ansvaret for at fastlægge processer, statistiske metoder, standarder og procedurer samt indholdet af og tidspunkterne for statistiske udgivelser og offentliggørelser af europæiske statistikker udviklet, udarbejdet og formidlet af de nationale statistiske kontorer

| b) | tillægges beføjelse til at træffe afgørelse om alle spørgsmål vedrørende den interne forvaltning af de nationale statistiske kontorer |
| --- | --- |

b)

tillægges beføjelse til at træffe afgørelse om alle spørgsmål vedrørende den interne forvaltning af de nationale statistiske kontorer

| c) | handle uafhængigt under udførelsen af deres statistiske opgaver, hverken søge eller modtage instrukser fra nogen regering eller anden institution, noget andet organ eller kontor eller nogen anden enhed |
| --- | --- |

c)

handle uafhængigt under udførelsen af deres statistiske opgaver, hverken søge eller modtage instrukser fra nogen regering eller anden institution, noget andet organ eller kontor eller nogen anden enhed

| d) | være ansvarlige for de nationale statistiske kontorers statistiske aktiviteter og budgetgennemførelse |
| --- | --- |

d)

være ansvarlige for de nationale statistiske kontorers statistiske aktiviteter og budgetgennemførelse

| e) | offentliggøre en årlig rapport og om nødvendigt fremsætte bemærkninger om bevillingsspørgsmål, der vedrører de nationale statistiske kontorers statistiske aktiviteter |
| --- | --- |

e)

offentliggøre en årlig rapport og om nødvendigt fremsætte bemærkninger om bevillingsspørgsmål, der vedrører de nationale statistiske kontorers statistiske aktiviteter

| f) | koordinere de statistiske aktiviteter, som gennemføres af alle nationale myndigheder, som bidrager til at udvikle, udarbejde og formidle europæiske statistikker som omhandlet i artikel 5 |
| --- | --- |

f)

koordinere de statistiske aktiviteter, som gennemføres af alle nationale myndigheder, som bidrager til at udvikle, udarbejde og formidle europæiske statistikker som omhandlet i artikel 5

| g) | udarbejde nationale retningslinjer, hvor dette er nødvendigt, for at sikre kvalitet i udvikling, udarbejdelse og formidling af alle europæiske statistikker inden for deres nationale statistiske systemer og være ansvarlige for at sikre overholdelsen af disse retningslinjer inden for de nationale statistiske kontorer, samt |
| --- | --- |

g)

udarbejde nationale retningslinjer, hvor dette er nødvendigt, for at sikre kvalitet i udvikling, udarbejdelse og formidling af alle europæiske statistikker inden for deres nationale statistiske systemer og være ansvarlige for at sikre overholdelsen af disse retningslinjer inden for de nationale statistiske kontorer, samt

| h) | repræsentere deres nationale statistiske system i ESS. |
| --- | --- |

h)

repræsentere deres nationale statistiske system i ESS.

3.   
  Medlemsstaterne sikrer, at andre nationale myndigheder med ansvar for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker udfører sådanne opgaver i overensstemmelse med de nationale retningslinjer, der udarbejdes af lederen af det nationale statistiske kontor.

4.   
  Procedurerne for ansættelse, forflyttelse og afskedigelse af ledere af nationale statistiske kontorer og, hvor dette er relevant, statistiske ledere af andre nationale myndigheder, der udarbejder europæiske statistikker, skal være gennemsigtige, udelukkende baseret på faglige kriterier og ikke være politisk motiverede. De skal sikre, at princippet om lige muligheder, navnlig hvad angår køn, respekteres. Der skal gives en detaljeret begrundelse for afskedigelse af en leder af et nationalt statistisk kontor. Disse procedurer offentliggøres.

4a.
     
  Medlemsstater kan oprette et nationalt organ til sikring af den faglige uafhængighed af de personer, der udarbejder europæiske statistikker i den pågældende medlemsstat. Lederne af nationale statistiske kontorer og, hvor dette er relevant, de statistiske ledere af andre nationale myndigheder, der udarbejder europæiske statistikker, kan modtage rådgivning fra sådanne organer. Procedurerne for ansættelse, forflyttelse og afskedigelse af medlemmerne af sådanne organer skal være gennemsigtig og udelukkende baseret på faglige kriterier og ikke politisk motiveret.
  «

| 4) | Artikel 6, stk. 2
  og 3
  , affattes således:
  »2.   På EU-plan skal Kommissionen (Eurostat) handle uafhængigt ved sikringen af, at udarbejdelsen af europæiske statistikker sker efter de fastsatte regler og principper for statistikker
  gennem samarbejde og koordination med nationale statistiske kontorer
  .


  3.
     
