# Službeni list C 451/2. p

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 451 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 59.2. prosinca 2016. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 451

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 59.2. prosinca 2016.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | 31. sjednica održana je u Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. lipnja 2016. |
| 2016/C 451/01 | Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice od ponedjeljka 13. lipnja 2016. | 1 |
| 2016/C 451/02 | Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, te Europske unije i njezinih država članica, s druge strane — Zapisnik sa sjednice od utorka 14. lipnja 2016. | 5 |
| 2016/C 451/03 | Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica Afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice od srijede 15. lipnja 2016. | 10 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

31. sjednica održana je u Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. lipnja 2016.

2016/C 451/01

Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice od ponedjeljka 13. lipnja 2016.

1

2016/C 451/02

Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, te Europske unije i njezinih država članica, s druge strane — Zapisnik sa sjednice od utorka 14. lipnja 2016.

5

2016/C 451/03

Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica Afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice od srijede 15. lipnja 2016.

10

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Navedeni se postupak temelji na pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

KRATICE ZA NAZIVE ODBORA

| AFET | Odbor za vanjske poslove |
| --- | --- |
| DEVE | Odbor za razvoj |
| INTA | Odbor za međunarodnu trgovinu |
| BUDG | Odbor za proračune |
| CONT | Odbor za proračunski nadzor |
| ECON | Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku |
| EMPL | Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja |
| ENVI | Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane |
| ITRE | Odbor za industriju, istraživanje i energetiku |
| IMCO | Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača |
| TRAN | Odbor za promet i turizam |
| REGI | Odbor za regionalni razvoj |
| AGRI | Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj |
| PECH | Odbor za ribarstvo |
| CULT | Odbor za kulturu i obrazovanje |
| JURI | Odbor za pravna pitanja |
| LIBE | Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove |
| AFCO | Odbor za ustavna pitanja |
| FEMM | Odbor za prava žena i jednakost spolova |
| PETI | Odbor za predstavke |
| DROI | Pododbor za ljudska prava |
| SEDE | Pododbor za sigurnost i obranu |

AFET

Odbor za vanjske poslove

DEVE

Odbor za razvoj

INTA

Odbor za međunarodnu trgovinu

BUDG

Odbor za proračune

CONT

Odbor za proračunski nadzor

ECON

Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku

EMPL

Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja

ENVI

Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane

ITRE

Odbor za industriju, istraživanje i energetiku

IMCO

Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača

TRAN

Odbor za promet i turizam

REGI

Odbor za regionalni razvoj

AGRI

Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj

PECH

Odbor za ribarstvo

CULT

Odbor za kulturu i obrazovanje

JURI

Odbor za pravna pitanja

LIBE

Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove

AFCO

Odbor za ustavna pitanja

FEMM

Odbor za prava žena i jednakost spolova

PETI

Odbor za predstavke

DROI

Pododbor za ljudska prava

SEDE

Pododbor za sigurnost i obranu

KRATICE ZA NAZIVE KLUBOVA ZASTUPNIKA

| PPE | Klub zastupnika Europske pučke stranke (kršćanski demokrati) |
| --- | --- |
| S&D | Klub zastupnika Progresivnog saveza socijalista i demokrata u Europskom parlamentu |
| ECR | Klub zastupnika Europskih konzervativaca i reformista |
| ALDE | Klub zastupnika Saveza liberala i demokrata za Europu |
| GUE/NGL | Konfederalni klub zastupnika Ujedinjene europske ljevice/Nordijske zelene ljevice |
| Verts/ALE | Klub zastupnika Zelenih/Europskog slobodnog saveza |
| EFDD | Klub zastupnika Europe slobode i direktne demokracije |
| NI | nezavisni zastupnici |

PPE

Klub zastupnika Europske pučke stranke (kršćanski demokrati)

S&D

Klub zastupnika Progresivnog saveza socijalista i demokrata u Europskom parlamentu

ECR

Klub zastupnika Europskih konzervativaca i reformista

ALDE

Klub zastupnika Saveza liberala i demokrata za Europu

GUE/NGL

Konfederalni klub zastupnika Ujedinjene europske ljevice/Nordijske zelene ljevice

Verts/ALE

Klub zastupnika Zelenih/Europskog slobodnog saveza

EFDD

Klub zastupnika Europe slobode i direktne demokracije

NI

nezavisni zastupnici

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

31. sjednica održana je u Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. lipnja 2016.

| 2.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 451/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 451/1

---

ZAJEDNIČKA PARLAMENTARNA SKUPŠTINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU IZMEĐU ČLANICA AFRIČKE, KARIPSKE I PACIFIČKE SKUPINE DRŽAVA S JEDNE STRANE TE EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA S DRUGE STRANE

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD PONEDJELJKA 13. LIPNJA 2016.

(2016/C 451/01)

Sadržaj

| Svečana inauguracijska sjednica | 1 |
| --- | --- |

| Sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine | 2 |
| --- | --- |

| Sastav Zajedničke parlamentarne skupštine | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Usvajanje dnevnog reda (AP102.023) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Usvajanje zapisnika s posljednje sjednice 30. zasjedanja Zajedničke parlamentarne skupštine (SL C 179, 18.5.2016.) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Priopćenja supredsjednikâ, uključujući i odluke donesene na sjednici Predsjedništva 12. lipnja 2016. | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Izjava Nevena Mimice, povjerenika Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj | 2 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Rasprava s Nevenom Mimicom, povjerenikom Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj – spontano javljanje za riječ | 2 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Vrijeme za pitanja Komisiji | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Radnje koje je poduzela Komisija u vezi s rezolucijama usvojenim na 30. sjednici Zajedničke parlamentarne skupštine | 3 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Sprječavanje epidemija i postupanje u slučajevima njihova izbijanja | 3 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Izvješće gospodarskih i socijalnih partnera | 3 |
| --- | --- | --- |

9.

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD PONEDJELJKA 13. LIPNJA 2016.

(Sjednica je započela u 11:15)

Svečana inauguracijska sjednica

Skupštini su se obratili:

Peter Hitjitevi Katjavivi, predsjednik Nacionalne skupštine Namibije, Michèle Rivasi, v. d. supredsjednika Zajedničke parlamentarne skupštine, Netty Baldeh, supredsjednik Zajedničke parlamentarne skupštine, i Nickey Iyambo, potpredsjednik Republike Namibije.

(Sjednica je prekinuta u 12:35 i nastavljena u 15:12)

SJEDNICOM PREDSJEDA: Netty BALDEH

Supredsjednik

Sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine

Supredsjednici su pozdravili sve sudionike.

Sastav Zajedničke parlamentarne skupštine

Supredsjednik je priopćio da će popis članova Zajedničke parlamentarne skupštine koji su proslijedile vlasti država AKP-a i Europski parlament biti priložen zapisniku.

1.   Usvajanje dnevnog reda (AP102.023)

Dnevni red usvojen je u obliku navedenom u ovom zapisniku.

2.   Usvajanje zapisnika s posljednje sjednice 30. zasjedanja Zajedničke parlamentarne skupštine (SL C 179, 18.5.2016.).

Zapisnici su usvojeni.

3.   Priopćenja supredsjednikâ, uključujući i odluke donesene na sjednici Predsjedništva 12. lipnja 2016.

Supredsjednik je izvijestio o ishodima sjednice Predsjedništva održane 12. lipnja 2016.

Donesene su sljedeće odluke:

| a) | Misija za utvrđivanje činjenica bit će upućena na Lampedusu od 13. do 15. srpnja 2016. |
| --- | --- |

a)

Misija za utvrđivanje činjenica bit će upućena na Lampedusu od 13. do 15. srpnja 2016.

| b) | Misije za promatranje izbora bit će upućena u Gabon i Zambiju u kolovozu 2016., pod uvjetom da nadležna tijela tih dviju zemalja upute pozivnice Skupštini. |
| --- | --- |

b)

Misije za promatranje izbora bit će upućena u Gabon i Zambiju u kolovozu 2016., pod uvjetom da nadležna tijela tih dviju zemalja upute pozivnice Skupštini.

| c) | Mjesta na kojima će se u središnjoj Africi održati 13. regionalna sjednica, od 21. do 23. rujna 2016., odnosno 32. sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine, od 19. do 21. prosinca 2016. bit će objavljena do 15. srpnja 2016. |
| --- | --- |

c)

Mjesta na kojima će se u središnjoj Africi održati 13. regionalna sjednica, od 21. do 23. rujna 2016., odnosno 32. sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine, od 19. do 21. prosinca 2016. bit će objavljena do 15. srpnja 2016.

4.   Izjava Nevena Mimice, povjerenika Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj

Neven Mimica, povjerenik Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj, u svojoj se izjavi usredotočio na budućnost Sporazuma iz Cotonoua koji istječe krajem 2020. godine. Povjerenik je, priznajući jedinstvenu prirodu toga sporazuma, naglasio da ga je potrebno prilagoditi promjenama u okruženju i novim globalnim izazovima poput klimatskih promjena i migracija. Povjerenik je predstavio rezultate javnog savjetovanja i također izvijestio da će EU uskoro revidirati Europski konsenzus o razvoju radi pune integracije programa i ciljeva održivog razvoja te zaključaka s konferencije COP 21 u razvojnu politiku.

5.   Rasprava s Nevenom Mimicom, povjerenikom Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj – spontano javljanje za riječ

Govorili su: Jean-Luc Schaffhauser, Purmanund Jhugroo (Mauricijus), Norbert Neuser, Michèle Rivasi, Agathon Rwasa (Burundi), Joyce Laboso Abonyo (Kenija), Adjedoue Weidou (Čad), Abdoulaye Toure (Côte d’Ivoire), Babiker Mohamed Toum (Sudan) i Michael Gahler.

Razmjena gledišta bila je usredotočena na budućnost partnerstva između AKP-a i EU-a te na sporazume o ekonomskom partnerstvu. Zastupnici su također postavljali pitanja o poveznici između sigurnosti i razvoja, uvjetima za dobivanje potpore, trgovinu ljudima, posljedicama eventualnog Brexita na dodjeljivanje sredstava iz ERF-a i novom Savezu za sigurnost hrane i prehranu. Ponovno je istaknuta i potreba za boljim povezivanjem razvojnih programa i humanitarne pomoći.

Povjerenik Mimica odgovorio je na postavljena pitanja zastupnika prema postupku spontanog javljanja za riječ.

6.   Vrijeme za pitanja Komisiji

Komisiji su ukupno postavljena 22 pitanja.

Komisija je prethodno pismeno odgovorila na pitanja. Povjerenik Mimica usmeno je odgovorio na dodatna pitanja koja se odnose na sljedeća prvotna pitanja:

| | pitanje br. 3 Cécile Kashetu Kyenge o izbjegličkim kampovima u Africi |
| --- | --- |

pitanje br. 3 Cécile Kashetu Kyenge o izbjegličkim kampovima u Africi

| | pitanje br. 5 Pedra Silve Pereire o sporazumu o gospodarskom partnerstvu s Južnoafričkom razvojnom zajednicom |
| --- | --- |

pitanje br. 5 Pedra Silve Pereire o sporazumu o gospodarskom partnerstvu s Južnoafričkom razvojnom zajednicom

| | pitanje br. 15 Davida Martina kojeg je mijenjala Maria Arena o političkom dijalogu s Burundijem |
| --- | --- |

pitanje br. 15 Davida Martina kojeg je mijenjala Maria Arena o političkom dijalogu s Burundijem

| | pitanje br. 16 Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi) koju je mijenjao Agathon Rwasa o budućnosti odnosa AKP-a i EU-a |
| --- | --- |

pitanje br. 16 Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi) koju je mijenjao Agathon Rwasa o budućnosti odnosa AKP-a i EU-a

| | pitanje br. 17. Marlene Mizzi o tropskom ciklonu Winston na Fidžiju |
| --- | --- |

pitanje br. 17. Marlene Mizzi o tropskom ciklonu Winston na Fidžiju

| | pitanje br. 22. Michèle Rivasi o europskom financiranju zdravstvene infrastrukture nakon izbijanja epidemije virusa ebole |
| --- | --- |

pitanje br. 22. Michèle Rivasi o europskom financiranju zdravstvene infrastrukture nakon izbijanja epidemije virusa ebole

Autor pitanja br. 2 nije imao dodatnih pitanja.

Autori pitanja br. 1, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 18, 19, 20, 21 nisu bili nazočni.

7.   Radnje koje je poduzela Komisija u vezi s rezolucijama usvojenim na 30. sjednici Zajedničke parlamentarne skupštine

Dokument o radnjama koje je poduzela Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje u vezi s rezolucijama koje je Zajednička parlamentarna skupština usvojila u prosincu 2015. u Bruxellesu unesen je u spise.

8.   Sprječavanje epidemija i postupanje u slučajevima njihova izbijanja

Rasprava bez rezolucije

Dr. Quazi Monirul Islam, predstavnik WHO-a u Namibiji, predstavio je nedavni razvoj događaja i napredak ostvaren u borbi protiv četiriju bitnih prenosivih bolesti kojima su najsnažnije pogođene zemlje u razvoju, odnosno virusa ebole, žute groznice, virusa zike i malarije.

Govorili su: Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Lucie Milebou Aubusson (Gabon), Arne Gericke, Pavel Telička, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Michèle Rivasi, Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Gatoloaifaana Amataga Gidlow (Samoa), Piernicola Pedicini, Adjedoue Weidou (Čad), Francesc Gambus, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Maria Noichl, Purmanund Jhugroo (Mauricijus) i Domenico Rosa (Komisija).

Zastupnici su naglasili da je pravo na zdravlje temeljno pravo koje mora biti zajamčeno i da je ono jasno uzročno-posljedično povezano s dostojnim životnim uvjetima. Zdravstvenim pitanjima mora se pristupiti globalno i temeljito, posebice uzimajući u obzir to da se virusi u nekoliko sati mogu proširiti preko cijelih kontinenata. Postoji jasna veza između zdravlja i blagostanja i razvojnom se suradnjom mora doprinijeti uspostavi uvjeta za bolje sustave zdravstvene njege u zemljama u razvoju. Istaknuta je i potreba za boljom usklađenosti politika i boljom koordinacijom među ministarstvima, s obzirom na to da poboljšani socioekonomski uvjeti (posebice u pogledu vode, odvodnje, prehrane i stanovanja) imaju jasan utjecaj na bolje zdravstvene uvjete. Raspravljalo se i o problemu sve izraženije otpornosti na antibiotike, koja postaje globalni problem.

Dr. Quazi Monirul Islam zaključio je raspravu.

9.   Izvješće gospodarskih i socijalnih partnera

Izlaganje Yvesa Somvillea, predsjednika Odbora za praćenje AKP-a, Europski gospodarski i socijalni odbor

Yves Somville, predsjednik Odbora za praćenje AKP-a, Europski gospodarski i socijalni odbor, predstavio je izvješće o radu toga odbora koje je bilo usmjereno na promišljanje postupka za razdoblje nakon Cotonoua.

Govorili su: Domenico Rosa (Komisija) i Michael Gahler.

(Sjednica je završila u 18:40)

Netty BALDEH

Michèle RIVASI(v. d.)

Supredsjednici

Leonard-Emile OGNIMBA(v.d.)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Glavni sutajnici

---

| 2.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 451/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 451/5

---

ZAJEDNIČKA PARLAMENTARNA SKUPŠTINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU IZMEĐU ČLANICA AFRIČKE, KARIPSKE I PACIFIČKE SKUPINE DRŽAVA, S JEDNE STRANE, TE EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA, S DRUGE STRANE

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD UTORKA 14. LIPNJA 2016.

(2016/C 451/02)

Sadržaj

| 1. | Izjava Lilianne Ploumen, ministrice za vanjsku trgovinu i razvojnu suradnju Nizozemske, predsjedništvo Vijeća EU-a | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Izjava Ingrid Olge Ghislaine Ebouka-Babackas, ministrice planiranja, statistike i regionalne integracije (Republika Kongo), predsjedništvo Vijeća AKP-a | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Vrijeme za pitanja Vijeću | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Rasprava s Vijećem – spontano javljanje za riječ | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Kontinentalno područje slobodne trgovine u Africi – izgledi za poticanje trgovine unutar Afrike i potencijalne koristi za AKP | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Izvješće o 12. regionalnoj sjednici (južna Afrika) održanoj u Gaboroneu, (Bocvana) od 20. do 22. travnja 2016. – izvješće supredsjednikâ | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Priopćenja supredsjednikâ, uključujući i odluke donesene na sjednici Predsjedništva 12. lipnja 2016. (nastavak) | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Hitna tema br. 1: Predizborna i sigurnosna situacija u Demokratskoj Republici Kongu | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Poboljšanje participativnog upravljanja zahvaljujući decentralizaciji i jačanju lokalnog upravljanja | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Skraćena izvješća s radionica | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Utjecaj pada cijena nafte i drugih strateških sirovina na gospodarstva država AKP-a | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Hitna tema br. 2: Silovanja i nasilje nad ženama i djecom u oružanim sukobima | 9 |
| --- | --- | --- |

12.

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD UTORKA 14. LIPNJA 2016.

(Sjednica je započela u 9.15)

SJEDNICOM PREDSJEDA: Michèle RIVASI

v. d. supredsjednika

1.   Izjava Lilianne Ploumen, ministrice za vanjsku trgovinu i razvojnu suradnju Nizozemske, predsjedništvo Vijeća EU-a

Lilianne Ploumen, ministrica za vanjsku trgovinu i razvojnu suradnju Nizozemske, predsjedavajuće Vijeća EU-a, istaknula je ključna postignuća ostvarena 2015. godine: program održivog razvoja do 2030. i nove ciljeve održivog razvoja, akcijski plan iz Addis Abebe o financiranju razvoja te COP 21, novi globalni sporazum o klimatskim promjenama. Došlo je vrijeme provedbe i praćenja tih programa i preuzetih obveza, što se mora odraziti i u vanjskim i u unutarnjim politikama EU-a.

Predsjedništvo Vijeća EU-a pozvalo je na nastavak i jačanje suradnje EU-a i država AKP-a u rješavanju budućih zajedničkih izazova, s posebnim naglaskom na migracije, mir i sigurnost te trgovinu. EU je preispitao postignuća, ali i slabosti, Sporazuma iz Cotonoua te razmatra opcije za budući partnerski okvir država AKP-a i EU-a kako bi do kraja 2016. predstavio svoje preporuke. Zajednička parlamentarna skupština u tom je postupku bila jedan od ključnih foruma, a sve ideje koje vode izgradnji budućeg modernog i ravnopravnog partnerstva bile su dobrodošle.