  Uden at dette berører artikel 5 i protokollen om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (ESCB-statutten), koordinerer Kommissionen (Eurostat) EU-institutionernes og -organernes statistiske aktiviteter især for at sikre dataenes kontinuitet og kvalitet og begrænse indberetningsbyrden til et minimum. Med henblik herpå kan Kommissionen (Eurostat) anmode EU-institutionerne eller -organerne om inden for deres respektive kompetenceområder at rådføre sig eller samarbejde med den i forbindelse med udvikling af metoder og systemer til statistiske formål. En institution eller et organ, som agter at udarbejde statistikker, skal rådføre sig med Kommissionen (Eurostat) og tage hensyn til dens eventuelle anbefalinger i denne sammenhæng.
  « |
| --- | --- |

4)

Artikel 6, stk. 2
  og 3
  , affattes således:

»2.   På EU-plan skal Kommissionen (Eurostat) handle uafhængigt ved sikringen af, at udarbejdelsen af europæiske statistikker sker efter de fastsatte regler og principper for statistikker
  gennem samarbejde og koordination med nationale statistiske kontorer
  .

3.
     
  Uden at dette berører artikel 5 i protokollen om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (ESCB-statutten), koordinerer Kommissionen (Eurostat) EU-institutionernes og -organernes statistiske aktiviteter især for at sikre dataenes kontinuitet og kvalitet og begrænse indberetningsbyrden til et minimum. Med henblik herpå kan Kommissionen (Eurostat) anmode EU-institutionerne eller -organerne om inden for deres respektive kompetenceområder at rådføre sig eller samarbejde med den i forbindelse med udvikling af metoder og systemer til statistiske formål. En institution eller et organ, som agter at udarbejde statistikker, skal rådføre sig med Kommissionen (Eurostat) og tage hensyn til dens eventuelle anbefalinger i denne sammenhæng.
  «

| 4a) | Følgende artikel indsættes:




  »Artikel 6a




  Generaldirektør i Kommissionen (Eurostat)




  1.
     
  Kommissionens statistiske kontor (Eurostat) ledes af en generaldirektør. Generaldirektøren udpeges af Kommissionen for en periode på syv år uden mulighed for genvalg i overensstemmelse med den procedure, som er anført i stk. 2.




  2.
     
  Kommissionen offentliggør en indkaldelse af ansøgninger i Den Europæiske Unions Tidende, senest seks måneder inden den siddende generaldirektørs mandat udløber. Proceduren for ansættelse, forflyttelse og afskedigelse af generaldirektøren skal sikre, at princippet om lige muligheder, navnlig hvad angår køn, respekteres, skal være gennemsigtig og skal udelukkende være baseret på faglige kriterier og ikke være politisk motiveret. Kommissionen udnævner generaldirektøren efter høring af Europa-Parlamentet og Rådet.




  3.
     
  Generaldirektøren har alene ansvaret for at fastlægge processer, statistiske metoder, standarder og procedurer samt indholdet af og tidspunkterne for statistiske offentliggørelser for så vidt angår alle statistikker udarbejdet af Kommissionen (Eurostat). Generaldirektøren tillægges beføjelse til at træffe afgørelse om alle spørgsmål vedrørende den interne forvaltning af Kommissionen (Eurostat). Ved udførelsen af disse opgaver skal generaldirektøren handle i fuld uafhængighed og må hverken søge eller modtage instrukser fra nogen regering eller institution eller noget organ, kontor eller agentur. Såfremt generaldirektøren mener, at en foranstaltning fra Kommissionens side drager hans eller hendes uafhængighed i tvivl, skal vedkommende straks underrette Europa-Parlamentet.




  4.
     
  Generaldirektøren er ansvarlig for Kommissionens (Eurostats) statistiske aktiviteter og budgetgennemførelse. Han eller hun giver hvert år som led i den statistiske dialog møde for Europa-Parlamentets relevante udvalg for at drøfte forhold vedrørende statistisk styring, metodologi og statistisk innovation og fremsætter bemærkninger om bevillingsspørgsmål, der vedrører Kommissionens (Eurostats) statistiske aktiviteter.




  5.
     
  Kommissionen hører Europa-Parlamentet, inden den pålægger generaldirektøren disciplinære sanktioner. Disciplinære sanktioner mod generaldirektøren skal træffes i form af en begrundet afgørelse, som sendes til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring til orientering.« |
| --- | --- |

4a)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 6a

Generaldirektør i Kommissionen (Eurostat)

1.
     
  Kommissionens statistiske kontor (Eurostat) ledes af en generaldirektør. Generaldirektøren udpeges af Kommissionen for en periode på syv år uden mulighed for genvalg i overensstemmelse med den procedure, som er anført i stk. 2.

2.
     
  Kommissionen offentliggør en indkaldelse af ansøgninger i Den Europæiske Unions Tidende, senest seks måneder inden den siddende generaldirektørs mandat udløber. Proceduren for ansættelse, forflyttelse og afskedigelse af generaldirektøren skal sikre, at princippet om lige muligheder, navnlig hvad angår køn, respekteres, skal være gennemsigtig og skal udelukkende være baseret på faglige kriterier og ikke være politisk motiveret. Kommissionen udnævner generaldirektøren efter høring af Europa-Parlamentet og Rådet.

3.
     
  Generaldirektøren har alene ansvaret for at fastlægge processer, statistiske metoder, standarder og procedurer samt indholdet af og tidspunkterne for statistiske offentliggørelser for så vidt angår alle statistikker udarbejdet af Kommissionen (Eurostat). Generaldirektøren tillægges beføjelse til at træffe afgørelse om alle spørgsmål vedrørende den interne forvaltning af Kommissionen (Eurostat). Ved udførelsen af disse opgaver skal generaldirektøren handle i fuld uafhængighed og må hverken søge eller modtage instrukser fra nogen regering eller institution eller noget organ, kontor eller agentur. Såfremt generaldirektøren mener, at en foranstaltning fra Kommissionens side drager hans eller hendes uafhængighed i tvivl, skal vedkommende straks underrette Europa-Parlamentet.

4.
     
  Generaldirektøren er ansvarlig for Kommissionens (Eurostats) statistiske aktiviteter og budgetgennemførelse. Han eller hun giver hvert år som led i den statistiske dialog møde for Europa-Parlamentets relevante udvalg for at drøfte forhold vedrørende statistisk styring, metodologi og statistisk innovation og fremsætter bemærkninger om bevillingsspørgsmål, der vedrører Kommissionens (Eurostats) statistiske aktiviteter.

5.
     
  Kommissionen hører Europa-Parlamentet, inden den pålægger generaldirektøren disciplinære sanktioner. Disciplinære sanktioner mod generaldirektøren skal træffes i form af en begrundet afgørelse, som sendes til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring til orientering.«

| 5) | I artikel 11 indsættes
  følgende stykker
  :
  »3.   Medlemsstaterne
  og Kommissionen
  træffer alle
  de
  nødvendige foranstaltninger til implementering af
  de statistiske principper som omhandlet i artikel 2, stk. 1,
  for at bevare tilliden til
  europæiske
  statistikker.
  Detaljerne i disse principper skal fastlægges i adfærdskodeksen.




  3a.
     
  En
  »forpligtende indsats for tillid til statistik« (forpligtelser)
  skal have til formål at sikre offentlig tillid til europæiske statistikker og fremskridt inden for gennemførelsen af de statistiske principper i adfærdskodeksen ved at inddrage medlemsstater og Kommissionen på passende vis i udarbejdelsen og offentliggørelsen på dennes websted af specifikke politikforpligtelser, der går i retning af generel tillid til statistikker, herunder et EU-resumé.




  3b.
     Forpligtelserne overvåges regelmæssigt af Kommissionen på grundlag af årlige rapporter, som medlemsstaterne indsender.


  Såfremt der ikke foreligger en offentliggørelse af en forpligtende indsats for tillid til statistik senest den ...

   (*1)

  tilsender den pågældende medlemsstat Kommissionen en statusrapport om gennemførelsen af adfærdskodeksen og, hvor dette er relevant, om den indsats, der er gjort for at etablere en sådan forpligtende indsats for tillid til statistik, og offentliggør denne.


  Kommissionen rapporterer til Europa-Parlamentet og Rådet om
  den offentliggjorte forpligtelse og om eventuelle statusrapporter senest den ...

   (*2).


  3c.
     
  Forpligtelserne for Kommissionen (Eurostat) kontrolleres regelmæssigt af Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan (ESGAB) på grundlag af en årlig rapport, der fremsendes af Kommissionen. Kommissionen rapporterer til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af disse forpligtelser senest den ...

   (*3)«.

  (*1)  tre år efter datoen for ikrafttræden af forordning (2012/0084(COD))."


  (*2)  
  tre år og seks måneder efter datoen for ikrafttræden af forordning (2012/0084(COD)).
  "


  (*3)  
  tre år efter datoen for ikrafttræden af forordning (2012/0084(COD)).
  " |
| --- | --- |

5)

I artikel 11 indsættes
  følgende stykker
  :

»3.   Medlemsstaterne
  og Kommissionen
  træffer alle
  de
  nødvendige foranstaltninger til implementering af
  de statistiske principper som omhandlet i artikel 2, stk. 1,
  for at bevare tilliden til
  europæiske
  statistikker.
  Detaljerne i disse principper skal fastlægges i adfærdskodeksen.

3a.
     
  En
  »forpligtende indsats for tillid til statistik« (forpligtelser)
  skal have til formål at sikre offentlig tillid til europæiske statistikker og fremskridt inden for gennemførelsen af de statistiske principper i adfærdskodeksen ved at inddrage medlemsstater og Kommissionen på passende vis i udarbejdelsen og offentliggørelsen på dennes websted af specifikke politikforpligtelser, der går i retning af generel tillid til statistikker, herunder et EU-resumé.

3b.
     Forpligtelserne overvåges regelmæssigt af Kommissionen på grundlag af årlige rapporter, som medlemsstaterne indsender.

Såfremt der ikke foreligger en offentliggørelse af en forpligtende indsats for tillid til statistik senest den ...

   (*1)

  tilsender den pågældende medlemsstat Kommissionen en statusrapport om gennemførelsen af adfærdskodeksen og, hvor dette er relevant, om den indsats, der er gjort for at etablere en sådan forpligtende indsats for tillid til statistik, og offentliggør denne.