2.   Izjava Ingrid Olge Ghislaine Ebouka-Babackas,ministrice planiranja, statistike i regionalne integracije (Republika Kongo), predsjedništvo Vijeća AKP-a

Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas, ministrica planiranja, statistike i regionalne integracije (Republika Kongo), predsjedništvo Vijeća AKP-a, predstavila je postupak pripreme država AKP-a za buduće odnose AKP-a i EU-a. U izvješću skupine uglednih osoba predstavljenom na osmom sastanku na vrhu čelnika država i vlada država AKP-a, održanom u Port Moresbyju (Papua Nova Gvineja) od 30. svibnja do 1. lipnja 2016., pozvano je na jačanje odnosa država AKP-a i EU-a te su istaknuti neki od budućih izazova za AKP, među kojima su program održivog razvoja do 2030. i nalaženje odgovarajućih sredstava za njegovo financiranje, promicanje snažnog, uključivog i poštenog gospodarskog rasta, migracije, prijetnje stabilnosti i sigurnosti i negativan utjecaj nezakonitih financijskih tokova. Ministrica se osvrnula na multilateralna pitanja i trgovinske odnose država AKP-a i EU-a, s posebnim naglaskom na potrebi za većom fleksibilnosti sporazuma o ekonomskom partnerstvu, kako bi se pristupanje omogućilo i najmanje razvijenim državama. Skupina AKP izrazila je želju da se zadrži Europski razvojni fond te da se odnosi između država AKP-a i EU-a prodube i osnaže, ali i uvjerenje da skupina treba dodatno izgraditi trostranu suradnju, kao i suradnju na potezu jug – jug.

3.   Vrijeme za pitanja Vijeću

Vijeću AKP-a postavljeno je 13 pitanja, a isti broj pitanja postavljen je i Vijeću EU-a.

Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas odgovorila je u ime Vijeća AKP-a na sljedeće pitanje i dodatno pitanje:

| | Pitanje br. 10 Michèle Rivasi o javno-privatnim partnerstvima u poljoprivredi u Africi |
| --- | --- |

Pitanje br. 10 Michèle Rivasi o javno-privatnim partnerstvima u poljoprivredi u Africi

Na sljedeća pitanja je odgovoreno, ali nisu uslijedila dodatna pitanja:

| | Pitanje br. 2 Davida Martina (kojega je mijenjala Maria Arena) o sigurnosnoj situaciju u Burundiju |
| --- | --- |

Pitanje br. 2 Davida Martina (kojega je mijenjala Maria Arena) o sigurnosnoj situaciju u Burundiju

| | Pitanje br. 4 Marlene Mizzi o epidemiji virusa zike |
| --- | --- |

Pitanje br. 4 Marlene Mizzi o epidemiji virusa zike

| | Pitanje br. 11 Enriquea Guerrera Saloma (kojega je mijenjao Norbert Neuser) o Svjetskom humanitarnom sastanku na vrhu |
| --- | --- |

Pitanje br. 11 Enriquea Guerrera Saloma (kojega je mijenjao Norbert Neuser) o Svjetskom humanitarnom sastanku na vrhu

Autori pitanja br. 1, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 12 i 13 nisu bili prisutni.

Lilianne Ploumen odgovorila je u ime Vijeća EU-a na sljedeća pitanja i dodatna pitanja:

| | Pitanje br. 15 Davida Martina (kojega je mijenjala Maria Arena) o sigurnosnoj situaciji u Burundiju |
| --- | --- |

Pitanje br. 15 Davida Martina (kojega je mijenjala Maria Arena) o sigurnosnoj situaciji u Burundiju

| | Pitanje br. 16 Cécile Kashetu Kyenge o izborima u Demokratskoj Republici Kongo |
| --- | --- |

Pitanje br. 16 Cécile Kashetu Kyenge o izborima u Demokratskoj Republici Kongo

| | Pitanje br. 23 Enriquea Guerrera Saloma (kojega je mijenjao Norbert Neuser) o Svjetskom humanitarnom sastanku na vrhu |
| --- | --- |

Pitanje br. 23 Enriquea Guerrera Saloma (kojega je mijenjao Norbert Neuser) o Svjetskom humanitarnom sastanku na vrhu

Na sljedeća pitanja je odgovoreno, ali nisu uslijedila dodatna pitanja:

| | Pitanje br. 17 Marlene Mizzi o epidemiji virusa zike |
| --- | --- |

Pitanje br. 17 Marlene Mizzi o epidemiji virusa zike

Autori pitanja br. 14, 18, 19, 20, 21, 22, 24, 25 i 26 nisu bili prisutni.

4.   Rasprava s Vijećem – spontano javljanje za riječ

Govorili su: Norbert Neuser, Jean-Luc Schaffhauser, Agathon Rwasa (Burundi), Michael Gahler, Juan Fernando López Aguilar, Jean Marie Kilosho Bulambo (Demokratska Republika Kongo), Magnus Kofi Amoatey (Gana), Maria Arena, Babiker Mohamed Toum (Sudan), Sithembile Mlotshwa (Zimbabve), Netty Baldeh (Gambija), Michèle Rivasi i Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Svazi).

Zastupnici su većinom bili usmjereni na trgovinu i sporazume o ekonomskom partnerstvu i postavljali pitanja o zaštitnim mjerama, financijskoj potpori za prilagodbu, izgradnji kapaciteta i gubitku prihoda od carina. Raspravljalo se i budućnosti odnosa država AKP-a i EU-a, izborima u Demokratskoj Republici Kongo, političkom dijalogu s Burundijem, nezakonitim financijskim tokovima i elektrifikaciji Afrike.

5.   Kontinentalno područje slobodne trgovine u Africi – izgledi za poticanje trgovine unutar Afrike i potencijalne koristi za AKP

Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu

Suizvjestitelji: Jean-Marie Bulambo (Demokratska Republika Kongo) i Marielle de Sarnez

Jean-Marie Bulambo (Demokratska Republika Kongo) i Petr Ježek (koji je mijenjao Marielle de Sarnez) predstavili su izvješće.

Govorili su: Michael Gahler, Agathon Rwasa (Burundi), Louis-Joseph Manscour, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Pavel Telička, Maria Heubuch, Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Sir Louis H. Straker (Sveti Vincent i Grenadini), Francesc Gambus, Babiker Mohamed Toum (Sudan), Maria Arena, Gberi Kombo (Kamerun), Marlene Mizzi i Domenico Rosa (Europska komisija).

Zastupnici kontinentalno područje slobodne trgovine u Africi smatraju ambicioznim projektom za koji će biti potreban snažan politički angažman uključenih zemalja. Taj projekt predstavlja priliku za jačanje unutarafričke trgovine u svrhu jačanja gospodarskog rasta, s obzirom na to da je slobodna trgovina snažan instrument za borbu protiv siromaštva. Ipak, naglašeno je da bi liberalizacijom i tržišnim gospodarstvom trebalo omogućiti i rast koji će doprinijeti poštenoj preraspodjeli. Stvaranja Europe – europski je projekt također započeo kao trgovinska i gospodarska zajednica – treba poslužiti kao primjer za kontinentalno područje slobodne trgovine u Africi. Izražene su i određene dvojbe u pogledu otvaranja granica i negativnog utjecaja liberalizacije na gospodarstva u razvoju.

Jean-Marie Bulambo (Demokratska Republika Kongo) i Petr Ježek zaključili su raspravu.

6.   Izvješće o 12. regionalnoj sjednici (južna Afrika) održanoj u Gaboroneu, (Bocvana) od 20. do 22. travnja 2016. – izvješće supredsjednikâ

V. d. supredsjednika Michèle Rivasi podnijela je usmeno izvješće o 12. regionalnoj sjednici i pritom navela glavna pitanja o kojima se raspravljalo.

Govorili su: supredsjednik Netty Baldeh (Gambija), Gilbert Shimane Mangole (Bocvana) i Juan Fernando López Aguilar

Zastupnici su zahvalili i čestitali Bocvani na uspješnoj organizaciji sjednice. Rasprava je bila usredotočena na, između ostaloga, regionalnu integraciju, migracije, upravljanje prirodnim resursima, energetiku i spolno nasilje. Radionice o ugroženoj djeci i meteorološkom centru naišle su posebno dobar odjek.

7.   Priopćenja supredsjednikâ, uključujući i odluke donesene na sjednici Predsjedništva 12. lipnja 2016. (nastavak)

V. d. supredsjednika Rivasi izvijestila je o sljedećim odlukama donesenima na sjednici Predsjedništva 12. lipnja 2016.

Stalni odbori izradit će nacrte sljedećih izvješća:

| | Odbor za politička pitanja







  — | Financiranje političkih stranaka u državama članicama AKP-a i EU-a |
| --- | --- | --- |

Odbor za politička pitanja

—

Financiranje političkih stranaka u državama članicama AKP-a i EU-a

| | Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu







  — | Poboljšanje učinkovitosti pomoći i razvoja u suradnji EU-a i AKP-a |
| --- | --- | --- |

Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu

—

Poboljšanje učinkovitosti pomoći i razvoja u suradnji EU-a i AKP-a

| | Odbor za socijalna pitanja i okoliš







  — | Uloga sporta u obrazovanju i iskorjenjivanju siromaštva |
| --- | --- | --- |

Odbor za socijalna pitanja i okoliš

—

Uloga sporta u obrazovanju i iskorjenjivanju siromaštva

(Sjednica je prekinuta u 12.36 i nastavljena u 15.08)

SJEDNICOM PREDSJEDA: Netty BALDEH

Supredsjednik

8.   Hitna tema br. 1: Predizborna i sigurnosna situacija u Demokratskoj Republici Kongu

Govorili su: Vicky Katumwa Mukalay (Demokratska republika Kongo), Maria Arena, Kristin de Peyron (Europska služba za vanjsko djelovanje), Joachim Zeller, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Abdoulaye Touré (Côte d’Ivoire), Javier Nart, Ahamada Soukouna (Mali), Michèle Rivasi, Isabella Adinolfi, Adjedoue Weidou (Čad), Jean-Luc Schaffhauser, Joyce Laboso (Kenija), Michael Gahler, Cécile Kashetu Kyenge, Maria Noichl i Jo Leinen.

Zastupnici su jednoglasno pozdravili postizanje dogovora o kompromisnoj rezoluciji i naglasili važnost mira i stabilnosti u Demokratskoj Republici Kongu, i za njezino stanovništvo i za cjelokupnu regiju Velikih jezera. Naglasili su nadalje da je nužno poštovati sva temeljna načela demokracije, ljudskih prava i vladavine prava i pridržavati ih se te zaštiti građane Konga. U tom smislu, pozvali su na uključiv, demokratski i fokusirani politički dijalog kojim će omogućiti slobodni, transparentni i otvoreni izbori u mirnom političkom i društvenom okruženju. Izbori bi se trebali poklopiti s istekom mandata trenutačnog predsjednika, kako se ne bi ugrozio demokratski napredak zemlje.

Zastupnici su izrazili zabrinutost zbog trajnog kršenja ljudskih prava, sve snažnijeg političkog nasilja i sve lošijeg okruženja za temeljne slobode, koje su ključne u predizbornom razdoblju, a među kojima su i sloboda izražavanja, udruživanja i okupljanja.

9.   Poboljšanje participativnog upravljanja zahvaljujući decentralizaciji i jačanju lokalnog upravljanja

Odbor za politička pitanja

Suizvjestitelji: James Kembi-Gitura (Kenija) i Aymeric Chauprade

Arne Gericke (umjesto Aymerica Chaupradea) i Joyce Laboso (umjesto Jamesa Kembi-Giture (Kenija)) predstavili su izvješće.

Govorili su: Isabella Adinolfi, Francesc Gambus, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Carlos Zorrinho, Agathon Rwasa (Burundi), Neena Gill, Peter Ježek, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Worlea Saywah Dunah (Liberija), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Ousmane Kaba (Gvineja), Amadou Dioffo (Niger), Jean-Luc Schaffhauser, Adjedoue Weidou (Čad), Davor Ivo Stier, Cécile Kashetu Kyenge, Louis H. Straker, Joachim Zeller, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Doru-Claudian Frunzulică, Babiker Mohamed Toum (Sudan) i Domenico Rosa (Europska komisija).

Tijekom rasprave, v. d. supredsjednika Michèle Rivasi prepustila je predsjedanje

Cécile Kashetu Kyenge.

Zastupnici su većinom potvrdili da je načelo supsidijarnosti važan element demokratskog upravljanja kojim se olakšava građanska participacija na lokalnoj razini. Decentralizirano upravljanje treba pažljivo osmisliti i njime treba uključiti manjine, žene i mlade te uzeti u obzir lokalne potrebe. Kako bi im se zajamčila zadovoljavajuća razina autonomije, lokalnim vlastima treba pružiti i odgovarajuća sredstva, i izravnim financiranjem od strane središnjih vlasti i davanjem nadležnosti za samostalno ubiranje poreza. Zastupnici su se složili da se decentralizacija može postići različitim modelima. Zastupnici iz nekoliko zemalja AKP-a objasnili su kako se decentralizacija provodi u njihovim zemljama. Naglašeno je i da bi razvojna pomoć EU-a trebala dospijevati do lokalnih jedinica i lokalnog stanovništva, koji bi također trebali biti uključeni u programiranje pomoći, umjesto da se u tim pitanja oslanja isključivo na središnje vlasti.

Joyce Laboso (Kenija) zaključila je raspravu.

10.   Skraćena izvješća s radionica

Norbert Neuser podnio je usmeno izvješće o radionici na temu „Održiva energija: stvaranje naše održive budućnosti”. Napomenuo je da Namibija trenutačno uvozi 66 % svoje energije i da je donijela opći plan elektrifikacije ruralnih područja kojim se planira iskoristiti veliki potencijal obnovljive energije, između ostalog biomase, vjetra i pojačanog korištenja sunčeve energije.

Uladi Mussa (Malavi) podnio je usmeno izvješće o „Rezervatima kao instrumentima za promicanje održivih izvora prihoda” u kojem je iz prve ruke pružio podatke o upravljanju prirodnim resursima preko zajednica u Namibiji, u kojem su lokalne zajednice uključene u zaštitu divlje flore i faune i razvoj turizma te kojim se pruža potpora malim poljoprivrednicima i stočarima na koje negativno utječu divlje životinje.

SJEDNICOM PREDSJEDA: Michèle RIVASI

v. d. supredsjednika

Govornik: Juan Fernando López Aguilar.

11.   Utjecaj pada cijena nafte i drugih strateških sirovina na gospodarstva država AKP-a

Govorili su: Domenico Rosa (Europska komisija), Abdoulaye Touré (Côte d’Ivoire), Carlos Zorrinho, Ousmane Kaba (Gvineja), Jean Christophe Owono Nguema (Gabon), Worlea Saywah Dunah (Liberija), Malement Lihasoa (Madagaskar), Maria Heubuch, Adjedoue Weidou (Čad), Jean-Luc Schaffhauser, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Michael Gahler, A Misiekaba (Surinam), Purmanund Jhugroo (Mauricijus), Theodor D. Stolojan, Jo Leinen i Michèle Rivasi.

Zastupnici su raspravljali o utjecaju znatnog pada cijena osnovnih sirovina, a posebno nafte, na države AKP-a i istaknuli da se učinci razlikuju. Istaknut je negativan utjecaj na zemlje izvoznice nafte i s njime povezani učinci, dok su neki zastupnici istaknuli i pozitivan učinak u vidu jeftinijeg uvoza. Većina se složila da nestabilnost na tržištu osnovnih sirovina predstavlja opasnost za stabilnost velikog broja država AKP-a i da ta nestabilnost jasno upućuje na to da je gospodarstvima država AKP-a potrebna diversifikacija i razvoj usmjeren prema obradi osnovnih sirovina i proizvodnji te smanjenje ovisnosti o nafti, i u onim zemljama koje je proizvode i onima koje je uvoze, radi prilagodbe dugoročnim trendovima i klimatskim promjenama.

12.   Hitna tema br. 2: Silovanja i nasilje nad ženama i djecom u oružanim sukobima

Govorili su: Kristin de Peyron (Europska služba za vanjsko djelovanje), Davor Ivo Stier, Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Pavel Telička, Adjedoue Weidou (Čad), Mémounatou Ibrahima (Togo), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Laura Agea, Jean-Luc Schaffhauser, Purmanund Jhugroo (Mauricijus), Krzyszyof Hetman, Maria Noichl, Neena Gill i Michèle Rivasi.

Zastupnici su osudili silovanja i nasilje nad ženama i djecom i pozvali na donošenje snažnijih mjera za zaštitu potencijalnih žrtava, privođenje počinitelja pravdi i prestanak nekažnjivosti, borbu protiv stigmatizacije žrtava te jamčenje pružanja medicinske, pravne i psihološke pomoći i njege žrtvama. Raspravljalo se i sudjelovanju postrojba za očuvanje mira u spolnom zlostavljanju. U pogledu prava žrtava silovanja na mogućnost sigurnog pobačaja izražena su snažno suprotstavljena stajališta.

(Sjednica je završila u 18.51)

Netty BALDEH

Michèle RIVASI(v. d.)

Supredsjednici

Leonard-Emile OGNIMBA(v. d.)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Glavni sutajnici

---

| 2.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 451/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 451/10

---

ZAJEDNIČKA PARLAMENTARNA SKUPŠTINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU IZMEĐU ČLANICA AFRIČKE, KARIPSKE I PACIFIČKE SKUPINE DRŽAVA S JEDNE STRANE TE EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA S DRUGE STRANE

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD SRIJEDE 15. LIPNJA 2016.

(2016/C 451/03)

Sadržaj

| 1. | Migracije između zemalja AKP-a i država članica EU-a: uzroci, posljedice i strategije za zajedničko upravljanje | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Budućnost partnerstva država AKP-a i EU u razdoblju nakon Cotonoua | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Usvajanje zapisnika sa sjednice od ponedjeljka 13. lipnja 2016. | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Novo lice sukoba i globalnih sigurnosnih prijetnji – utjecaj na mir i stabilnost u svijetu | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Gospodarstvo, trgovina i poslovanje u južnoafričkoj regiji | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Usvajanje zapisnika jutarnjih i popodnevnih sjednica od utorka, 14. lipnja 2016. | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Glasovanje o prijedlozima rezolucija sadržanima u izvješćima koja su podnijela tri stalna odbora | 12 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Glasovanje o hitnim prijedlozima rezolucija | 13 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Razno | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Datum i mjesto 32. sjednice Zajedničke parlamentarne skupštine | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| PRILOG I. | ABECEDNI POPIS ČLANOVA ZAJEDNIČKE PARLAMENTARNE SKUPŠTINE | 15 |
| --- | --- | --- |

PRILOG I.

| PRILOG II. | POPIS NAZOČNIH NA SJEDNICI ODRŽANOJ U WINDHOEKU (NAMIBIJA) OD 13. DO 15. LIPNJA 2016. | 19 |
| --- | --- | --- |

PRILOG II.

| PRILOG III. | USVOJENI TEKSTOVI | 23 |
| --- | --- | --- |

PRILOG III.

| — | REZOLUCIJA o poboljšanju participativnog upravljanja zahvaljujući decentralizaciji i jačanju lokalnog upravljanja | 23 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLUCIJA o kontinentalnom području slobodne trgovine u Africi izgledi za poticanje trgovine unutar Afrike i potencijalne koristi za AKP | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLUCIJA o migracijama između zemalja AKP-a i država članica EU-a: uzroci, posljedice i strategije za zajedničko upravljanje | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLUCIJA o predizbornoj i sigurnosnoj situaciji u Demokratskoj Republici Kongu | 42 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLUCIJA o silovanju i nasilju nad ženama i djecom u oružanim sukobima | 46 |
| --- | --- | --- |

—

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD SRIJEDE 15. LIPNJA 2016.

(Sjednica je započela u 9:05)

SJEDNICOM PREDSJEDA: Michèle RIVASI

v. d. supredsjednika

1.   Migracije između zemalja AKP-a i država članica EU-a: uzroci, posljedice i strategije za zajedničko upravljanje

Odbor za socijalna pitanja i okoliš

Suizvjestitelji: Magnus Kofi Amoatey (Gana) i Norbert Neuser

Magnus Kofi Amoatey (Gana) i Norbert Neuser predstavili su izvješće.

Govorili su: Michael Gahler, Agathon Rwasa (Burundi), Alhagie Sillah (Gambija), Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Cécile Kashetu Kyenge, Pavel Telička, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Valero, Amadou Dioffo (Niger), Laura Agea, Adjedoue Weidou (Čad), Jean-Luc Schaffhauser, Krzysztof Hetman, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Pedro Silva Pereira, Babiker Mohamed Toum (Sudan), Francesc Gambus, Marlene Mizzi, György Hölvenyi, Juan Fernando Lopez Aguilar, Ole Christensen, Kristin de Peyron (Europska služba za vanjsko djelovanje) i Domenico Rosa (Europska komisija).

Zastupnici su istaknuli da je potrebno omogućiti sigurne i legalne putove za ulazak migranata u EU, s obzirom na to da oni predstavljaju jedini učinkovit način borbe protiv krijumčarenja i trgovine ljudima. Temeljne uzroke migracija trebali bi zajedno rješavati EU i afričke zemlje. Premještanje unutar EU-a trebalo bi biti znatno djelotvornije i pritom bi trebalo ubrzati integraciju i pružiti bolje mogućnosti za obrazovanje, stanovanje i zapošljavanje tražitelja azila. U pogledu integracije, kao primjer je predložen njemački model, dok je u pogledu internog premještanja migranata istaknut talijanski model prema kojem se manje skupine migranata šalju u manje zajednice.

Suizvjestitelji su zaključili raspravu.

SJEDNICOM PREDSJEDA: Netty BALDEH

Supredsjednik

2.   Budućnost partnerstva država AKP-a i EU u razdoblju nakon Cotonoua

Središnja rasprava

Raspravu je otvorio Adekeye Adebajo, direktor Centra za rješavanje sukoba.

Govorili su: Davor Ivo Stier, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Ashneel Sudhakar (Fidži), Worlea Saywah Dunah (Liberija), Norbert Neuser, Javier Nart, Adekeye Adebajo, Malement Lihasoa (Madagaskar), Michèle Rivasi, A. Misiekaba (Surinam), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Michael Gahler, Cécile Kashetu Kyenge, Maria Heubuch, Purmanund Jhugroo (Mauricijus), Krzysztof Hetman, Louis-Joseph Manscour, Carlos Zorrinho, Joe Koim (Papua Nova Gvineja), Pedro Silva Pereira, Ole Christensen, Domenico Rosa (Europska Komisija) i Kristin de Peyron (Europska služba za vanjsko djelovanje).

Zastupnici su naglasili na partnerstvo treba nastaviti na temelju pravno obvezujućeg akta. Savjetodavnu ulogu skupštine trebalo bi osnažiti. Trebalo bi težiti snažnijoj sinergiji i usklađenosti s drugim nadregionalnim čimbenicima, poput Afričke unije. Savjetodavni postupak, koji je u tijeku, trebalo bi proširiti na nacionalne parlamente i organizacije civilnog društva. Organizacije civilnog društva trebale bi imati veću ulogu u razdoblju nakon Cotonoua.

Adekeye Adebajo je odgovorio na postavljena pitanja i zaključio raspravu.

SJEDNICOM PREDSJEDA: Cécile Kashetu KYENGE

v. d. supredsjednika

3.   Usvajanje zapisnika sa sjednice od ponedjeljka 13. lipnja 2016.

Zapisnici su usvojeni.

4.   Novo lice sukoba i globalnih sigurnosnih prijetnji – utjecaj na mir i stabilnost u svijetu

Rasprava s bivšim predsjednikom Mozambika Joaquimom Chissanom.

Bivši predsjednik Mozambika Joaquim Chissano dao je iscrpan i slikovit prikaz razvoja sigurnosnih prijetnji. Većina ratova u Africi vodi se između država, no globalizacija i slabost državnih struktura omogućili su i nedržavnim akterima, poput kriminalnih i terorističkih skupina, da zaprijete stabilnosti. Rasprava je bila usredotočena na temeljne uzroke sukoba, među kojima su siromaštvo i društvena isključenost kao faktori radikalizacije, manjkavo upravljanje i korupcija, klimatske promjene zbog kojih se smanjuje površina obradivog zemljišta te migracije i nezakonito krijumčarenje oružja koji su slabo zakonodavno uređeni.

Govorili su: Michael Gahler, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Cécile Kashetu Kyenge, Javier Nart, Ahamada Soukouna (Mali), Adjedoue Weidou (Čad), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Joachim Zeller, Purmanund Jhugroo (Mauricijus), Juan Fernando Lopez Aguilar and Kristin de Peyron (Europska služba za vanjsko djelovanje).

Zastupnici su istaknuli uspješnu sigurnosnu suradnju s Afričkom unijom kroz Instrument mirovne pomoći za Afriku.

Joaquim Chissano je odgovorio na postavljena pitanja i zaključio raspravu.

(Sjednica je prekinuta u 13:18 i nastavljena u 14:42)

SJEDNICOM PREDSJEDA: Cécile Kashetu KYENGE

v. d. supredsjednika

5.   Gospodarstvo, trgovina i poslovanje u južnoafričkoj regiji

Razmjena gledišta s ministrom financija Namibije Calleom Schlettweinom.

Ministar financija Namibije Calle Schlettwein predstavio je program razvoja Namibije u kontekstu globaliziranih trgovinskih dogovora. Namibija, koju Svjetska banka svrstava u razred zemalja srednjeg dohotka, je malo ali otvoreno gospodarstvo s robusnim gospodarskim rastom koji je pomogao smanjenju siromaštva, ali i zemlja koja previše ovisi o tržištu mineralnim sirovinama i nepredvidljivim vremenskim uvjetima te u kojoj su prisutne velike razlike u dohotku te nezaposlenost i manjak kvalificirane radne snage. Ključni rezultat sporazuma o ekonomskom partnerstvu između Južnoafričke razvojne zajednice i EU-a, potpisanog nekoliko dana prije sastanka, jest pozitivan, posebice u pogledu pristupa tržištu EU-a bez carina i bez kvota za izvoz iz Namibije, no predstavlja izazov za ostale zemlje u razvoju članice Južnoafričke razvojne zajednice.

Govorili su: Michael Gahler, Neena Gill, Davor Ivo Stier i Calle Schlettwein.

Zastupnici su pokazali interes za iskustva ministra u svojstvu glavnog namibijskog pregovarača za sporazum o ekonomskom partnerstvu te uputili pitanja u pogledu poveznica između sporazuma o ekonomskom partnerstvu i procesa regionalne integracije u Africi, kao i o odredbama koje bi zemlje u razvoju trebale uključiti u sporazume kako njihova gospodarstva ne bi pretrpjela štetu, primjerice zaštitnim klauzulama i popisima iznimki od liberalizacije.

6.   Usvajanje zapisnika jutarnjih i popodnevnih sjednica od utorka, 14. lipnja 2016.

Zapisnici su usvojeni.

7.   Glasovanje o prijedlozima rezolucija sadržanima u izvješćima koja su podnijela tri stalna odbora

Supredsjednik je podsjetio Skupštinu na postupak glasovanja.

| — | Poboljšanje participativnog upravljanja zahvaljujući decentralizaciji i jačanju lokalnog upravljanja
  Odbor za politička pitanja
  Izvješće Jamesa Kembi-Giture (Kenija) i Aymerica Chaupradea
  Usvojeni amandman: 1
  Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku. |
| --- | --- |

—

Poboljšanje participativnog upravljanja zahvaljujući decentralizaciji i jačanju lokalnog upravljanja

Odbor za politička pitanja

Izvješće Jamesa Kembi-Giture (Kenija) i Aymerica Chaupradea

Usvojeni amandman: 1

Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku.

| — | Kontinentalno područje slobodne trgovine u Africi – izgledi za poticanje trgovine unutar Afrike i potencijalne koristi za AKP ACP
  Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu
  Jean-Marie Bulambo (Demokratska Republika Kongo) i Marielle de Sarnez
  Usvojeni amandman: 1
  Klubovi zastupnika ALDE-a i ECR-a zatražili su glasovanje po dijelovima i odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i EU-a, a usvojen je cijeli stavak.
  Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku. |
| --- | --- |

—

Kontinentalno područje slobodne trgovine u Africi – izgledi za poticanje trgovine unutar Afrike i potencijalne koristi za AKP ACP

Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu

Jean-Marie Bulambo (Demokratska Republika Kongo) i Marielle de Sarnez

Usvojeni amandman: 1

Klubovi zastupnika ALDE-a i ECR-a zatražili su glasovanje po dijelovima i odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i EU-a, a usvojen je cijeli stavak.

Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku.

| — | Migracije između zemalja AKP-a i država članica EU-a: uzroci, posljedice i strategije za zajedničko upravljanje
  Odbor za socijalna pitanja i okoliš
  Izvješće Magnusa Kofi Amoateya (Gana) i Norberta Neusera
  Usvojeni amandmani: 1, 2, 3, 4, 5, 6 i 7
  Klub zastupnika EPP-a zatražio je odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i EU-a o amandmanima 1, 3, 4, 5 i 7, a usvojeni su svi amandmani.
  Klub zastupnika EPP-a zatražio je odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i EU-a o stavcima 30 i 31 te pozivanju 29, a usvojeni su svi stavci.
  Klub zastupnika S&D-a zatražio je odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i EU-a o stavku 18., a stavak 18. su zastupnici u EP-u odbili.
  Rezolucija je usvojena u izmijenjenom obliku s 50 glasova za i 7 uzdržanih. |
| --- | --- |

—

Migracije između zemalja AKP-a i država članica EU-a: uzroci, posljedice i strategije za zajedničko upravljanje

Odbor za socijalna pitanja i okoliš

Izvješće Magnusa Kofi Amoateya (Gana) i Norberta Neusera

Usvojeni amandmani: 1, 2, 3, 4, 5, 6 i 7

Klub zastupnika EPP-a zatražio je odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i EU-a o amandmanima 1, 3, 4, 5 i 7, a usvojeni su svi amandmani.

Klub zastupnika EPP-a zatražio je odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i EU-a o stavcima 30 i 31 te pozivanju 29, a usvojeni su svi stavci.

Klub zastupnika S&D-a zatražio je odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i EU-a o stavku 18., a stavak 18. su zastupnici u EP-u odbili.

Rezolucija je usvojena u izmijenjenom obliku s 50 glasova za i 7 uzdržanih.

8.   Glasovanje o hitnim prijedlozima rezolucija

| — | Predizborna i sigurnosna situacija u Demokratskoj Republici Kongu
  Nije podnesen ni jedan amandman.
  Rezolucija je jednoglasno usvojena. |
| --- | --- |

—

Predizborna i sigurnosna situacija u Demokratskoj Republici Kongu

Nije podnesen ni jedan amandman.

Rezolucija je jednoglasno usvojena.

| — | Silovanje i nasilje nad ženama i djecom u oružanim sukobima
  Klub zastupnika EPP-a zatražio je odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i EU-a o stavku 8 i uvodnoj izjavi G, a usvojeni su i stavak 8 i uvodna izjava G.
  Odbijeni amandmani: 1, 2 i 3
  Klubovi zastupnika S&D-a i Verts/ALE-a zatražili su odvojeno glasovanje o amandmanima 1 i 3, a oba amandmana su usvojena.
  Rezolucija je usvojena u izmijenjenom obliku s 50 glasova za, 3 protiv i 4 uzdržana. |
| --- | --- |

—

Silovanje i nasilje nad ženama i djecom u oružanim sukobima

Klub zastupnika EPP-a zatražio je odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i EU-a o stavku 8 i uvodnoj izjavi G, a usvojeni su i stavak 8 i uvodna izjava G.

Odbijeni amandmani: 1, 2 i 3

Klubovi zastupnika S&D-a i Verts/ALE-a zatražili su odvojeno glasovanje o amandmanima 1 i 3, a oba amandmana su usvojena.

Rezolucija je usvojena u izmijenjenom obliku s 50 glasova za, 3 protiv i 4 uzdržana.

9.   Razno

Nije bilo rasprave

10.   Datum i mjesto 32. sjednice Zajedničke parlamentarne skupštine

32. sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine održat će se od 19. do 21. prosinca 2016. Mjesto održavanja bit će objavljeno kasnije.

Supredsjednik se zahvalio vlastima Namibije na uspješnoj organizaciji sjednice, a zastupnicima i sutajništvu na njihovom doprinosu.

(Sjednica je završila u 16:00)

Netty BALDEH

Cécile Kashetu KYENGE(v. d.)

Supredsjednici

Leonard-Emile OGNIMBA(v. d.)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Glavni sutajnici

---

PRILOG I.

ABECEDNI POPIS ČLANOVA ZAJEDNIČKE PARLAMENTARNE SKUPŠTINE

| Predstavnici AKP-a | Predstavnici EP-a |
| --- | --- |
| BALDEH (GAMBIJA), supredsjednik | MICHEL, supredsjednik |
| ANGOLA
  ANTIGVA I BARBUDA
  BAHAMI
  BARBADOS (potpredsjednik)
  BELIZE
  BENIN
  BOCVANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  KABO VERDE
  SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA
  ČAD (potpredsjednik)
  KOMORI
  KONGO, DEMOKRATSKA REPUBLIKA
  KONGO (Republika)
  COOKOVI OTOCI
  CÔTE D’IVOIRE
  DŽIBUTI
  DOMINIKA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKA
  EKVATORSKA GVINEJA (*1)

  ERITREJA (potpredsjednik)
  ETIOPIJA
  FIDŽI
  GABON (potpredsjednik)
  GAMBIJA
  GANA
  GRENADA
  GVINEJA
  GVINEJA BISAU
  GVAJANA
  HAITI
  KENIJA
  KIRIBATI
  LESOTO
  LIBERIJA
  MADAGASKAR
  MALAVI (potpredsjednik)
  MALI
  MARŠALOVI OTOCI (Republika)
  MAURITANIJA
  MAURICIJUS
  MIKRONEZIJA (Savezna Država)
  MOZAMBIK (potpredsjednik)
  NAMIBIJA (potpredsjednik)
  NAURU
  NIGER
  NIGERIJA
  NIUE (potpredsjednik)
  PALAU
  PAPUA NOVA GVINEJA
  RUANDA
  SVETI KRISTOFOR I NEVIS
  SVETA LUCIJA
  SVETI VINCENT I GRENADINI
  SAMOA
  SVETI TOMA I PRINSIPE
  SENEGAL
  SEJŠELI
  SIJERA LEONE (potpredsjednik)
  SALOMONOVI OTOCI
  SOMALIJA (potpredsjednik)
  JUŽNA AFRIKA
  SUDAN (*1)

  SURINAM (potpredsjednik)
  SVAZI
  TANZANIJA
  TIMOR-LESTE
  TOGO (potpredsjednik)
  TONGA (potpredsjednik)
  TRINIDAD I TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIJA
  ZIMBABVE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  CZESAK (potpredsjednik)
  DANCE
  KOMORI
  DE SARNEZ
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (potpredsjednik)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (potpredsjednik)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  KARSKI
  KYENGE (potpredsjednica)
  LÓPEZ AGUILAR (potpredsjednik)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (potpredsjednik)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (potpredsjednik)
  MUSSOLINI
  NART (potpredsjednik)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (potpredsjednik)
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  PUNSET
  RIVASI (potpredsjednica)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (potpredsjednik)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (potpredsjednica)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Predstavnici AKP-a

Predstavnici EP-a

BALDEH (GAMBIJA), supredsjednik

MICHEL, supredsjednik

ANGOLA

ANTIGVA I BARBUDA

BAHAMI

BARBADOS (potpredsjednik)

BELIZE

BENIN

BOCVANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

KABO VERDE

SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA

ČAD (potpredsjednik)

KOMORI

KONGO, DEMOKRATSKA REPUBLIKA

KONGO (Republika)

COOKOVI OTOCI

CÔTE D’IVOIRE

DŽIBUTI

DOMINIKA

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

EKVATORSKA GVINEJA (*1)

ERITREJA (potpredsjednik)

ETIOPIJA

FIDŽI

GABON (potpredsjednik)

GAMBIJA

GANA

GRENADA

GVINEJA

GVINEJA BISAU

GVAJANA

HAITI

KENIJA

KIRIBATI

LESOTO

LIBERIJA

MADAGASKAR

MALAVI (potpredsjednik)