Kommissionen rapporterer til Europa-Parlamentet og Rådet om
  den offentliggjorte forpligtelse og om eventuelle statusrapporter senest den ...

   (*2).

3c.
     
  Forpligtelserne for Kommissionen (Eurostat) kontrolleres regelmæssigt af Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan (ESGAB) på grundlag af en årlig rapport, der fremsendes af Kommissionen. Kommissionen rapporterer til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af disse forpligtelser senest den ...

   (*3)«.

(*1)  tre år efter datoen for ikrafttræden af forordning (2012/0084(COD))."

(*2)  
  tre år og seks måneder efter datoen for ikrafttræden af forordning (2012/0084(COD)).
  "

(*3)  
  tre år efter datoen for ikrafttræden af forordning (2012/0084(COD)).
  "

| 6) | I
  artikel 12
  foretages hermed følgende ændringer:










  a) | Stk. 2 og 3
  affattes således:
  »2.   Bestemte kvalitetskrav som f.eks. målværdier og minimumsstandarder for statistikproduktionen kan
  også
  fastlægges i den sektorspecifikke lovgivning.


  Med henblik på at sikre en ensartet anvendelse af kvalitetskriterierne i denne artikels stk. 1 på de data, der er omfattet af sektorlovgivningen inden for bestemte statistiske områder, vedtager Kommissionen gennemførelsesretsakter, der fastsætter de nærmere regler for samt strukturen og hyppigheden af de kvalitetsrapporter, der kræves i henhold til den sektorspecifikke lovgivning. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 27, stk. 2.




  3.
     
  Medlemsstaterne forsyner Kommissionen (Eurostat) med rapporter om kvaliteten af de fremsendte data, herunder eventuelle bekymringer vedrørende disses nøjagtighed. Kommissionen vurderer kvaliteten af de fremsendte data på grundlag af en hensigtsmæssig analyse og udarbejder og offentliggør rapporter og meddelelser om kvaliteten af europæiske statistikker.
  « |
| --- | --- | --- |

6)

I
  artikel 12
  foretages hermed følgende ændringer:

a)

Stk. 2 og 3
  affattes således:

»2.   Bestemte kvalitetskrav som f.eks. målværdier og minimumsstandarder for statistikproduktionen kan
  også
  fastlægges i den sektorspecifikke lovgivning.

Med henblik på at sikre en ensartet anvendelse af kvalitetskriterierne i denne artikels stk. 1 på de data, der er omfattet af sektorlovgivningen inden for bestemte statistiske områder, vedtager Kommissionen gennemførelsesretsakter, der fastsætter de nærmere regler for samt strukturen og hyppigheden af de kvalitetsrapporter, der kræves i henhold til den sektorspecifikke lovgivning. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 27, stk. 2.

3.
     
  Medlemsstaterne forsyner Kommissionen (Eurostat) med rapporter om kvaliteten af de fremsendte data, herunder eventuelle bekymringer vedrørende disses nøjagtighed. Kommissionen vurderer kvaliteten af de fremsendte data på grundlag af en hensigtsmæssig analyse og udarbejder og offentliggør rapporter og meddelelser om kvaliteten af europæiske statistikker.
  «

| b) | Følgende stykker tilføjes:


  »
  3a.
     
  Af hensyn til gennemsigtigheden offentliggør Kommissionen (Eurostat), hvor dette er hensigtsmæssigt, sin vurdering af kvaliteten af nationale bidrag til europæiske statistikker.




  3b.
     
  Hvis den sektorspecifikke lovgivning giver mulighed for at pålægge medlemsstaterne bøder, i tilfælde hvor medlemsstaterne forvansker statistiske data, kan Kommissionen i overensstemmelse med traktaterne og sådan sektorspecifik lovgivning indlede og gennemføre undersøgelser i fornødent omfang, herunder eventuelt inspektioner på stedet med henblik på at fastslå, om en sådan forvanskning var alvorlig og forsætlig eller groft uagtsom. Kommissionen kan anmode om, at medlemsstaten fremsender relevante oplysninger under undersøgelsen.




  3c.
     
  Hvis Kommissionen mener, at en medlemsstat har forsømt at opfylde sine forpligtelser i henhold til denne forordning eller i henhold til gældende sektorlovgivning for så vidt angår fremlæggelse af statistiske oplysninger, skal den handle i overensstemmelse med traktatens artikel 258.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykker tilføjes:

»
  3a.
     
  Af hensyn til gennemsigtigheden offentliggør Kommissionen (Eurostat), hvor dette er hensigtsmæssigt, sin vurdering af kvaliteten af nationale bidrag til europæiske statistikker.

3b.
     