MALI

MARŠALOVI OTOCI (Republika)

MAURITANIJA

MAURICIJUS

MIKRONEZIJA (Savezna Država)

MOZAMBIK (potpredsjednik)

NAMIBIJA (potpredsjednik)

NAURU

NIGER

NIGERIJA

NIUE (potpredsjednik)

PALAU

PAPUA NOVA GVINEJA

RUANDA

SVETI KRISTOFOR I NEVIS

SVETA LUCIJA

SVETI VINCENT I GRENADINI

SAMOA

SVETI TOMA I PRINSIPE

SENEGAL

SEJŠELI

SIJERA LEONE (potpredsjednik)

SALOMONOVI OTOCI

SOMALIJA (potpredsjednik)

JUŽNA AFRIKA

SUDAN (*1)

SURINAM (potpredsjednik)

SVAZI

TANZANIJA

TIMOR-LESTE

TOGO (potpredsjednik)

TONGA (potpredsjednik)

TRINIDAD I TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIJA

ZIMBABVE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CORRAO

CZESAK (potpredsjednik)

DANCE

KOMORI

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (potpredsjednik)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (potpredsjednik)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (potpredsjednica)

LÓPEZ AGUILAR (potpredsjednik)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (potpredsjednik)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (potpredsjednik)

MUSSOLINI

NART (potpredsjednik)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (potpredsjednik)

POGLIESE

POREBA

PREUSS

PUNSET

RIVASI (potpredsjednica)

ROLIN

ROSATI

RUAS (potpredsjednik)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (potpredsjednica)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

ODBOR ZA POLITIČKA PITANJA

| Zastupnici iz AKP-a | Zastupnici u EP-u |
| --- | --- |
| TOURÉ (Côte d’Ivoire)
  KOUA (REPUBLIKA KONGO), potpredsjednik
  SUDHAKAR (FIDŽI), potpredsjednik | GOERENS, supredsjednik
  ZELLER, potpredsjednik
  GUERRERO SALOM, potpredsjednik |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  BENIN
  MANGOLE (BOCVANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  KOMBO (KAMERUN)
  SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA
  KATUMWA (DEMOKRATSKA REPUBLIKA KONGO)
  GOUMANEH (DŽIBUTI)
  GELETA (ETIOPIJA)
  GVAJANA
  HAITI
  JAMAJKA
  LIBERIJA
  SOUKOUNA (MALI)
  MARŠALOVI OTOCI
  NAURU
  SVETI VINCENT I GRENADINI
  SUDAN
  TANZANIJA
  TIMOR-LESTE
  TOGO
  TUVALU
  UGANDA
  SHUMBA (ZIMBABVE) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAHLER
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Zastupnici iz AKP-a

Zastupnici u EP-u

TOURÉ (Côte d’Ivoire)

KOUA (REPUBLIKA KONGO), potpredsjednik

SUDHAKAR (FIDŽI), potpredsjednik

GOERENS, supredsjednik

ZELLER, potpredsjednik

GUERRERO SALOM, potpredsjednik

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BENIN

MANGOLE (BOCVANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

KOMBO (KAMERUN)

SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA

KATUMWA (DEMOKRATSKA REPUBLIKA KONGO)

GOUMANEH (DŽIBUTI)

GELETA (ETIOPIJA)

GVAJANA

HAITI

JAMAJKA

LIBERIJA

SOUKOUNA (MALI)

MARŠALOVI OTOCI

NAURU

SVETI VINCENT I GRENADINI

SUDAN

TANZANIJA

TIMOR-LESTE

TOGO

TUVALU

UGANDA

SHUMBA (ZIMBABVE)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAHLER

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCIJE I TRGOVINU

| Zastupnici iz AKP-a | Zastupnici u EP-u |
| --- | --- |
| FORDE (TRINIDAD I TOBAGO, za supredsjednika) | FERRARA, supredsjednik
  ESTARÀS FERRAGUT, potpredsjednica
  MANSCOUR, potpredsjednik |
| BARBADOS
  RWASA (BURUNDI)
  KABO VERDE
  KOMORI
  KILISHO BULAMBO (DEMOKRATSKA REPUBLIKA KONGO)
  NGUEMA MANANA (EKVATORSKA GVINEJA) (*2)

  MILEBOU AUBUSSON (GABON)
  KABA (GVINEJA)
  GVINEJA BISAU
  OMAR ADEN (KENIJA)
  KIRBATI
  SEKATLE (LESOTO)
  JHUGROO (MAURICIJUS)
  VAQUINA (MOZAMBIK)
  IRIASE (NIGERIJA)
  NIUE
  RUANDA
  SVETI TOMA I PRINSIPE
  SALL (SENEGAL)
  SALOMONOVI OTOCI
  FISH MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)
  SVETI KRISTOFOR I NEVIS
  SVETA LUCIJA
  MISIEKABA (SURINAM)
  TONGA
  TRINIDAD I TOBAGO
  ZAMBIJA | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

Zastupnici iz AKP-a

Zastupnici u EP-u

FORDE (TRINIDAD I TOBAGO, za supredsjednika)

FERRARA, supredsjednik

ESTARÀS FERRAGUT, potpredsjednica

MANSCOUR, potpredsjednik

BARBADOS

RWASA (BURUNDI)

KABO VERDE

KOMORI

KILISHO BULAMBO (DEMOKRATSKA REPUBLIKA KONGO)

NGUEMA MANANA (EKVATORSKA GVINEJA) (*2)

MILEBOU AUBUSSON (GABON)

KABA (GVINEJA)

GVINEJA BISAU

OMAR ADEN (KENIJA)

KIRBATI

SEKATLE (LESOTO)

JHUGROO (MAURICIJUS)

VAQUINA (MOZAMBIK)

IRIASE (NIGERIJA)

NIUE

RUANDA

SVETI TOMA I PRINSIPE

SALL (SENEGAL)

SALOMONOVI OTOCI

FISH MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)

SVETI KRISTOFOR I NEVIS

SVETA LUCIJA

MISIEKABA (SURINAM)

TONGA

TRINIDAD I TOBAGO

ZAMBIJA

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

ODBOR ZA SOCIJALNA PITANJA I OKOLIŠ

| Zastupnici iz AKP-a | Zastupnici u EP-u |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, za supredsjednika) | RIVASI, supredsjednica
  AGEA, potpredsjednica
  MUSSOLINI, potpredsjednica |
| ANTIGVA I BARBUDA
  BAHAMI
  PEYREFITTE (BELIZE)
  WEIDOU (ČAD)
  COOKOVI OTOCI
  DOMINIKA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKA
  NAIB (ERITREJA)
  OWONO NGUEMA (GABON)
  SILLAH (GAMBIJA)
  AMOATEY (GANA)
  GRENADA
  MALEMENT (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAVI)
  SOUEID AHMED (MAURITANIJA)
  MIKRONEZIJA (SAVEZNA DRŽAVA)
  NAMUTENYA CALEY (NAMIBIJA)
  KORE HASSANE (NIGER)
  PALAU
  PAPUA NOVA GVINEJA
  POOLE (SEJŠELI)
  BUNDU (SIJERA LEONE)
  SOMALIJA
  DLAMINI (SVAZI)
  VANUATU | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

Zastupnici iz AKP-a

Zastupnici u EP-u

GIDLOW (SAMOA, za supredsjednika)

RIVASI, supredsjednica

AGEA, potpredsjednica

MUSSOLINI, potpredsjednica

ANTIGVA I BARBUDA

BAHAMI

PEYREFITTE (BELIZE)

WEIDOU (ČAD)

COOKOVI OTOCI

DOMINIKA

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

NAIB (ERITREJA)

OWONO NGUEMA (GABON)

SILLAH (GAMBIJA)

AMOATEY (GANA)

GRENADA

MALEMENT (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAVI)

SOUEID AHMED (MAURITANIJA)

MIKRONEZIJA (SAVEZNA DRŽAVA)

NAMUTENYA CALEY (NAMIBIJA)

KORE HASSANE (NIGER)

PALAU

PAPUA NOVA GVINEJA

POOLE (SEJŠELI)

BUNDU (SIJERA LEONE)

SOMALIJA

DLAMINI (SVAZI)

VANUATU

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  U statusu promatrača.

(*2)  U statusu promatrača.

---

PRILOG II.

POPIS NAZOČNIH NA SJEDNICI ODRŽANOJ U WINDHOEKU (NAMIBIJA) OD 13. DO 15. LIPNJA 2016.

| BALDEH (GAMBIJA), supredsjednik | RIVASI, v. d. supredsjednika |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  THOMPSON (BARBADOS) (potpredsjednik)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOCVANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  RWASA (BURUNDI)
  KOMBO (KAMERUN)
  BORGES (KABO VERDE)
  NGON-BABA (SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA)
  WEIDOU (ČAD) (potpredsjednik)
  LUHONGE KABINDA NGOY (KONGO, Demokratska
  Republika) (potpredsjednik)
  KOUA (KONGO, Republika)
  PUNA (COOKOVI OTOCI)
  TOURÉ (CÔTE D’IVOIRE)
  GOUMANEH (DŽIBUTI)
  ISHMAEL (DOMINIKA)
  JIMENEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKA)
  NGUEMA MANANA (EKVATORSKA GVINEJA) (*1)

  NAIB (ERITREJA) (potpredsjednik)
  GEMEDA (ETIOPIJA)
  SUDHAKAR (FIDŽI)
  MILEBOU GABON (potpredsjednik)
  SILLAH (GAMBIJA)
  AMOATEY (GANA)
  KABA (GVINEJA)
  SAIEGH (GVINEJA BISAU)
  MC DONALD (GVAJANA)
  CYPRIEN (HAITI)
  McNISH (JAMAJKA)
  LABOSO (KENIJA)
  SEKATLE (LESOTO)
  DUNAH (LIBERIJA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAVI)
  SOUKOUNA (MALI)
  SOUEID AHMED (MAURITANIJA)
  JHUGROO (MAURICIJUS)
  VAQUINA (MOZAMBIK) (potpredsjednik)
  NEKUNDI (NAMIBIJA) (potpredsjednik)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGERIJA)
  KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA)
  UWIMANIMPAYE (RUANDA)
  LONG (SVETA LUCIJA)
  STRAKER (SVETI VINCENT
  GRENADINI)
  GIDLOW (SAMOA)
  SALL (SENEGAL)
  POOLE (SEJŠELI)
  BUNDU (SIJERA LEONE) (potpredsjednik)
  MOSE (SALOMONSKI OTOCI)
  HASSAN (SOMALIJA) (potpredsjednik)
  MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)
  TOUM (SUDAN) (potpredsjednik) (*1)

  MISIEKABA (SURINAM) (potpredsjednik)
  DLAMINI (SVAZI)
  FILIPE (TIMOR-LESTE)
  IBRAHIMA (TOGO) (potpredsjednik)
  FORDE (TRINIDAD I TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH(UGANDA)
  TCHAMAKO MAHE (VANUATU)
  KABWE (ZAMBIJA)
  SHUMBA (ZIMBABVE) | ADINOLFI
  AGEA
  ARENA (1)
   (2)

  CHRISTENSEN
  CZARNECKI
  FRUNZULICA
  GAHLER
  GAMBUS
  GERICKE
  GILL
  HETMAN
  HEUBUCH
  HÖLVENYI
  JEŽEK
  KARSKI
  KYENGE
  LEGUTKO (1)
   (2)

  LEINEN
  LOPEZ AGUILAR (potpredsjednik) (2)
   (3)

  MANSCOUR (potpredsjednik)
  MIZZI
  NART (potpredsjednik)
  NEUSER
  NOICHL
  PEDICINI (potpredsjednik)
  PIECHA (1)
   (2)

  SCHAFFHAUSER
  SCHUSTER (1)
   (2)

  SILVA PEREIRA
  STIER
  STOLOJAN
  TELIČKA
  VALERO
  ZELLER
  ZLOTOWSKI (1)
   (2)

  ZORRINHO |

BALDEH (GAMBIJA), supredsjednik

RIVASI, v. d. supredsjednika

PEREIRA (Angola)

THOMPSON (BARBADOS) (potpredsjednik)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOCVANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

RWASA (BURUNDI)

KOMBO (KAMERUN)

BORGES (KABO VERDE)

NGON-BABA (SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA)

WEIDOU (ČAD) (potpredsjednik)

LUHONGE KABINDA NGOY (KONGO, Demokratska

Republika) (potpredsjednik)

KOUA (KONGO, Republika)

PUNA (COOKOVI OTOCI)

TOURÉ (CÔTE D’IVOIRE)

GOUMANEH (DŽIBUTI)

ISHMAEL (DOMINIKA)

JIMENEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKA)

NGUEMA MANANA (EKVATORSKA GVINEJA) (*1)

NAIB (ERITREJA) (potpredsjednik)

GEMEDA (ETIOPIJA)

SUDHAKAR (FIDŽI)

MILEBOU GABON (potpredsjednik)

SILLAH (GAMBIJA)

AMOATEY (GANA)

KABA (GVINEJA)

SAIEGH (GVINEJA BISAU)

MC DONALD (GVAJANA)

CYPRIEN (HAITI)

McNISH (JAMAJKA)

LABOSO (KENIJA)

SEKATLE (LESOTO)

DUNAH (LIBERIJA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAVI)

SOUKOUNA (MALI)

SOUEID AHMED (MAURITANIJA)

JHUGROO (MAURICIJUS)

VAQUINA (MOZAMBIK) (potpredsjednik)

NEKUNDI (NAMIBIJA) (potpredsjednik)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGERIJA)

KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA)

UWIMANIMPAYE (RUANDA)

LONG (SVETA LUCIJA)

STRAKER (SVETI VINCENT

GRENADINI)

GIDLOW (SAMOA)

SALL (SENEGAL)

POOLE (SEJŠELI)

BUNDU (SIJERA LEONE) (potpredsjednik)

MOSE (SALOMONSKI OTOCI)

HASSAN (SOMALIJA) (potpredsjednik)

MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)

TOUM (SUDAN) (potpredsjednik) (*1)

MISIEKABA (SURINAM) (potpredsjednik)

DLAMINI (SVAZI)

FILIPE (TIMOR-LESTE)

IBRAHIMA (TOGO) (potpredsjednik)

FORDE (TRINIDAD I TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH(UGANDA)

TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

KABWE (ZAMBIJA)

SHUMBA (ZIMBABVE)

ADINOLFI

AGEA

ARENA (1)
   (2)

CHRISTENSEN

CZARNECKI

FRUNZULICA

GAHLER

GAMBUS

GERICKE

GILL

HETMAN

HEUBUCH

HÖLVENYI

JEŽEK

KARSKI

KYENGE

LEGUTKO (1)
   (2)

LEINEN

LOPEZ AGUILAR (potpredsjednik) (2)
   (3)

MANSCOUR (potpredsjednik)

MIZZI

NART (potpredsjednik)

NEUSER

NOICHL

PEDICINI (potpredsjednik)

PIECHA (1)
   (2)

SCHAFFHAUSER

SCHUSTER (1)
   (2)

SILVA PEREIRA

STIER

STOLOJAN

TELIČKA

VALERO

ZELLER

ZLOTOWSKI (1)
   (2)

ZORRINHO

Također nazočni:

ANGOLA

XIRIMBIMBI

TEIXEIRA

BERNARDO

SIMBRÃO DE CARVALHO

BARBADOS

CHANDLER

BELIZE

VERNON

BORLAND

BENIN

AHONOUKOUN

DJIMAN

KASSA

ALLAGBE

GBENONCHI

BOCVANA

NGAKA

MODISE

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

NAHAYO

HAKIZIMANA

SUKUNOBA

BARAMPAMA

UWIMANA

BANIGWANINZIGO

KABO VERDE

ANDRADE

KAMERUN

OWONA KONO

AWUDU MBAYA

DAOUDA

SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA

NOUGANGA

KOMORI

OMAR

KONGO (REPUBLIKA)

DOUMA

EKUIR MINKO

KONGO, (DEMOKRATSKA REPUBLIKA)

MABAYA GIZI AMINE

KILOSHO BULAMBO

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALA

KATUMWA

INIER LATEBO EKWA

KILUFYA KANFWA

LUBINGA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGI LUMBA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

ENGUNDA LITUABA

BULAMBO KILOSHO

CÔTE D’IVOIRE

FLANIZARA TOURÉ

COULIBALY

SANGA TOURÉ

KUBA

DURÁN

DŽIBUTI

GOUMANEH

GOUMANEH

SAID

DOMINIKA

ISHMAEL

ERITREJA

HAGOS

EKVATORSKA GVINEJA

GUADALUPE

OBAM NSUE

NZE NFUMU

ETIOPIJA

WAKJIRA

FIDŽI

SARAN

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit SALAMBA

MANGOUALA

MBA NDUTUME

MBA ALLOUMBA

ONGOUORI NGOUBILI

GAMBIJA

SILLAH

NJIE

KT JAMMEH

JAITEH

CAMARA

GANA

ASAMOAH

NSIAH

OKAIKOE

GVINEJA

SYLLA

DIALLO

GVINEJA BISAU

BRAIMA MANE

DIAS

GVAJANA

DONALD

HAITI

CYPRIEN

JEAN

GESTE

GUERRIER

JAMAJKA

MULLINGS-WILLIAMS

KENIJA

KEMBI GITURA

OMAR ADEN

NYEGENYE

LESOTO

MAHASE-MOILOA

MAPHIKE

LIBERIJA

BARCLAY

DAKEL

MADAGASKAR

LIHASOA

RAKOTOMANJATO

NORBERT RICHARD

MALAVI

KALEBE

MWANYULA

MALI

DIARRASSOUBA

TOURÉ

DIARRA

CISSE

MAURITANIJA

CHEIN

SAMBA

MARRAKCHY

WANE

MAURICIJUS

MARIE

MOZAMBIK

SITHOLE

NAMBURETE

NEMBA UAIENE

NAMIBIJA

VENAANI

CALEY

MBUENDE

APOLLUS

NIGER

MAHAMANÉ

DILLÉ

CHEKOU KORÉ

AMADOU

NIGERIJA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

RABIU

RUANDA

RUGEMA

MUSARE

NTIBITURA

NTWARAMUHETO

SAMOA

LUTERU

SENEGAL

TALL

BALLA LO

DIALLO

SEJŠELI

PILLAY

SIJERA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

SORIE

BANGALI

SALOMONOVI OTOCI

MOSES MOSE

FAYE MOSE

SOMALIJA

IBROW

FAQI

JUŽNA AFRIKA

MAMPURU

BERGMANN

ROTHKEGEL

SUDAN

AHMED

ABU-AGLA

AL-HILOU

ATEM

ABDELRAHMAN

SURINAM

NELSON

SVAZI

NHLEKO

ČAD

ADJI

TEKILIO

AFONO

TIMOR-LESTE

FILIPE

TOGO

ABIGUIME

TIGNOKPA

FABRE

LAWSON

TRINIDAD I TOBAGO

BROOKS

TUVALU

LEUELU

UGANDA

KIWANDA

NABBANJA

BAOOLE

VANUATU

JOY

ZIMBABVE

ZINDI

MLOTSHWA

CHIFAMBA

VIJEĆE AKP-a

INGRID OLGA EBOUKA BABAKAS, ministrica planiranja, statistike i regionalne integracije Republike Kongo, predsjedništvo Vijeća AKP-a

VIJEĆE EU-a

LILIANNE PLOUMEN, ministrica za vanjsku trgovinu i razvojnu suradnju Nizozemske, predsjedništvo Vijeća EU-a

EUROPSKA KOMISIJA

NEVEN MIMICA, povjerenik Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj

EUROPSKA SLUŽBA ZA VANJSKO DJELOVANJE

DE PEYRON, voditeljica odjela, Panafrika

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

VERBOVEN

TAJNIŠTVO AKP-a

OGNIMBA (v. d. glavnog sutajnika)

TAJNIŠTVO EU-a

AGUIRIANO NALDA, glavni sutajnik

---

(*1)  U statusu promatrača.