  Hvis den sektorspecifikke lovgivning giver mulighed for at pålægge medlemsstaterne bøder, i tilfælde hvor medlemsstaterne forvansker statistiske data, kan Kommissionen i overensstemmelse med traktaterne og sådan sektorspecifik lovgivning indlede og gennemføre undersøgelser i fornødent omfang, herunder eventuelt inspektioner på stedet med henblik på at fastslå, om en sådan forvanskning var alvorlig og forsætlig eller groft uagtsom. Kommissionen kan anmode om, at medlemsstaten fremsender relevante oplysninger under undersøgelsen.

3c.
     
  Hvis Kommissionen mener, at en medlemsstat har forsømt at opfylde sine forpligtelser i henhold til denne forordning eller i henhold til gældende sektorlovgivning for så vidt angår fremlæggelse af statistiske oplysninger, skal den handle i overensstemmelse med traktatens artikel 258.«

| 7) | Artikel 13, stk. 1, affattes således:
  »1.   I det europæiske statistiske program fastlægges rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker, hovedområderne og målsætningerne for de planlagte aktioner for en periode svarende til perioden for den flerårige finansielle ramme. Europa-Parlamentet og Rådet vedtager en beslutning herom. Programmets indvirkning og omkostningseffektivitet evalueres under medvirken af uafhængige eksperter.« |
| --- | --- |

7)

Artikel 13, stk. 1, affattes således:

»1.   I det europæiske statistiske program fastlægges rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker, hovedområderne og målsætningerne for de planlagte aktioner for en periode svarende til perioden for den flerårige finansielle ramme. Europa-Parlamentet og Rådet vedtager en beslutning herom. Programmets indvirkning og omkostningseffektivitet evalueres under medvirken af uafhængige eksperter.«

| 7a) | Artikel 14, stk. 2, affattes således:




  »2.
     
  Kommissionen kan ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtage en midlertidig direkte statistisk aktion, såfremt:










  a) | aktionen ikke omfatter dataindsamling, der dækker mere end tre referenceår |
| --- | --- | --- |

7a)

Artikel 14, stk. 2, affattes således:

»2.
     
  Kommissionen kan ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtage en midlertidig direkte statistisk aktion, såfremt:

a)

aktionen ikke omfatter dataindsamling, der dækker mere end tre referenceår

| b) | dataene allerede foreligger eller er tilgængelige på de nationale statistiske kontorer og hos andre ansvarlige nationale myndigheder eller kan tilvejebringes direkte gennem passende stikprøver til observation af den statistiske population på EU-plan med passende koordination med de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, og |
| --- | --- |

b)

dataene allerede foreligger eller er tilgængelige på de nationale statistiske kontorer og hos andre ansvarlige nationale myndigheder eller kan tilvejebringes direkte gennem passende stikprøver til observation af den statistiske population på EU-plan med passende koordination med de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, og

| c) | Unionen yder finansielle bidrag til de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder til at dække de meromkostninger, der måtte opstå i overensstemmelse med Europa-Parlamentets of Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012

   (8). |
| --- | --- |

c)

Unionen yder finansielle bidrag til de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder til at dække de meromkostninger, der måtte opstå i overensstemmelse med Europa-Parlamentets of Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012

   (8).

Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 27, stk. 2.«

(8)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1).
  "

| 7b) | Artikel 17 affattes således:




  »Artikel 17




  Årligt arbejdsprogram




  Kommissionen forelægger sit arbejdsprogram for det følgende år for ESS-Udvalget inden den 30. april.




  Ved udarbejdelsen af arbejdsprogrammet skal Kommissionen sikre effektiv opstilling af prioriteter, herunder revidering, rapportering om statistiske prioriteter og tildeling af finansielle midler. Kommissionen tager i videst muligt omfang hensyn til ESS-Udvalgets bemærkninger. Dens arbejdsprogrammer baseres på det europæiske statistiske program og omfatter i særdeleshed:










  a) | de aktioner, som Kommissionen anser for at være højest prioriteret under hensyntagen til Unionens politikbehov og såvel de finansielle begrænsninger på nationalt plan og på EU-plan som responsbyrden |
| --- | --- | --- |

7b)

Artikel 17 affattes således:

»Artikel 17

Årligt arbejdsprogram

Kommissionen forelægger sit arbejdsprogram for det følgende år for ESS-Udvalget inden den 30. april.

Ved udarbejdelsen af arbejdsprogrammet skal Kommissionen sikre effektiv opstilling af prioriteter, herunder revidering, rapportering om statistiske prioriteter og tildeling af finansielle midler. Kommissionen tager i videst muligt omfang hensyn til ESS-Udvalgets bemærkninger. Dens arbejdsprogrammer baseres på det europæiske statistiske program og omfatter i særdeleshed:

a)

de aktioner, som Kommissionen anser for at være højest prioriteret under hensyntagen til Unionens politikbehov og såvel de finansielle begrænsninger på nationalt plan og på EU-plan som responsbyrden

| b) | initiativer vedrørende revidering af prioriteter, herunder negative prioriteter, og reduktion af responsbyrden for såvel dataleverandører som producenter af statistikker, og |
| --- | --- |

b)

initiativer vedrørende revidering af prioriteter, herunder negative prioriteter, og reduktion af responsbyrden for såvel dataleverandører som producenter af statistikker, og

| c) | de procedurer og eventuelle retlige instrumenter, som Kommissionen overvejer med henblik på arbejdsprogrammets gennemførelse.« |
| --- | --- |

c)

de procedurer og eventuelle retlige instrumenter, som Kommissionen overvejer med henblik på arbejdsprogrammets gennemførelse.«

| 8) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 17a


  Adgang til samt anvendelse og integrering af administrative registre

  1.   For at lette byrden for respondenterne har de nationale statistiske kontorer, andre nationale myndigheder, jf. artikel 4, og Kommissionen (Eurostat) ret til hurtig og gratis adgang til alle administrative registre og til at anvende disse registre og integrere dem i statistikker i det omfang, det er nødvendigt for at udvikle, udarbejde og formidle europæiske statistikker
  , der udarbejdes i henhold til denne forordning
  .
  2.   De nationale statistiske kontorer og Kommissionen (Eurostat) høres om og deltager i den oprindelige udformning, den efterfølgende udvikling og nedlæggelsen af administrative registre, som er opbygget og vedligeholdt af andre organer, således at yderligere anvendelse af disse registre til
  udarbejdelse af europæiske statistikker
  fremmes. De
  opfordres til at deltage i
  standardiseringsaktiviteter i forbindelse med administrative registre, der er relevante for produktionen af
  europæiske statistikker
  .
  3.   
  Uden at dette berører ESCB-statutten og centrale bankers uafhængighed, begrænses
  de nationale statistiske kontorers, andre nationale myndigheders og Kommissionens (Eurostats) adgang og inddragelse i henhold til stk. 1 og 2 ▌ til administrative registre inden for deres respektive offentlige administrative system.
  4.   
  Administrative registre, der gøres tilgængelige for
  de nationale statistiske kontorer
  , andre nationale myndigheder og Kommissionen (Eurostat) af deres ejere med henblik på at
  anvendes til
  udarbejdelse af europæiske statistikker skal være ledsaget af relevante metadata
  .
  5.   De nationale statistiske kontorer og ejerne af administrative registre fastlægger de nødvendige samarbejdsmekanismer.« |
| --- | --- |

8)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 17a

Adgang til samt anvendelse og integrering af administrative registre

1.   For at lette byrden for respondenterne har de nationale statistiske kontorer, andre nationale myndigheder, jf. artikel 4, og Kommissionen (Eurostat) ret til hurtig og gratis adgang til alle administrative registre og til at anvende disse registre og integrere dem i statistikker i det omfang, det er nødvendigt for at udvikle, udarbejde og formidle europæiske statistikker
  , der udarbejdes i henhold til denne forordning
  .

2.   De nationale statistiske kontorer og Kommissionen (Eurostat) høres om og deltager i den oprindelige udformning, den efterfølgende udvikling og nedlæggelsen af administrative registre, som er opbygget og vedligeholdt af andre organer, således at yderligere anvendelse af disse registre til
  udarbejdelse af europæiske statistikker
  fremmes. De
  opfordres til at deltage i
  standardiseringsaktiviteter i forbindelse med administrative registre, der er relevante for produktionen af
  europæiske statistikker
  .

3.   
  Uden at dette berører ESCB-statutten og centrale bankers uafhængighed, begrænses
  de nationale statistiske kontorers, andre nationale myndigheders og Kommissionens (Eurostats) adgang og inddragelse i henhold til stk. 1 og 2 ▌ til administrative registre inden for deres respektive offentlige administrative system.

4.   
  Administrative registre, der gøres tilgængelige for
  de nationale statistiske kontorer
  , andre nationale myndigheder og Kommissionen (Eurostat) af deres ejere med henblik på at
  anvendes til
  udarbejdelse af europæiske statistikker skal være ledsaget af relevante metadata
  .

5.   De nationale statistiske kontorer og ejerne af administrative registre fastlægger de nødvendige samarbejdsmekanismer.«

| 8a) | Artikel 20, stk. 4, andet afsnit, affattes således:



  »De nationale statistiske kontorer, andre nationale myndigheder og Kommissionen (Eurostat) gennemfører alle nødvendige foranstaltninger for at sikre harmonisering af principper og retningslinjer angående fysisk og logisk beskyttelse af fortrolige data. Kommissionen sikrer sådan harmonisering ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 27, stk. 2.« |
| --- | --- |

8a)

Artikel 20, stk. 4, andet afsnit, affattes således:

| 9) | Artikel 23, andet afsnit, affattes således:
  »De nærmere ordninger, regler og betingelser for adgang på
  EU-plan
  fastlægges efter undersøgelsesproceduren i artikel 27, stk. 2.« |
| --- | --- |

9)

Artikel 23, andet afsnit, affattes således:

»De nærmere ordninger, regler og betingelser for adgang på
  EU-plan
  fastlægges efter undersøgelsesproceduren i artikel 27, stk. 2.«

| 10) | Artikel 24 udgår. |
| --- | --- |

10)

Artikel 24 udgår.