(1)  Prisutan 13. lipnja 2016.

(2)  Prisutan 14. lipnja 2016.

(3)  Prisutan 15. lipnja 2016.

---

PRILOG III.

USVOJENI TEKSTOVI

REZOLUCIJA (1)

o poboljšanju participativnog upravljanja zahvaljujući decentralizaciji i jačanju lokalnog upravljanja

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, revidiran Ugovorom iz Lisabona, usvojenim 13. prosinca 2007., a posebno njegov članak 3. točku (b), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, revidiran Ugovorom iz Lisabona, usvojenim 13. prosinca 2007., a posebno njegov članak 3. točku (b),

| — | uzimajući u obzir Protokol Ugovora o Europskoj uniji o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, a posebno njegove članke 2. i 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol Ugovora o Europskoj uniji o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, a posebno njegove članke 2. i 5.,

| — | uzimajući u obzir Protokol o uslugama od općeg interesa priložen Ugovoru o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 1., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o uslugama od općeg interesa priložen Ugovoru o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 1.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua između EU-a i zemalja AKP-a potpisan 23. lipnja 2000. u Cotonouu te revidiran u Luksemburgu 25. lipnja 2005. i u Ouagadougouu 22. lipnja 2010., a posebno članak 1., članak 2., članak 5., članak 8., članak 9., članak 20., članak 33. stavak 3. točku (f) i stavak 4. točku (d) te članak 5. stavak 4. njegova Priloga IV., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua između EU-a i zemalja AKP-a potpisan 23. lipnja 2000. u Cotonouu te revidiran u Luksemburgu 25. lipnja 2005. i u Ouagadougouu 22. lipnja 2010., a posebno članak 1., članak 2., članak 5., članak 8., članak 9., članak 20., članak 33. stavak 3. točku (f) i stavak 4. točku (d) te članak 5. stavak 4. njegova Priloga IV.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. (2) o ulozi lokalnih vlasti zemalja u razvoju u razvojnoj suradnji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. (2) o ulozi lokalnih vlasti zemalja u razvoju u razvojnoj suradnji,

| — | uzimajući u obzir Europsku povelju o razvojnoj suradnji za potporu lokalnom upravljanju, koju je odobrilo Vijeće ministara EU-a 10. studenog 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku povelju o razvojnoj suradnji za potporu lokalnom upravljanju, koju je odobrilo Vijeće ministara EU-a 10. studenog 2008.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. srpnja 2013. o lokalnim vlastima u razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. srpnja 2013. o lokalnim vlastima u razvoju,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. svibnja 2013. naslovljenu „Osnaživanje lokalnih vlasti u partnerskim državama radi unaprijeđenog upravljanja i učinkovitijih rezultata razvoja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. svibnja 2013. naslovljenu „Osnaživanje lokalnih vlasti u partnerskim državama radi unaprijeđenog upravljanja i učinkovitijih rezultata razvoja”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 22. travnja 2009. naslovljeno „Lokalna tijela vlasti: čimbenici za razvoj”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 22. travnja 2009. naslovljeno „Lokalna tijela vlasti: čimbenici za razvoj”,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Port Moresbyja iz 2014. o budućnosti Pacifika: izgradnja naših lokalnih zajednica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Port Moresbyja iz 2014. o budućnosti Pacifika: izgradnja naših lokalnih zajednica,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Port of Spaina s Karipskog foruma tijela lokalnih vlasti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Port of Spaina s Karipskog foruma tijela lokalnih vlasti,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a (3)25. rujna 2015. od 25. rujna 2015. naslovljenu „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, a posebice cilj održivog razvoja br. 16.7 „Osigurati odgovarajuće, uključivo, participativno i reprezentativno donošenje odluka na svim razinama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a (3)25. rujna 2015. od 25. rujna 2015. naslovljenu „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, a posebice cilj održivog razvoja br. 16.7 „Osigurati odgovarajuće, uključivo, participativno i reprezentativno donošenje odluka na svim razinama”,

| — | uzimajući u obzir ishode 21. sjednice Konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (COP21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishode 21. sjednice Konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (COP21),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju (4) o lokalnim vlastima i ljudskim pravima koju je Vijeće UN-a za ljudska prava Opće skupštine UN-a usvojilo 26. rujna 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju (4) o lokalnim vlastima i ljudskim pravima koju je Vijeće UN-a za ljudska prava Opće skupštine UN-a usvojilo 26. rujna 2013.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju UN-a o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju UN-a o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 25. Skupštine Afričke unije (5) od 30. siječnja 2007. o pretvaranju Afričke ministarske konferencije o decentralizaciji i lokalnom razvoju (AMCOD) u organ Afričke unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 25. Skupštine Afričke unije (5) od 30. siječnja 2007. o pretvaranju Afričke ministarske konferencije o decentralizaciji i lokalnom razvoju (AMCOD) u organ Afričke unije,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju koju su usvojili ministri nadležni za decentralizaciju i lokalni razvoj na 2. sastanku na vrhu Africities u Windhoeku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju koju su usvojili ministri nadležni za decentralizaciju i lokalni razvoj na 2. sastanku na vrhu Africities u Windhoeku,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju koju su usvojili ministri nadležni za decentralizaciju i lokalni razvoj na 3. sastanku na vrhu Africities u Yaoundéu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju koju su usvojili ministri nadležni za decentralizaciju i lokalni razvoj na 3. sastanku na vrhu Africities u Yaoundéu,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju iz Yaoundéa od 29. listopada 2005. kojom se afričke vlade poziva na poduzimanje usklađene i koordinirane mjere za postavljanje decentralizacije i lokalnog razvoja u središte upravljanja i politika razvoja svojih zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju iz Yaoundéa od 29. listopada 2005. kojom se afričke vlade poziva na poduzimanje usklađene i koordinirane mjere za postavljanje decentralizacije i lokalnog razvoja u središte upravljanja i politika razvoja svojih zemalja,

| — | uzimajući u obzir zajedničku strategiju Afrike i EU-a koju su 2007. usvojili čelnici država i vlada na drugom sastanku na vrhu između Europske unije i afričkih zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku strategiju Afrike i EU-a koju su 2007. usvojili čelnici država i vlada na drugom sastanku na vrhu između Europske unije i afričkih zemalja,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Gospodarskog i socijalnog vijeća Ujedinjenih naroda (6) od 29. siječnja 2007. naslovljenu „Participativno upravljanje i uključenost građana u razvoj politika, pružanje usluga i izradu proračuna”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Gospodarskog i socijalnog vijeća Ujedinjenih naroda (6) od 29. siječnja 2007. naslovljenu „Participativno upravljanje i uključenost građana u razvoj politika, pružanje usluga i izradu proračuna”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Foruma za upravljanje internetom održanog 2015. i Svjetskog sastanka na vrhu o informacijskom društvu održanog 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Foruma za upravljanje internetom održanog 2015. i Svjetskog sastanka na vrhu o informacijskom društvu održanog 2015.,

| — | uzimajući u obzir međunarodne smjernice o decentralizaciji i jačanju lokalnih vlasti, koje su odobrene Programom za ljudska naselja Ujedinjenih naroda (UN-HABITAT) 20. travnja 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodne smjernice o decentralizaciji i jačanju lokalnih vlasti, koje su odobrene Programom za ljudska naselja Ujedinjenih naroda (UN-HABITAT) 20. travnja 2007.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju, koju je Afrička unija usvojila u siječnju 2007., a posebice njezinu preambulu, članak 3. i članak 34., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju, koju je Afrička unija usvojila u siječnju 2007., a posebice njezinu preambulu, članak 3. i članak 34.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o vrijednostima i načelima decentralizacije, lokalnog upravljanja i lokalnog razvoja, usvojenu 27. lipnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o vrijednostima i načelima decentralizacije, lokalnog upravljanja i lokalnog razvoja, usvojenu 27. lipnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir Protokol o pravima žena u Africi koji je priložen Afričkoj povelji o ljudskim pravima i pravima naroda, usvojen 11. srpnja 2003., a posebice njegov članak 9., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o pravima žena u Africi koji je priložen Afričkoj povelji o ljudskim pravima i pravima naroda, usvojen 11. srpnja 2003., a posebice njegov članak 9.,

| — | uzimajući u obzir uspostavu platforme lokalnih vlasti AKP-a u svibnju 2001. za vrijeme 35. Svjetske konferencije Međunarodne unije lokalnih vlasti (IULA) održane u Rio de Janeiru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uspostavu platforme lokalnih vlasti AKP-a u svibnju 2001. za vrijeme 35. Svjetske konferencije Međunarodne unije lokalnih vlasti (IULA) održane u Rio de Janeiru,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu AKP-a i EU-a od 20. lipnja 2014. o razvojnom planu za razdoblje nakon 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu AKP-a i EU-a od 20. lipnja 2014. o razvojnom planu za razdoblje nakon 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za politička pitanja (AKP-EU/101967/16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za politička pitanja (AKP-EU/101967/16),

| A. | budući da je lokalno upravljanje skup institucija, mehanizama i procesa s pomoću kojih građani mogu izraziti svoje interese i potrebe, rješavati nesporazume te ostvarivati svoja prava i obveze na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

A.

budući da je lokalno upravljanje skup institucija, mehanizama i procesa s pomoću kojih građani mogu izraziti svoje interese i potrebe, rješavati nesporazume te ostvarivati svoja prava i obveze na lokalnoj razini;

| B. | budući da decentralizacija može poprimiti različite oblike, kao što je dekoncentracija, pri čemu se upravna ovlast prenosi sa središnje vlasti na lokalne vlasti; delegiranje, pri čemu se odgovornost za određene definirane funkcije dodjeljuje delegiranom tijelu; i prijenos ovlasti, pri čemu se stvaraju dvije razine ili više razina vlasti s ovlastima, funkcijama i financijama koje su im dodijeljene zakonom ili ustavom; |
| --- | --- |

B.

budući da decentralizacija može poprimiti različite oblike, kao što je dekoncentracija, pri čemu se upravna ovlast prenosi sa središnje vlasti na lokalne vlasti; delegiranje, pri čemu se odgovornost za određene definirane funkcije dodjeljuje delegiranom tijelu; i prijenos ovlasti, pri čemu se stvaraju dvije razine ili više razina vlasti s ovlastima, funkcijama i financijama koje su im dodijeljene zakonom ili ustavom;

| C. | budući da su reforme javnog sektora koje uključuju vertikalnu i horizontalnu decentralizaciju utemeljene na razvoju koji je usmjeren na ljude, koji cilja na to da se ljudima omogući sudjelovanje u upravljanju i poboljšaju kvalitete života; |
| --- | --- |

C.

budući da su reforme javnog sektora koje uključuju vertikalnu i horizontalnu decentralizaciju utemeljene na razvoju koji je usmjeren na ljude, koji cilja na to da se ljudima omogući sudjelovanje u upravljanju i poboljšaju kvalitete života;

| D. | budući da participativno upravljanje na lokalnoj razini mora biti zajamčeno i strukturirano kako bi se poboljšala organizacija države u cilju jačanja kvalitete demokracije, socijalne pravde, gospodarskog, društvenog i građanskog razvoja te zaštite temeljnih sloboda i ljudskih prava; |
| --- | --- |

D.

budući da participativno upravljanje na lokalnoj razini mora biti zajamčeno i strukturirano kako bi se poboljšala organizacija države u cilju jačanja kvalitete demokracije, socijalne pravde, gospodarskog, društvenog i građanskog razvoja te zaštite temeljnih sloboda i ljudskih prava;

| E. | budući da se sudjelovanjem javnosti u postupcima odlučivanja promiče zaštita interesa manjina i marginaliziranih skupina te osigurava ispravno, transparentno i odgovorno upravljanje i održivi razvoj; |
| --- | --- |

E.

budući da se sudjelovanjem javnosti u postupcima odlučivanja promiče zaštita interesa manjina i marginaliziranih skupina te osigurava ispravno, transparentno i odgovorno upravljanje i održivi razvoj;

| F. | budući da milenijski razvojni ciljevi ističu ključnu ulogu lokalnih vlasti u borbi protiv siromaštva i u pružanju javnih usluga, kao što su vodovod i kanalizacija, primarna zdravstvena zaštita i obrazovanje; |
| --- | --- |

F.

budući da milenijski razvojni ciljevi ističu ključnu ulogu lokalnih vlasti u borbi protiv siromaštva i u pružanju javnih usluga, kao što su vodovod i kanalizacija, primarna zdravstvena zaštita i obrazovanje;

| G. | budući da bi decentralizacija trebala omogućiti jednak pristup javnim ulogama i obnovu političke klase promicanjem izvršavanja participativnog upravljanja žena i mlađih generacija; |
| --- | --- |

G.

budući da bi decentralizacija trebala omogućiti jednak pristup javnim ulogama i obnovu političke klase promicanjem izvršavanja participativnog upravljanja žena i mlađih generacija;

| H. | budući da decentralizacija značajno pridonosi kapitalu kroz pravičnu raspodjelu sredstava u korist slabo razvijenih i marginaliziranih područja te pruža ljudima priliku da donose odluke o pitanjima koja ih se tiču; |
| --- | --- |

H.

budući da decentralizacija značajno pridonosi kapitalu kroz pravičnu raspodjelu sredstava u korist slabo razvijenih i marginaliziranih područja te pruža ljudima priliku da donose odluke o pitanjima koja ih se tiču;

| I. | budući da se reforma u pogledu decentralizacije i prijenos ovlasti trebaju temeljiti na načelu supsidijarnosti kako bi se osiguralo bolje upravljanje, u kojem se odluke donose na najnižoj mogućoj razini, i budući da bi prema tom načelu središnje jedinice trebale intervenirati na lokalnoj razini samo ako to bude potrebno i kada mogu djelovati učinkovitije od decentraliziranih jedinica; |
| --- | --- |

I.

budući da se reforma u pogledu decentralizacije i prijenos ovlasti trebaju temeljiti na načelu supsidijarnosti kako bi se osiguralo bolje upravljanje, u kojem se odluke donose na najnižoj mogućoj razini, i budući da bi prema tom načelu središnje jedinice trebale intervenirati na lokalnoj razini samo ako to bude potrebno i kada mogu djelovati učinkovitije od decentraliziranih jedinica;

| J. | budući da demokratsko upravljanje ne uključuje samo nacionalne vlade nego i decentralizirane jedinice i nedržavne aktere koji imaju ključnu ulogu pri povezivanju građana s vladama i osiguranju širokog i demokratskog vlasništva državnih javnih politika; budući da su decentralizirane jedinice snažno sučelje između zajednica i nacionalnih tijela koje omogućuje neposrednu demokraciju na temelju sudjelovanja lokalne zajednice i njezina demokratskog izražavanja; |
| --- | --- |

J.

budući da demokratsko upravljanje ne uključuje samo nacionalne vlade nego i decentralizirane jedinice i nedržavne aktere koji imaju ključnu ulogu pri povezivanju građana s vladama i osiguranju širokog i demokratskog vlasništva državnih javnih politika; budući da su decentralizirane jedinice snažno sučelje između zajednica i nacionalnih tijela koje omogućuje neposrednu demokraciju na temelju sudjelovanja lokalne zajednice i njezina demokratskog izražavanja;

| K. | budući da središnje vlade omogućuju decentraliziranim jedinicama određeni stupanj autonomije u okviru njihove teritorijalne izborne jedinice, ovisno o nacionalnom zakonodavstvu, kako bi mogle donositi propise u određenim područjima i pružati javne usluge građanima na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

K.

budući da središnje vlade omogućuju decentraliziranim jedinicama određeni stupanj autonomije u okviru njihove teritorijalne izborne jedinice, ovisno o nacionalnom zakonodavstvu, kako bi mogle donositi propise u određenim područjima i pružati javne usluge građanima na lokalnoj razini;

| L. | budući da su značajke dobrog upravljanja na lokalnoj razini kvaliteta, djelotvornost i učinkovitost lokalne uprave i pružanja javnih usluga; kvaliteta lokalne javne politike i postupaka odlučivanja, njihova uključenost, njihova transparentnost i njihova odgovornost; te način na koji se moć i vlast ostvaruju na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

L.

budući da su značajke dobrog upravljanja na lokalnoj razini kvaliteta, djelotvornost i učinkovitost lokalne uprave i pružanja javnih usluga; kvaliteta lokalne javne politike i postupaka odlučivanja, njihova uključenost, njihova transparentnost i njihova odgovornost; te način na koji se moć i vlast ostvaruju na lokalnoj razini;

| M. | budući da pravi prijenos političke moći sa središnje vlade i fiskalna decentralizacija u korist decentraliziranih jedinica pridonose financijskoj autonomiji tih jedinica; |
| --- | --- |