| 10a) | Artikel 26 affattes således:




  »Artikel 26




  Misligholdelse af princippet om statistisk fortrolighed




  Medlemsstaterne og Kommissionen træffer passende foranstaltninger til at forhindre og straffe krænkelser af princippet om statistisk fortrolighed. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.«


  ▌ |
| --- | --- |

10a)

Artikel 26 affattes således:

»Artikel 26

Misligholdelse af princippet om statistisk fortrolighed

Medlemsstaterne og Kommissionen træffer passende foranstaltninger til at forhindre og straffe krænkelser af princippet om statistisk fortrolighed. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.«

▌

| 12) | Artikel 27 affattes således:

  »Artikel 27


  Udvalg

  1.   Kommissionen bistås af Udvalget for det Europæiske Statistiske System. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (*4).
  2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

  (*4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser.«" |
| --- | --- |

12)

Artikel 27 affattes således:

»Artikel 27

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af Udvalget for det Europæiske Statistiske System. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (*4).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

(*4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser.«"

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 374 af 4.12.2012, s. 2.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 21.11.2013.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker og om ophævelse af forordning (EF, Euratom) nr. 1101/2008 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker og Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 164).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1175/2011 af 16. november 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (EUT L 306 af 23.11.2011, s. 12).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  
  Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23).

6

Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23).

(7)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

7

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/390 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/390

---

P7_TA(2013)0506

EU-program for social udvikling og innovation ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et EU-program for social udvikling og innovation (COM(2011)0609 — C7-0318/2011 — 2011/0270(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/60)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0609),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 46, litra d), artikel 149, artikel 153, stk. 2, litra a), og artikel 175, tredje afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0318/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 46, litra d), artikel 149, artikel 153, stk. 2, litra a), og artikel 175, tredje afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0318/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol (nr. 2) om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af den svenske Riksdag, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol (nr. 2) om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af den svenske Riksdag, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 23. februar 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 23. februar 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 3. maj 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 3. maj 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 10. juli 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 10. juli 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Regionaludviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Regionaludviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0241/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 143 af 22.5.2012, s. 88.

(2)  EUT C 225 af 27.7.2012, s. 167.

---

P7_TC1-COD(2011)0270

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om et EU-program for beskæftigelse og social ▌innovation (»EaSI«) og om ændring af afgørelse nr. 283/2010/EU om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1296/2013).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/392 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/392

---

P7_TA(2013)0507

Program for miljø- og klimaindsatsen (Life) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) (COM(2011)0874 — C7-0498/2011 — 2011/0428(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/61)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Parlamentet og Rådet (COM(2011)0874), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Parlamentet og Rådet (COM(2011)0874),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 192 i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, i medfør af hvilken Kommissionen fremlagde forslaget for Parlamentet (C7-0498/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 192 i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, i medfør af hvilken Kommissionen fremlagde forslaget for Parlamentet (C7-0498/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. april 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalgets af 19. juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalgets af 19. juli 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 17. juli 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 17. juli 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Regionaludviklingsudvalget (A7-0294/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Regionaludviklingsudvalget (A7-0294/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling, |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling,

| 2. | noterer sig Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

noterer sig Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag væsentligt eller erstatte det med en anden tekst, |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag væsentligt eller erstatte det med en anden tekst,

| 4. | pålægger sin formand om at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand om at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 191 af 29.6.2012, s. 111.

(2)  EUT C 277 af 13.9.2012, s. 61.

---

P7_TC1-COD(2011)0428

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 614/2007

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1293/2013).

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

ERKLÆRINGER FRA KOMMISSIONEN

Maksimalt støttebeløb til et enkelt integreret projekt

Kommissionen lægger stor vægt på at sikre en forholdsmæssig fordeling af midler blandt integrerede projekter for at kunne støtte flest mulig integrerede projekter og garantere en rimelig fordeling af integrerede projekter blandt alle medlemsstater. Kommissionen vil i denne forbindelse, når den drøfter udkastet til arbejdsprogram med medlemmerne af LIFE-udvalget, komme med et forslag til et maksimalt beløb, som et enkelt integreret projekt kan modtage. Forslaget fremlægges som led i metoderne for projektudvælgelse, der skal vedtages som en del af det flerårige arbejdsprogram.

Status for støtte til biodiversitet i oversøiske lande og territorier

Kommissionen lægger stor vægt på beskyttelsen af miljøet og biodiversiteten i de oversøiske lande og territorier, som det også fremgår af forslaget til associeringsafgørelsen, der inkluderer disse sektorer i samarbejdsområderne mellem Den Europæiske Union og de oversøiske lande og territorier, og som beskriver de forskellige foranstaltninger, som kunne være berettiget til EU-støtte i denne sammenhæng.

Den forberedende BEST-foranstaltning har været et vellykket initiativ, som de oversøiske lande og territorier har taget til sig, og som har givet målbare resultater for biodiversiteten og økosystemtjenester. BEST-foranstaltningen nærmer sig sin afslutning, men Kommissionen er positivt indstillet over for at følge den op under et af de nye instrumenter, nemlig programmet vedrørende globale almene goder og udfordringer under instrumentet for udviklingssamarbejde.

Denne specifikke mulighed for at støtte biodiversiteten i de oversøiske lande og territorier vil blive suppleret med de muligheder, der er anført i artikel 6 i LIFE-programmet for perioden 2014-2020.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/394 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/394

---

P7_TA(2013)0508

Handlingsprogram for toldvæsenet ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af et handlingsprogram for beskatning i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Fiscalis 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 1482/2007/EF (COM(2012)0465 — C7-0242/2012 — 2011/0341B(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/62)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0465), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0465),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114, 197 og 212 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0242/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114, 197 og 212 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0242/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. maj 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. maj 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 22. februar 2012 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 22. februar 2012 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0399/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0399/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 143 af 22.5.2012, s. 48.

---

P7_TC1-COD(2011)0341B

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om fastlæggelse af et handlingsprogram til forbedring af virkemåden for beskatningssystemer i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Fiscalis 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 1482/2007/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1286/2013).

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/395 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/395

---

P7_TA(2013)0509

Handlingsprogram for beskatning ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Told 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 624/2007/EF (COM(2012)0464 — C7-0241/2012 — 2011/0341A(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: Førstebehandling)

(2016/C 436/63)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0706) og det ændrede forslag (COM(2012)0464), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0706) og det ændrede forslag (COM(2012)0464),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 33 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 33 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0241/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 17. juli 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 17. juli 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0026/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0026/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | godkender den erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender den erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag væsentligt eller erstatte det med en anden tekst, |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag væsentligt eller erstatte det med en anden tekst,

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

P7_TC1-COD(2011)0341A

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Told 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 624/2007/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1294/2013).

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

EUROPA-PARLAMENTETS ERKLÆRING

Effektive, moderne og harmoniserede tilgange til toldkontrol ved Unionens ydre grænser er af afgørende betydning for:

| — | at beskytte Unionens og dens medlemsstaters finansielle interesser |
| --- | --- |

—

at beskytte Unionens og dens medlemsstaters finansielle interesser

| — | at bekæmpe ulovlig handel og samtidig lette lovlig erhvervsaktivitet |
| --- | --- |

—

at bekæmpe ulovlig handel og samtidig lette lovlig erhvervsaktivitet

| — | at garantere EU's og dets indbyggeres sikkerhed samt beskyttelse af miljøet |
| --- | --- |

—

at garantere EU's og dets indbyggeres sikkerhed samt beskyttelse af miljøet

| — | at beskytte intellektuelle ejendomsrettigheder og |
| --- | --- |

—

at beskytte intellektuelle ejendomsrettigheder og

| — | at sikre, at den fælles handelspolitik overholdes. |
| --- | --- |

—

at sikre, at den fælles handelspolitik overholdes.

For at kunne udøve en sådan kontrol er det helt nødvendigt, at toldvæsenet har adgang til de rigtige værktøjer såsom detektionsudstyr og -teknologi. Behovet for disse værktøjer er blandt andet eksemplificeret i Europols rapport om trusselsvurdering af organiseret kriminalitet fra 2011, hvori det hedder, at de økonomiske konsekvenser af cigaretsmugling påfører medlemsstaternes og Unionens budgetter et tab på omkring 10 mia. EUR om året.

I øjeblikket udnyttes flere af de instrumenter under den flerårige finansielle ramme, som er til rådighed til at finansiere erhvervelsen af sådanne værktøjer, ikke fuldt ud. For at opnå en effektiv tildeling af finansieringsressourcerne anmoder Europa-Parlamentet Kommissionen om senest medio 2018 at forelægge en rapport om tilvejebringelse af de nødvendige finansielle ressourcer til at købe passende redskaber til toldkontrol på det område, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a), i TEUF, herunder muligheden for at tildele disse ressourcer gennem en enkelt fond.

---

| 24.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 436/397 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 436/397

---

P7_TA(2013)0510

Forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (ændering af Solvens II) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/138/EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II) for så vidt angår datoerne for dets gennemførelse og anvendelse og datoen for ophævelse af visse direktiver (COM(2013)0680 — C7–0315/2013 — 2013/0327(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/64)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0680), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0680),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 53, stk. 1, og artikel 62, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0315/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 53, stk. 1, og artikel 62, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0315/2013),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 46, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 46, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0352/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0352/2013),

| A. | der henviser til, at det af hensyn til sagens uopsættelige karakter er berettiget at foretage afstemning inden udløbet af den frist på otte uger, der er fastsat i artikel 6 i protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det af hensyn til sagens uopsættelige karakter er berettiget at foretage afstemning inden udløbet af den frist på otte uger, der er fastsat i artikel 6 i protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

P7_TC1-COD(2013)0327

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 2009/138/EF (Solvens II) for så vidt angår datoerne for dets gennemførelse og anvendelse og datoen for ophævelse af visse direktiver (Solvens I)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2013/58/EU).

---