M.

budući da pravi prijenos političke moći sa središnje vlade i fiskalna decentralizacija u korist decentraliziranih jedinica pridonose financijskoj autonomiji tih jedinica;

| N. | budući da decentralizacija možda neće uspjeti u situacijama kada su javne ustanove slabe i nemaju dostatne kapacitete, što može dovesti do prijenosa tih neučinkovitosti na lokalnu razinu; |
| --- | --- |

N.

budući da decentralizacija možda neće uspjeti u situacijama kada su javne ustanove slabe i nemaju dostatne kapacitete, što može dovesti do prijenosa tih neučinkovitosti na lokalnu razinu;

| O. | budući da je dinamično i aktivno civilno društvo, koje ima slobodu izražavanja i udruživanja, od presudne važnosti za učinkovitu, transparentnu i odgovornu lokalnu vlast te dobro decentralizirano upravljanje; |
| --- | --- |

O.

budući da je dinamično i aktivno civilno društvo, koje ima slobodu izražavanja i udruživanja, od presudne važnosti za učinkovitu, transparentnu i odgovornu lokalnu vlast te dobro decentralizirano upravljanje;

| P. | budući da bi u nedostatku učinkovitih mehanizama praćenja i nadzora na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini decentralizacija mogla dovesti do korupcije, rasipanja javnih sredstava i nekontroliranog zaduživanja, što bi pak moglo negativno utjecati na nacionalne proračune i upravljanje; |
| --- | --- |

P.

budući da bi u nedostatku učinkovitih mehanizama praćenja i nadzora na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini decentralizacija mogla dovesti do korupcije, rasipanja javnih sredstava i nekontroliranog zaduživanja, što bi pak moglo negativno utjecati na nacionalne proračune i upravljanje;

| Q. | budući da postoji potreba za tim da središnja vlada i decentralizirane jedinice neprestano surađuju i međusobno se savjetuju, posebno u stvaranju, osmišljavanju i provedbi projekata i programa na jednoj od razina vlasti, koji mogu izravno ili neizravno utjecati na funkcije druge razine vlasti; |
| --- | --- |

Q.

budući da postoji potreba za tim da središnja vlada i decentralizirane jedinice neprestano surađuju i međusobno se savjetuju, posebno u stvaranju, osmišljavanju i provedbi projekata i programa na jednoj od razina vlasti, koji mogu izravno ili neizravno utjecati na funkcije druge razine vlasti;

| R. | budući da su žene izrazito nedovoljno zastupljene u strukturama vlasti i politici, i budući da se demokracija i dobro upravljanje mogu postići samo kroz ravnopravnost spolova i ravnopravniju zastupljenost, što se mora promicati decentralizacijom; |
| --- | --- |

R.

budući da su žene izrazito nedovoljno zastupljene u strukturama vlasti i politici, i budući da se demokracija i dobro upravljanje mogu postići samo kroz ravnopravnost spolova i ravnopravniju zastupljenost, što se mora promicati decentralizacijom;

| S. | budući da je partnerstvom iz Busana predviđeno širenje foruma kako bi se u njega uključili novi akteri u razvoju, kao što su lokalni i regionalni akteri; |
| --- | --- |

S.

budući da je partnerstvom iz Busana predviđeno širenje foruma kako bi se u njega uključili novi akteri u razvoju, kao što su lokalni i regionalni akteri;

| T. | budući da informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) stvaraju mnogo novih mogućnosti za političko sudjelovanje, e-uključenost, transparentnost i odgovornost u decentraliziranom upravljanju; |
| --- | --- |

T.

budući da informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) stvaraju mnogo novih mogućnosti za političko sudjelovanje, e-uključenost, transparentnost i odgovornost u decentraliziranom upravljanju;

| 1. | poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a na promicanje decentralizacije kao načina za poboljšanje razvoja, za stvaranje novog bogatstva na lokalnoj i regionalnoj razini, za promicanje demokratskog i odgovornog izvršavanja ovlasti, za promicanje nacionalnog jedinstva prihvaćanjem raznolikosti, za pružanje autonomije građanima koja će im omogućiti veće sudjelovanje u izvršavanju ovlasti države i u donošenju odluka koje se na njih odnose, za priznavanje prava zajednica da upravljaju vlastitim poslovima i da unapređuju svoj razvoj, za zaštitu i promicanje interesa i prava manjina i marginaliziranih zajednica te za jamčenje pravične raspodjele nacionalnih i lokalnih resursa; |
| --- | --- |

1.

poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a na promicanje decentralizacije kao načina za poboljšanje razvoja, za stvaranje novog bogatstva na lokalnoj i regionalnoj razini, za promicanje demokratskog i odgovornog izvršavanja ovlasti, za promicanje nacionalnog jedinstva prihvaćanjem raznolikosti, za pružanje autonomije građanima koja će im omogućiti veće sudjelovanje u izvršavanju ovlasti države i u donošenju odluka koje se na njih odnose, za priznavanje prava zajednica da upravljaju vlastitim poslovima i da unapređuju svoj razvoj, za zaštitu i promicanje interesa i prava manjina i marginaliziranih zajednica te za jamčenje pravične raspodjele nacionalnih i lokalnih resursa;

| 2. | čvrsto vjeruje da decentralizacija i participativno upravljanje na lokalnoj razini trebaju ciljati na povećanje socijalne pravde kako bi se zajamčilo da se svim društveno-ekonomskim nejednakostima u postupku donošenja odluka pristupa na učinkovit način; |
| --- | --- |

2.

čvrsto vjeruje da decentralizacija i participativno upravljanje na lokalnoj razini trebaju ciljati na povećanje socijalne pravde kako bi se zajamčilo da se svim društveno-ekonomskim nejednakostima u postupku donošenja odluka pristupa na učinkovit način;

| 3. | naglašava da su nove smjernice iz Komunikacije Europske komisije o lokalnim vlastima i priznavanje njihove uloge državnih aktera velik korak naprijed u okviru razvojnog programa Europske unije; naglašava potrebu za tim da se te nove smjernice prenesu u učinkovitu provedbu europske suradnje, posebice u okviru 11. Europskog razvojnog fonda; |
| --- | --- |

3.

naglašava da su nove smjernice iz Komunikacije Europske komisije o lokalnim vlastima i priznavanje njihove uloge državnih aktera velik korak naprijed u okviru razvojnog programa Europske unije; naglašava potrebu za tim da se te nove smjernice prenesu u učinkovitu provedbu europske suradnje, posebice u okviru 11. Europskog razvojnog fonda;

| 4. | podsjeća da postupak decentralizacije pridonosi poboljšanju participativnog upravljanja jačanjem vlasništva, dijalozima u kojima sudjeluje više dionika i aktera te usklađivanjem programa i politike ispod nacionalne razine; |
| --- | --- |

4.

podsjeća da postupak decentralizacije pridonosi poboljšanju participativnog upravljanja jačanjem vlasništva, dijalozima u kojima sudjeluje više dionika i aktera te usklađivanjem programa i politike ispod nacionalne razine;

| 5. | poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a, u suradnji s tijelima regionalne integracije AKP-a, da promiču sveobuhvatan pristup decentralizaciji i da jačaju ulogu lokalnih zajednica, organizacija na razini lokalnih zajednica i nevladinih organizacija kako bi utjecale na postupak reforme u pogledu decentralizacije i nadzirale ga; u tu svrhu poziva države članice EU-a i zemlje AKP-a da uspostave mehanizme za redoviti dijalog s organizacijama civilnog društva; |
| --- | --- |

5.

poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a, u suradnji s tijelima regionalne integracije AKP-a, da promiču sveobuhvatan pristup decentralizaciji i da jačaju ulogu lokalnih zajednica, organizacija na razini lokalnih zajednica i nevladinih organizacija kako bi utjecale na postupak reforme u pogledu decentralizacije i nadzirale ga; u tu svrhu poziva države članice EU-a i zemlje AKP-a da uspostave mehanizme za redoviti dijalog s organizacijama civilnog društva;

| 6. | poziva države članice EU-a i zemlje AKP-a da suradnju na lokalnoj razini promiču kao instrument provedbe razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015.; u tu svrhu poziva Komisiju da učini decentralizaciju ključnim sektorom financiranja za svoje financijske instrumente vanjske potpore; poziva države članice EU-a da decentralizaciji dodijele odgovarajuću ulogu u svojim razvojnim programima i da svoje aktivnosti usklade s aktivnostima Komisije, drugih država članica i zemalja AKP-a te regionalnih organizacija; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice EU-a i zemlje AKP-a da suradnju na lokalnoj razini promiču kao instrument provedbe razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015.; u tu svrhu poziva Komisiju da učini decentralizaciju ključnim sektorom financiranja za svoje financijske instrumente vanjske potpore; poziva države članice EU-a da decentralizaciji dodijele odgovarajuću ulogu u svojim razvojnim programima i da svoje aktivnosti usklade s aktivnostima Komisije, drugih država članica i zemalja AKP-a te regionalnih organizacija;

| 7. | naglašava važnu ulogu Afričke unije, posebno Afričke ministarske konferencije o decentralizaciji i lokalnom razvoju (AMCOD), u razvoju politika decentralizacije; |
| --- | --- |

7.

naglašava važnu ulogu Afričke unije, posebno Afričke ministarske konferencije o decentralizaciji i lokalnom razvoju (AMCOD), u razvoju politika decentralizacije;

| 8. | uviđa da strukture za koordinaciju između lokalnih vlasti imaju presudnu ulogu u pogledu pružanja tehničke podrške za razvoj lokalnih kapaciteta i načina za njezino postizanje s pomoću olakšavanja razmjene znanja i iskustva radi davanja potpore postupku decentralizacije i pružanju osnovnih usluga; smatra da su te strukture također prikladno sučelje za politički dijalog i sudjelovanje lokalnih vlasti na svim razinama upravljanja; |
| --- | --- |

8.

uviđa da strukture za koordinaciju između lokalnih vlasti imaju presudnu ulogu u pogledu pružanja tehničke podrške za razvoj lokalnih kapaciteta i načina za njezino postizanje s pomoću olakšavanja razmjene znanja i iskustva radi davanja potpore postupku decentralizacije i pružanju osnovnih usluga; smatra da su te strukture također prikladno sučelje za politički dijalog i sudjelovanje lokalnih vlasti na svim razinama upravljanja;

| 9. | poziva države članice EU-a i zemlje AKP-a da poduzmu korake u svrhu jačanja sudjelovanja žena, lokalnih kultura, autohtonih naroda i manjina, uključujući jačanjem kapaciteta tih skupina da sudjeluju u lokalnom i regionalnom razvoju te planiranju ulaganja, te potiče uspostavu lokalnih platformi za savjetovanje u okviru postupka stvaranja politika; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice EU-a i zemlje AKP-a da poduzmu korake u svrhu jačanja sudjelovanja žena, lokalnih kultura, autohtonih naroda i manjina, uključujući jačanjem kapaciteta tih skupina da sudjeluju u lokalnom i regionalnom razvoju te planiranju ulaganja, te potiče uspostavu lokalnih platformi za savjetovanje u okviru postupka stvaranja politika;

| 10. | ističe potrebu za time da se osigura široka uključenost organizacija civilnog društva, lokalnih vlasti i nacionalnih tijela kako bi se osiguralo ispravno, transparentno i odgovorno upravljanje; |
| --- | --- |

10.

ističe potrebu za time da se osigura široka uključenost organizacija civilnog društva, lokalnih vlasti i nacionalnih tijela kako bi se osiguralo ispravno, transparentno i odgovorno upravljanje;

| 11. | ističe da učinkovit postupak decentralizacije iziskuje reforme javnog sektora kao što su prijenos ovlasti, funkcija i resursa te pluralizam političkih dionika i aktivno sudjelovanje građana u planiranju i donošenju proračuna, izravno ili preko predstavnika; |
| --- | --- |

11.

ističe da učinkovit postupak decentralizacije iziskuje reforme javnog sektora kao što su prijenos ovlasti, funkcija i resursa te pluralizam političkih dionika i aktivno sudjelovanje građana u planiranju i donošenju proračuna, izravno ili preko predstavnika;

| 12. | potiče nadležna tijela da usvoje mjere za promicanje jače uprave pravosuđa koja bi, zajedno s poreznim agencijama, trebala imati mehanizme za borbu protiv korupcije (dovoljno sredstava, mehanizme i tijela za borbu protiv prijevara itd.); |
| --- | --- |

12.

potiče nadležna tijela da usvoje mjere za promicanje jače uprave pravosuđa koja bi, zajedno s poreznim agencijama, trebala imati mehanizme za borbu protiv korupcije (dovoljno sredstava, mehanizme i tijela za borbu protiv prijevara itd.);

| 13. | naglašava potrebu za stvaranjem načina za povećanje sudjelovanja javnosti s pomoću građanskog odgoja kako bi se razvili kapaciteti svih građana u pogledu njihovih prava i obveza u području dobrog upravljanja; poziva na uspostavu partnerskih sporazuma između lokalnih vlasti u državama članicama EU-a i zemljama AKP-a u područjima kao što su osposobljavanje i ljudski resursi, uz pružanje tehničke podrške za razvoj lokalnih kapaciteta i načina za njezino postizanje te olakšavanje razmjene znanja i iskustava; ustraje u davanju važnosti cjeloživotnom učenju, formalnom, neformalnom i informalnom obrazovanju građanstva, kao i međukulturnom dijalogu, kako bi se građanima dali alati za sudjelovanje u lokalnom upravljanju i u izgradnji dinamičnog civilnog društva; |
| --- | --- |

13.

naglašava potrebu za stvaranjem načina za povećanje sudjelovanja javnosti s pomoću građanskog odgoja kako bi se razvili kapaciteti svih građana u pogledu njihovih prava i obveza u području dobrog upravljanja; poziva na uspostavu partnerskih sporazuma između lokalnih vlasti u državama članicama EU-a i zemljama AKP-a u područjima kao što su osposobljavanje i ljudski resursi, uz pružanje tehničke podrške za razvoj lokalnih kapaciteta i načina za njezino postizanje te olakšavanje razmjene znanja i iskustava; ustraje u davanju važnosti cjeloživotnom učenju, formalnom, neformalnom i informalnom obrazovanju građanstva, kao i međukulturnom dijalogu, kako bi se građanima dali alati za sudjelovanje u lokalnom upravljanju i u izgradnji dinamičnog civilnog društva;

| 14. | podsjeća da sloboda govora i sloboda medija moraju biti zajamčene kako bi se svim građanima, bez obzira na zajednice i skupine kojima pripadaju, omogućilo slobodno, pošteno i otvoreno sudjelovanje u lokalnom upravljanju; |
| --- | --- |

14.

podsjeća da sloboda govora i sloboda medija moraju biti zajamčene kako bi se svim građanima, bez obzira na zajednice i skupine kojima pripadaju, omogućilo slobodno, pošteno i otvoreno sudjelovanje u lokalnom upravljanju;

| 15. | poziva na održavanje redovitih, transparentnih, slobodnih i poštenih izbora kako bi se institucionalizirala zakonita vlast predstavničkih lokalnih tijela i njihova demokratska promjena te osigurala bolja provedba neposredne demokracije; |
| --- | --- |

15.

poziva na održavanje redovitih, transparentnih, slobodnih i poštenih izbora kako bi se institucionalizirala zakonita vlast predstavničkih lokalnih tijela i njihova demokratska promjena te osigurala bolja provedba neposredne demokracije;

| 16. | poziva nacionalna tijela da zajamče pravičan prijenos svojih nacionalnih proračunskih sredstava u decentralizirane jedinice, podregije, gradove i općine; u tu svrhu ističe da bi veću podršku trebalo pružiti jačanju kapaciteta za dobro upravljanje javnim sredstvima te financijskih i proračunskih kapaciteta decentraliziranih jedinica kako bi mogle pružiti kvalitetne javne usluge, jamčiti jednake mogućnosti i graditi socijalnu koheziju; traži od Komisije da promiče mobilizaciju inovativnih izvora financiranja u cilju decentralizirane suradnje, uključujući instrumente koji kombiniraju zajmove i bespovratna sredstva, koji su prilagođeni posebnostima decentraliziranih jedinica; |
| --- | --- |

16.

poziva nacionalna tijela da zajamče pravičan prijenos svojih nacionalnih proračunskih sredstava u decentralizirane jedinice, podregije, gradove i općine; u tu svrhu ističe da bi veću podršku trebalo pružiti jačanju kapaciteta za dobro upravljanje javnim sredstvima te financijskih i proračunskih kapaciteta decentraliziranih jedinica kako bi mogle pružiti kvalitetne javne usluge, jamčiti jednake mogućnosti i graditi socijalnu koheziju; traži od Komisije da promiče mobilizaciju inovativnih izvora financiranja u cilju decentralizirane suradnje, uključujući instrumente koji kombiniraju zajmove i bespovratna sredstva, koji su prilagođeni posebnostima decentraliziranih jedinica;

| 17. | ističe ključnu važnost toga da se u zemljama u razvoju veća pozornost usmjeri na uporabu sredstava koja proizlaze iz oporezivanja na državnoj i lokalnoj razini; pozdravlja postupno osnivanje instituta za javne financije; smatra da takvi instituti zaslužuju veću potporu Europske unije; |
| --- | --- |

17.

ističe ključnu važnost toga da se u zemljama u razvoju veća pozornost usmjeri na uporabu sredstava koja proizlaze iz oporezivanja na državnoj i lokalnoj razini; pozdravlja postupno osnivanje instituta za javne financije; smatra da takvi instituti zaslužuju veću potporu Europske unije;

| 18. | naglašava da bi decentralizacija trebala biti učinkovito sredstvo za borbu protiv korupcije na svim razinama, uključujući korupciju koja nastaje u multinacionalnim kompanijama; poziva države članice EU-a i zemlje AKP-a te regionalna tijela da im prioritet bude utvrđivanje mana upravljanja zbog kojih se decentralizacijom može otvoriti put korupciji, uključujući utaju poreza i nezakonite financijske tokove, te da poduzmu učinkovite mjere za sprečavanje negativnih posljedica; stoga traži odgovarajuću podršku za kapacitete praćenja i jačanje vladavine prava u svrhu borbe protiv ovih ozbiljnih problema; |
| --- | --- |

18.

naglašava da bi decentralizacija trebala biti učinkovito sredstvo za borbu protiv korupcije na svim razinama, uključujući korupciju koja nastaje u multinacionalnim kompanijama; poziva države članice EU-a i zemlje AKP-a te regionalna tijela da im prioritet bude utvrđivanje mana upravljanja zbog kojih se decentralizacijom može otvoriti put korupciji, uključujući utaju poreza i nezakonite financijske tokove, te da poduzmu učinkovite mjere za sprečavanje negativnih posljedica; stoga traži odgovarajuću podršku za kapacitete praćenja i jačanje vladavine prava u svrhu borbe protiv ovih ozbiljnih problema;

| 19. | naglašava važnost promicanja decentralizacije kako bi se rješavala pitanja kao što su upravljanje otpadom i urbano siromaštvo, borba protiv socijalne isključenosti, suzbijanje nejednakosti, jačanje uloge građana, borba protiv rodne nejednakosti, osmišljavanje inovativne infrastrukture, pružanje usluga, upravljanje zemljištem, smanjenje rizika od prirodnih katastrofa i iskorištavanje energije itd.; |
| --- | --- |

19.

naglašava važnost promicanja decentralizacije kako bi se rješavala pitanja kao što su upravljanje otpadom i urbano siromaštvo, borba protiv socijalne isključenosti, suzbijanje nejednakosti, jačanje uloge građana, borba protiv rodne nejednakosti, osmišljavanje inovativne infrastrukture, pružanje usluga, upravljanje zemljištem, smanjenje rizika od prirodnih katastrofa i iskorištavanje energije itd.;

| 20. | pozdravlja mobilizaciju gradova AKP-a i EU-a te njihovo preuzimanje obveza u okviru priprema za Konferenciju Ujedinjenih naroda o stanovanju i održivom gradskom razvoju (HABITAT III); |
| --- | --- |

20.

pozdravlja mobilizaciju gradova AKP-a i EU-a te njihovo preuzimanje obveza u okviru priprema za Konferenciju Ujedinjenih naroda o stanovanju i održivom gradskom razvoju (HABITAT III);

| 21. | naglašava da klimatske promjene i uništavanje okoliša ne pridonose smanjenju siromaštva i predstavljaju velik izazov za lokalne vlasti jer ponajprije utječu na lokalne zajednice; poziva države članice EU-a i zemlje AKP-a te regionalna tijela da zajamče da decentralizirane jedinice budu u cijelosti uključene u provedbu Sporazuma iz Pariza o klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

21.

naglašava da klimatske promjene i uništavanje okoliša ne pridonose smanjenju siromaštva i predstavljaju velik izazov za lokalne vlasti jer ponajprije utječu na lokalne zajednice; poziva države članice EU-a i zemlje AKP-a te regionalna tijela da zajamče da decentralizirane jedinice budu u cijelosti uključene u provedbu Sporazuma iz Pariza o klimatskim promjenama;

| 22. | poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da potiču primjenu načela supsidijarnosti između nacionalnih i decentraliziranih jedinica te načela pravičnosti kako bi se učinkovitije djelovalo na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

22.

poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da potiču primjenu načela supsidijarnosti između nacionalnih i decentraliziranih jedinica te načela pravičnosti kako bi se učinkovitije djelovalo na lokalnoj razini;

| 23. | priznaje neprikladnost jedinstvenog modela decentralizacije za sve zemlje te poziva na poštovanje kultura i tradicija te inherentne domišljatosti pojedinaca; |
| --- | --- |

23.

priznaje neprikladnost jedinstvenog modela decentralizacije za sve zemlje te poziva na poštovanje kultura i tradicija te inherentne domišljatosti pojedinaca;

| 24. | naglašava važnost poticanja dobrog upravljanja na lokalnoj razini isticanjem načela odgovornosti, transparentnosti, sudjelovanja i mogućnosti prilagodbe te jamčenjem vladavine prava i poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

24.

naglašava važnost poticanja dobrog upravljanja na lokalnoj razini isticanjem načela odgovornosti, transparentnosti, sudjelovanja i mogućnosti prilagodbe te jamčenjem vladavine prava i poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda;

| 25. | naglašava potrebu za uvođenjem IKT-a u lokalno upravljanje gdje god je to moguće te za poduzimanjem inicijativa za promicanje e-pismenosti i pristupa tehnologiji i internetu; |
| --- | --- |

25.

naglašava potrebu za uvođenjem IKT-a u lokalno upravljanje gdje god je to moguće te za poduzimanjem inicijativa za promicanje e-pismenosti i pristupa tehnologiji i internetu;

| 26. | prepoznaje ključnu ulogu lokalnih vlasti u borbi protiv radikalizacije i terorizma; poziva države članice EU-a i zemlje AKP-a te regionalna tijela da zajamče da lokalne vlasti mogu imati ključnu ulogu u promicanju integracije između zajednica i sprečavanju radikalizacije ili drugih oblika marginalizacije; poziva na uspostavu mehanizma za razmjenu znanja i iskustava u ovom području između država članica EU-a i zemalja AKP-a; |
| --- | --- |

26.

prepoznaje ključnu ulogu lokalnih vlasti u borbi protiv radikalizacije i terorizma; poziva države članice EU-a i zemlje AKP-a te regionalna tijela da zajamče da lokalne vlasti mogu imati ključnu ulogu u promicanju integracije između zajednica i sprečavanju radikalizacije ili drugih oblika marginalizacije; poziva na uspostavu mehanizma za razmjenu znanja i iskustava u ovom području između država članica EU-a i zemalja AKP-a;

| 27. | naglašava ključnu ulogu lokalnog upravljanja u kontekstu pomirenja nakon sukoba, uzevši u obzir da su lokalne vlasti prvi pokretač za ponovnu uspostavu prisutnosti države na lokalnoj razini te za učinkovitiju prilagodbu na lokalne uvjete, kao i u sprečavanju sukoba s pomoću kontroliranja napetosti između skupina, povećanja zastupljenosti i sudjelovanja te poboljšanja pružanja usluga; |
| --- | --- |

27.

naglašava ključnu ulogu lokalnog upravljanja u kontekstu pomirenja nakon sukoba, uzevši u obzir da su lokalne vlasti prvi pokretač za ponovnu uspostavu prisutnosti države na lokalnoj razini te za učinkovitiju prilagodbu na lokalne uvjete, kao i u sprečavanju sukoba s pomoću kontroliranja napetosti između skupina, povećanja zastupljenosti i sudjelovanja te poboljšanja pružanja usluga;

| 28. | ističe važnost uključivanja žena, mladih, osoba s invaliditetom te najosjetljivijih osoba, kao i svih osoba bez obzira na njihovo kulturno i društveno-ekonomsko podrijetlo, u postupak donošenja političkih i upravnih odluka te jamčenja njihova potpunog sudjelovanja i zastupljenosti na svim razinama upravljanja, posebice na lokalnoj razini; poziva na provedbu rodne ravnopravnosti na temelju pariteta; |
| --- | --- |

28.

ističe važnost uključivanja žena, mladih, osoba s invaliditetom te najosjetljivijih osoba, kao i svih osoba bez obzira na njihovo kulturno i društveno-ekonomsko podrijetlo, u postupak donošenja političkih i upravnih odluka te jamčenja njihova potpunog sudjelovanja i zastupljenosti na svim razinama upravljanja, posebice na lokalnoj razini; poziva na provedbu rodne ravnopravnosti na temelju pariteta;

| 29. | ustraje u tome da decentralizacija mora biti prilika za rješavanje problema rodne nejednakosti te povećanje zastupljenosti i vidljivosti žena u donošenju odluka u političkim i gospodarskim sferama; |
| --- | --- |

29.

ustraje u tome da decentralizacija mora biti prilika za rješavanje problema rodne nejednakosti te povećanje zastupljenosti i vidljivosti žena u donošenju odluka u političkim i gospodarskim sferama;

| 30. | smatra da decentralizacija mora omogućiti i olakšati sudjelovanje mladih u lokalnom upravljanju i da oni moraju biti zastupljeni u donošenju odluka; |
| --- | --- |

30.

smatra da decentralizacija mora omogućiti i olakšati sudjelovanje mladih u lokalnom upravljanju i da oni moraju biti zastupljeni u donošenju odluka;

| 31. | poziva nadležna tijela da uklone svako udvostručavanje u državnoj upravi i da izbjegavaju preklapanje nadležnosti između lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

31.

poziva nadležna tijela da uklone svako udvostručavanje u državnoj upravi i da izbjegavaju preklapanje nadležnosti između lokalne i regionalne vlasti;

| 32. | naglašava potrebu za jačanjem e-uprave i kanala koji su nastali iz novih tehnologija kako bi se stvorila transparentnija uprava, čime se sprečava svaki oblik zlouporabe, olakšava pristupa za građane i jamči odgovornost; |
| --- | --- |

32.

naglašava potrebu za jačanjem e-uprave i kanala koji su nastali iz novih tehnologija kako bi se stvorila transparentnija uprava, čime se sprečava svaki oblik zlouporabe, olakšava pristupa za građane i jamči odgovornost;

| 33. | poziva na pojačanu suradnju između zemalja AKP-a i država članica EU-a te regionalnih organizacija kao što su Afrička unija, Karipska zajednica (CARICOM) i Forum pacifičkih otoka (PIF) u uspostavi i jačanju kapaciteta mehanizama nadzora nad resursima prenesenima na decentralizirane jedinice u svrhu borbe protiv korupcije i suzbijanja rasipanja; ističe da je potrebno unaprijediti međunarodnu suradnju u vezi s rješavanjem problema nezakonitih financijskih tokova kako bi se zajamčili jednaki uvjeti za oporezivanje lokalnih i međunarodnih poduzeća; |
| --- | --- |

33.

poziva na pojačanu suradnju između zemalja AKP-a i država članica EU-a te regionalnih organizacija kao što su Afrička unija, Karipska zajednica (CARICOM) i Forum pacifičkih otoka (PIF) u uspostavi i jačanju kapaciteta mehanizama nadzora nad resursima prenesenima na decentralizirane jedinice u svrhu borbe protiv korupcije i suzbijanja rasipanja; ističe da je potrebno unaprijediti međunarodnu suradnju u vezi s rješavanjem problema nezakonitih financijskih tokova kako bi se zajamčili jednaki uvjeti za oporezivanje lokalnih i međunarodnih poduzeća;

| 34. | ističe važnost uspostave istinskog političkog dijaloga među lokalnim vlastima u okviru suradnje između AKP-a i EU-a kojim će se omogućiti postupak ocjenjivanja postignutog napretka, uočenih prepreka i mogućnosti poboljšanja djelotvornosti pomoći na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

34.

ističe važnost uspostave istinskog političkog dijaloga među lokalnim vlastima u okviru suradnje između AKP-a i EU-a kojim će se omogućiti postupak ocjenjivanja postignutog napretka, uočenih prepreka i mogućnosti poboljšanja djelotvornosti pomoći na lokalnoj razini;

| 35. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Afričkoj uniji, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, regionalnim organizacijama država članica AKP-a te glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

35.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Afričkoj uniji, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, regionalnim organizacijama država članica AKP-a te glavnom tajniku Ujedinjenih naroda.

REZOLUCIJA (7)

o kontinentalnom području slobodne trgovine u Africi izgledi za poticanje trgovine unutar Afrike i potencijalne koristi za AKP

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (Sporazum iz Cotonoua) (1), posebice njegov članak 21., te revizije Sporazuma iz Cotonoua iz 2005. i 2010. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (Sporazum iz Cotonoua) (1), posebice njegov članak 21., te revizije Sporazuma iz Cotonoua iz 2005. i 2010. (2),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 19. veljače 2004. o sporazumima o ekonomskom partnerstvu: problemi i izgledi, (3) od 23. studenog 2006. o reviziji pregovora o sporazumima o ekonomskom partnerstvu (4), od 9. travnja 2009. o sporazumima o ekonomskom partnerstvu i njihovom utjecaju na države AKP-a (5), te od 19. lipnja 2013. o sporazumima o ekonomskom partnerstvu sljedeći koraci (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 19. veljače 2004. o sporazumima o ekonomskom partnerstvu: problemi i izgledi, (3) od 23. studenog 2006. o reviziji pregovora o sporazumima o ekonomskom partnerstvu (4), od 9. travnja 2009. o sporazumima o ekonomskom partnerstvu i njihovom utjecaju na države AKP-a (5), te od 19. lipnja 2013. o sporazumima o ekonomskom partnerstvu sljedeći koraci (6),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. ožujka 2014. o regionalnoj integraciji i modernizaciji carina u cilju održivog razvoja u zemljama AKP-a, u suradnji s EU-om (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. ožujka 2014. o regionalnoj integraciji i modernizaciji carina u cilju održivog razvoja u zemljama AKP-a, u suradnji s EU-om (7),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. siječnja 2012. naslovljenu „Trgovina, rast i razvoj: Prilagođavanje trgovinske i ulagačke politike državama koje najviše trebaju pomoć” (COM(2012) 22 final), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. siječnja 2012. naslovljenu „Trgovina, rast i razvoj: Prilagođavanje trgovinske i ulagačke politike državama koje najviše trebaju pomoć” (COM(2012) 22 final),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2015. naslovljenu „Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.” (COM(2015) 44 final), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2015. naslovljenu „Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.” (COM(2015) 44 final),

| — | uzimajući u obzir zaključni dokument o razvojnom planu za razdoblje nakon 2015. naslovljen „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, koji je Opća skupština Ujedinjenih naroda donijela u rujnu 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključni dokument o razvojnom planu za razdoblje nakon 2015. naslovljen „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, koji je Opća skupština Ujedinjenih naroda donijela u rujnu 2015.,

| — | uzimajući u obzir Treću međunarodnu konferenciju UN-a o financiranju razvoja održanu od 13. do 16. srpnja 2015. u Addis Abebi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Treću međunarodnu konferenciju UN-a o financiranju razvoja održanu od 13. do 16. srpnja 2015. u Addis Abebi,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Afriku (UNECA) iz 2012. za poticanje trgovine unutar Afrike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Afriku (UNECA) iz 2012. za poticanje trgovine unutar Afrike,

| — | uzimajući u obzir povelju Organizacije afričkog jedinstva (OAU) donesenu 25. svibnja 1963. u Addis Abebi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir povelju Organizacije afričkog jedinstva (OAU) donesenu 25. svibnja 1963. u Addis Abebi,

| — | uzimajući u obzir Osnivački akt Afričke unije usvojen u Loméu (Togo) 11. srpnja 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Osnivački akt Afričke unije usvojen u Loméu (Togo) 11. srpnja 2000.,

| — | uzimajući u obzir odluku od 22. listopada 2008. donesenu na trostranom sastanku na vrhu u Kampali o uspostavi slobodne trgovine između Zajedničkog tržišta za istočnu i južnu Afriku (COMESA), Južnoafričke razvojne zajednice (SADC) i Istočnoafričke zajednice (EAC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku od 22. listopada 2008. donesenu na trostranom sastanku na vrhu u Kampali o uspostavi slobodne trgovine između Zajedničkog tržišta za istočnu i južnu Afriku (COMESA), Južnoafričke razvojne zajednice (SADC) i Istočnoafričke zajednice (EAC),

| — | uzimajući u obzir Ugovor iz Abuje od 3. lipnja 1991. o osnivanju Afričke ekonomske zajednice, a posebno njegove članke 6. i 88., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor iz Abuje od 3. lipnja 1991. o osnivanju Afričke ekonomske zajednice, a posebno njegove članke 6. i 88.,

| — | uzimajući u obzir odluku s 18. sjednice Skupštine Afričke unije održane u Addis Abebi od 23. do 30. siječnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku s 18. sjednice Skupštine Afričke unije održane u Addis Abebi od 23. do 30. siječnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir akcijske planove za gospodarski razvoj Afrike usvojene 1980. i 2012. u Lagosu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijske planove za gospodarski razvoj Afrike usvojene 1980. i 2012. u Lagosu,

| — | uzimajući u obzir Program do 2063. pokrenut na 50. godišnjicu Afričke unije u svibnju 2013. u Addis Abebi i usvojen na 24. redovnoj sjednici Skupštine Afričke unije u Addis Abebi 31. siječnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program do 2063. pokrenut na 50. godišnjicu Afričke unije u svibnju 2013. u Addis Abebi i usvojen na 24. redovnoj sjednici Skupštine Afričke unije u Addis Abebi 31. siječnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir 22. sastanak na vrhu čelnika država Afričke unije održan 30. i 31. siječnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 22. sastanak na vrhu čelnika država Afričke unije održan 30. i 31. siječnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir odluke s trećeg trostranog sastanka na vrhu održanog u Sharm el-Sheikhu od 6. do 10. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke s trećeg trostranog sastanka na vrhu održanog u Sharm el-Sheikhu od 6. do 10. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o trgovini unutar Afrike s Konferencije Ujedinjenih naroda iz 2013. o trgovini i razvoju (UNCTAD): Oslobađanje dinamičnosti privatnog sektora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o trgovini unutar Afrike s Konferencije Ujedinjenih naroda iz 2013. o trgovini i razvoju (UNCTAD): Oslobađanje dinamičnosti privatnog sektora,

| — | uzimajući u obzir izvješće Svjetskog gospodarskog foruma o konkurentnosti u Africi za 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Svjetskog gospodarskog foruma o konkurentnosti u Africi za 2015.,

| A. | budući da je uspostava kontinentalnog područja slobodne trgovine (CFTA) za Afriku izraz političke volje čelnika država sa sastanka Afričke unije održanoga 2012. u Addis Abebi; |
| --- | --- |

A.

budući da je uspostava kontinentalnog područja slobodne trgovine (CFTA) za Afriku izraz političke volje čelnika država sa sastanka Afričke unije održanoga 2012. u Addis Abebi;

| B. | budući da je u Programu do 2063. Afričke unije CFTA prepoznat kao važan korak na putu do konačnog cilja stvaranja Afričkog zajedničkog tržišta i osnivanja Afričke ekonomske zajednice kako je predviđeno Ugovorom iz Abuje i Osnivačkim aktom Afričke unije; |
| --- | --- |

B.

budući da je u Programu do 2063. Afričke unije CFTA prepoznat kao važan korak na putu do konačnog cilja stvaranja Afričkog zajedničkog tržišta i osnivanja Afričke ekonomske zajednice kako je predviđeno Ugovorom iz Abuje i Osnivačkim aktom Afričke unije;

| C. | budući da je afrički udio u svjetskoj trgovini vrlo nizak nalazi se na otprilike 3 % i da je Afrika i dalje kontinent koji trguje najmanje sa samim sobom, pri čemu trgovina unutar kontinenta čini samo otprilike 12 % afričke trgovine, u odnosu na otprilike 55 % u Aziji te više od 70 % u Europi; |
| --- | --- |

C.

budući da je afrički udio u svjetskoj trgovini vrlo nizak nalazi se na otprilike 3 % i da je Afrika i dalje kontinent koji trguje najmanje sa samim sobom, pri čemu trgovina unutar kontinenta čini samo otprilike 12 % afričke trgovine, u odnosu na otprilike 55 % u Aziji te više od 70 % u Europi;

| D. | budući da je u lipnju 2015. Afrička unija službeno pokrenula pregovore za uspostavu CFTA-e do 2017., nakon čega bi se trebala uspostaviti Afrička carinska unija do 2019.; |
| --- | --- |

D.

budući da je u lipnju 2015. Afrička unija službeno pokrenula pregovore za uspostavu CFTA-e do 2017., nakon čega bi se trebala uspostaviti Afrička carinska unija do 2019.;

| E. | budući da će CFTA poticati tješnje gospodarske, trgovinske i kulturne odnose unutar Afrike te povećati kapacitet ponude i konkurentnost između afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja te s Europskom unijom; |
| --- | --- |

E.

budući da će CFTA poticati tješnje gospodarske, trgovinske i kulturne odnose unutar Afrike te povećati kapacitet ponude i konkurentnost između afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja te s Europskom unijom;

| F. | budući da će poticanje trgovine unutar Afrike morati pogodovati cijeloj afričkoj populaciji i pomoći Africi da postane sastavni dio svjetskih trgovinskih sustava; |
| --- | --- |

F.

budući da će poticanje trgovine unutar Afrike morati pogodovati cijeloj afričkoj populaciji i pomoći Africi da postane sastavni dio svjetskih trgovinskih sustava;

| G. | budući da regionalizam usmjeren na razvoj može imati pozitivan utjecaj u smislu poticanja mira, sigurnosti i političke stabilnosti na kontinentu; |
| --- | --- |

G.

budući da regionalizam usmjeren na razvoj može imati pozitivan utjecaj u smislu poticanja mira, sigurnosti i političke stabilnosti na kontinentu;

| H. | budući da je za zaključenje CFTA-e potrebno usklađivanje mnogobrojnih i različitih trgovinskih obveza koje je većina afričkih zemalja poduzela na multilateralnoj, regionalnoj i bilateralnoj razini; |
| --- | --- |

H.

budući da je za zaključenje CFTA-e potrebno usklađivanje mnogobrojnih i različitih trgovinskih obveza koje je većina afričkih zemalja poduzela na multilateralnoj, regionalnoj i bilateralnoj razini;

| I. | budući da strukturna neusklađenost između domaće ponude i potražnje roba i usluga znači da se prečesto mora pribjegavati skupim uvozima; |
| --- | --- |

I.

budući da strukturna neusklađenost između domaće ponude i potražnje roba i usluga znači da se prečesto mora pribjegavati skupim uvozima;

| J. | budući da prekogranična trgovina postoji između zemalja koje često naseljavaju isti narodi, ali te značajne tokove ne uzima se u obzir u trgovini između afričkih država; |
| --- | --- |

J.

budući da prekogranična trgovina postoji između zemalja koje često naseljavaju isti narodi, ali te značajne tokove ne uzima se u obzir u trgovini između afričkih država;

| K. | budući da se tom paralelnom ekonomijom izbjegavaju državno oporezivanje i koče napori koji se ulažu u podršku i razvoj privatnog sektora; |
| --- | --- |

K.

budući da se tom paralelnom ekonomijom izbjegavaju državno oporezivanje i koče napori koji se ulažu u podršku i razvoj privatnog sektora;

| L. | budući da prijevara, krijumčarenje, utaja poreza i izuzeća od plaćanja poreza lišavaju države financijskih sredstava, a te su države možda već zahvaćene smanjenjem carina zbog liberalizacije trgovine; budući da je golemi iznos nezakonitog financijskog kapitala koji odlazi s afričkog kontinenta prepreka za njegov rast i razvoj; |
| --- | --- |

L.

budući da prijevara, krijumčarenje, utaja poreza i izuzeća od plaćanja poreza lišavaju države financijskih sredstava, a te su države možda već zahvaćene smanjenjem carina zbog liberalizacije trgovine; budući da je golemi iznos nezakonitog financijskog kapitala koji odlazi s afričkog kontinenta prepreka za njegov rast i razvoj;

| M. | uzimajući u obzir dodanu vrijednost glavnih integracijskih projekata s multiplikacijskim učincima, kao što su programi za borbu protiv isušivanja jezera Čad, za vađenje plina metana iz jezera Kivu i za iskorištavanje hidroelektričnog potencijala sliva rijeke Kongo te brane Inga u DR Kongu; |
| --- | --- |

M.

uzimajući u obzir dodanu vrijednost glavnih integracijskih projekata s multiplikacijskim učincima, kao što su programi za borbu protiv isušivanja jezera Čad, za vađenje plina metana iz jezera Kivu i za iskorištavanje hidroelektričnog potencijala sliva rijeke Kongo te brane Inga u DR Kongu;

| 1. | napominje da će CFTA na kraju obuhvatiti 54 afričke zemlje, što će predstavljati ukupan BDP od 1,2 bilijuna USD, činiti tržište od preko milijardu ljudi do 2050. i povećati trgovinu unutar Afrike za čak 35 milijardi USD godišnje; |
| --- | --- |

1.

napominje da će CFTA na kraju obuhvatiti 54 afričke zemlje, što će predstavljati ukupan BDP od 1,2 bilijuna USD, činiti tržište od preko milijardu ljudi do 2050. i povećati trgovinu unutar Afrike za čak 35 milijardi USD godišnje;

| 2. | žali što je trenutačno samo 12 % afričkih trgovinskih tokova na unutarnjoj razini, a ustraje u tome da je potrebno promicati trgovine na kontinentu uklanjanjem carinskih i necarinskih prepreka i borbom protiv trenutačne fragmentacije afričkog tržišta; podsjeća da bi pojačani trgovinski tokovi trebali pomoći u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju da se afrički BDP poveća za procijenjenih 4,5 do 5 %; |
| --- | --- |

2.

žali što je trenutačno samo 12 % afričkih trgovinskih tokova na unutarnjoj razini, a ustraje u tome da je potrebno promicati trgovine na kontinentu uklanjanjem carinskih i necarinskih prepreka i borbom protiv trenutačne fragmentacije afričkog tržišta; podsjeća da bi pojačani trgovinski tokovi trebali pomoći u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju da se afrički BDP poveća za procijenjenih 4,5 do 5 %;

| 3. | naglašava potrebu za pružanjem potpore procesima regionalne integracije u Africi kako bi se izgradila gospodarska otpornost, a gospodarstvo kontinenta zaštitilo od vanjskih šokova; smatra da ovaj rast kroz regionalnu trgovinu, koji je nastao posebno zahvaljujući suradnji i transferu tehnologije Jug-Jug, treba iskoristiti za bolju preraspodjelu sredstava i smanjenje nejednakosti u razvoju na afričkom kontinentu; u tom smislu, ustraje u uključivanju građana i drugih dionika u iskrene i otvorene rasprave za postizanje konsenzusa o strategiji koju je potrebno pratiti u pogledu promocije nacionalnih interesa u području javnih politika; |
| --- | --- |

3.

naglašava potrebu za pružanjem potpore procesima regionalne integracije u Africi kako bi se izgradila gospodarska otpornost, a gospodarstvo kontinenta zaštitilo od vanjskih šokova; smatra da ovaj rast kroz regionalnu trgovinu, koji je nastao posebno zahvaljujući suradnji i transferu tehnologije Jug-Jug, treba iskoristiti za bolju preraspodjelu sredstava i smanjenje nejednakosti u razvoju na afričkom kontinentu; u tom smislu, ustraje u uključivanju građana i drugih dionika u iskrene i otvorene rasprave za postizanje konsenzusa o strategiji koju je potrebno pratiti u pogledu promocije nacionalnih interesa u području javnih politika;

| 4. | ističe da veza između liberalizacije trgovine i smanjenja siromaštva ni u kojem pogledu nije automatska i da će CFTA moći znatno pridonijeti poboljšanju kvalitete života Afrikanaca ako bude uključivala ambicioznu razvojnu politiku, jer se u suprotnome neće riješiti problem duboko ukorijenjenih nejednakosti diljem kontinenta; |
| --- | --- |

4.

ističe da veza između liberalizacije trgovine i smanjenja siromaštva ni u kojem pogledu nije automatska i da će CFTA moći znatno pridonijeti poboljšanju kvalitete života Afrikanaca ako bude uključivala ambicioznu razvojnu politiku, jer se u suprotnome neće riješiti problem duboko ukorijenjenih nejednakosti diljem kontinenta;

| 5. | smatra da se CFTA treba provoditi postupno, ujedinjujući različita područja slobodne trgovine i postojeće ekonomske zajednice, posebice sklapajući trostrani sporazum između Južnoafričke razvojne zajednice (SADC), Zajedničkog tržišta za istočnu i južnu Afriku (COMESA) i Istočnoafričke zajednice (EAC); |
| --- | --- |

5.

smatra da se CFTA treba provoditi postupno, ujedinjujući različita područja slobodne trgovine i postojeće ekonomske zajednice, posebice sklapajući trostrani sporazum između Južnoafričke razvojne zajednice (SADC), Zajedničkog tržišta za istočnu i južnu Afriku (COMESA) i Istočnoafričke zajednice (EAC);

| 6. | smatra da je također potrebno pogodno međunarodno okruženje koje će nadopuniti procese regionalne gospodarske integracijske unutar Afrike, uključujući time da se Africi zajamči veća zastupljenost i sudjelovanje u donošenju odluka u okviru međunarodnih institucija u području financija, trgovine i razvoja; poziva EU da podrži afričke zemlje u tim zahtjevima kako bi im se omogućilo da ravnopravno sudjeluju u globalnoj reformi važećih međunarodnih pravila; |
| --- | --- |

6.

smatra da je također potrebno pogodno međunarodno okruženje koje će nadopuniti procese regionalne gospodarske integracijske unutar Afrike, uključujući time da se Africi zajamči veća zastupljenost i sudjelovanje u donošenju odluka u okviru međunarodnih institucija u području financija, trgovine i razvoja; poziva EU da podrži afričke zemlje u tim zahtjevima kako bi im se omogućilo da ravnopravno sudjeluju u globalnoj reformi važećih međunarodnih pravila;

| 7. | poziva na jačanje kapaciteta za gospodarski razvoj i inovacije u regionalnim gospodarskim zajednicama, čija će integracija i iskustvo nesumnjivo biti izvor inspiracije za uspostavu CFTA-e; |
| --- | --- |

7.

poziva na jačanje kapaciteta za gospodarski razvoj i inovacije u regionalnim gospodarskim zajednicama, čija će integracija i iskustvo nesumnjivo biti izvor inspiracije za uspostavu CFTA-e;

| 8. | ističe da se od afričkih regionalnih gospodarskih zajednica očekuje da s ostatkom svijeta trguju u okviru raznih međunarodnih trgovinskih sustava, među kojima su pristup tržištima bez carina i bez kvota (DFQF) za najmanje razvijene zemlje, opći sustav povlastica ili uzajamni sporazumi o slobodnoj trgovini za zemlje koje nisu u skupini najmanje razvijenih zemalja; naglašava potrebu za time da afričke zemlje konsolidiraju postojeće programe pristupa tržištu u jedan program koji je u skladu s CFTA-om u svrhu poticanja regionalne integracije i diversifikacije trgovine; u tom kontekstu smatra da je nužno zajamčiti da sporazumi o ekonomskom partnerstvu pridonesu ostvarenju CFTA-e; |
| --- | --- |

8.

ističe da se od afričkih regionalnih gospodarskih zajednica očekuje da s ostatkom svijeta trguju u okviru raznih međunarodnih trgovinskih sustava, među kojima su pristup tržištima bez carina i bez kvota (DFQF) za najmanje razvijene zemlje, opći sustav povlastica ili uzajamni sporazumi o slobodnoj trgovini za zemlje koje nisu u skupini najmanje razvijenih zemalja; naglašava potrebu za time da afričke zemlje konsolidiraju postojeće programe pristupa tržištu u jedan program koji je u skladu s CFTA-om u svrhu poticanja regionalne integracije i diversifikacije trgovine; u tom kontekstu smatra da je nužno zajamčiti da sporazumi o ekonomskom partnerstvu pridonesu ostvarenju CFTA-e;

| 9. | naglašava važnost demokratskog nadzora koji provode nacionalni parlamenti i civilno društvo, kako u praćenju provedbe sporazuma o ekonomskom partnerstvu, tako i u procesu uspostavljanja CFTA-e za Afriku; stoga poziva na njihovo sustavno uključivanje u rad koji je u tijeku, kao dio participativnog pristupa i u cilju jamčenja maksimalne transparentnosti; |
| --- | --- |

9.

naglašava važnost demokratskog nadzora koji provode nacionalni parlamenti i civilno društvo, kako u praćenju provedbe sporazuma o ekonomskom partnerstvu, tako i u procesu uspostavljanja CFTA-e za Afriku; stoga poziva na njihovo sustavno uključivanje u rad koji je u tijeku, kao dio participativnog pristupa i u cilju jamčenja maksimalne transparentnosti;

| 10. | podsjeća da bolji pristup tržištu bez kapaciteta za proizvodnju robe i usluga neće uspjeti proizvesti gospodarski razvoj; nadalje, zahtijeva da CFTA, kao prioritetno pitanje, prilagodi strukturni deficit afričke ponude roba i usluga u odnosu na potražnju kako bi to učinkovito utjecalo na trgovinu; osim toga, poziva EU da podrži postojeće inicijative regionalne integracije, uključujući CFTA-u, s pomoću alata za potporu trgovini, što bi trebalo pomoći olakšati uspostavu ili razvoj domaćih proizvodnih kapaciteta, smanjiti nejednakost u prihodima u Africi te pridonijeti gospodarskoj raznolikosti i prijenosu tehnologija; |
| --- | --- |

10.

podsjeća da bolji pristup tržištu bez kapaciteta za proizvodnju robe i usluga neće uspjeti proizvesti gospodarski razvoj; nadalje, zahtijeva da CFTA, kao prioritetno pitanje, prilagodi strukturni deficit afričke ponude roba i usluga u odnosu na potražnju kako bi to učinkovito utjecalo na trgovinu; osim toga, poziva EU da podrži postojeće inicijative regionalne integracije, uključujući CFTA-u, s pomoću alata za potporu trgovini, što bi trebalo pomoći olakšati uspostavu ili razvoj domaćih proizvodnih kapaciteta, smanjiti nejednakost u prihodima u Africi te pridonijeti gospodarskoj raznolikosti i prijenosu tehnologija;

| 11. | poziva afričke vlade da dodatno potiču trgovinu unutar Afrike stvaranjem odgovarajućeg regulatornog okvira za trgovinu; naglašava važnost usklađivanja nacionalnih zakona, ulaganja u infrastrukturu vezanu uz trgovinu i olakšavanja učinkovite trgovine; |
| --- | --- |

11.

poziva afričke vlade da dodatno potiču trgovinu unutar Afrike stvaranjem odgovarajućeg regulatornog okvira za trgovinu; naglašava važnost usklađivanja nacionalnih zakona, ulaganja u infrastrukturu vezanu uz trgovinu i olakšavanja učinkovite trgovine;

| 12. | pozivi na to da CFTA pridonese ponovnoj uspostavi, konsolidaciji i razvoju afričkoga gospodarskog tkiva kako bi se unaprijedila integracija tržišta, industrijska proizvodnja i konkurentnost, poboljšala trgovina, ulagalo u infrastrukturu i potaknula potrošnja jačanjem kupovne moći; |
| --- | --- |

12.

pozivi na to da CFTA pridonese ponovnoj uspostavi, konsolidaciji i razvoju afričkoga gospodarskog tkiva kako bi se unaprijedila integracija tržišta, industrijska proizvodnja i konkurentnost, poboljšala trgovina, ulagalo u infrastrukturu i potaknula potrošnja jačanjem kupovne moći;

| 13. | naglašava važnost inovacija za poticanje proizvodnje, posebice u primarnom sektoru i njegovoj distribucijskoj mreži; |
| --- | --- |

13.

naglašava važnost inovacija za poticanje proizvodnje, posebice u primarnom sektoru i njegovoj distribucijskoj mreži;

| 14. | smatra da bi CFTA trebala biti pokretač za provedbu velikih prekograničnih projekata primjerice projekata za infrastrukturu za prijevoz i komunikacije ili elektrifikaciju kontinenta kako bi se zajamčila bolja povezanost između susjednih država i velikih gradova te promicale nove mogućnosti razvoja; |
| --- | --- |

14.

smatra da bi CFTA trebala biti pokretač za provedbu velikih prekograničnih projekata primjerice projekata za infrastrukturu za prijevoz i komunikacije ili elektrifikaciju kontinenta kako bi se zajamčila bolja povezanost između susjednih država i velikih gradova te promicale nove mogućnosti razvoja;

| 15. | nada se da će CFTA omogućiti Africi da se uključi u održivo iskorištavanje svojih prirodnih resursa i upravljanje njima, što će, u kombinaciji s povoljnom demografskom slikom, pridonijeti gospodarskom rastu i smanjenju razlika u razvoju između afričkih zemalja kroz preraspodjelu bogatstva; u tu svrhu poziva afričke države da povećaju transparentnost i odgovornost u ugovorima za iskorištavanje resursa te u financijskim izvještajima i revizijama tvrtki; također poziva EU da pojača svoju potporu kako bi se zemljama bogatima resursima pomoglo provesti načela Inicijative za transparentnost ekstraktivnih industrija (EITI) u pogledu veće transparentnosti i odgovornosti u sektorima nafte, plina i rudarstva; |
| --- | --- |

15.

nada se da će CFTA omogućiti Africi da se uključi u održivo iskorištavanje svojih prirodnih resursa i upravljanje njima, što će, u kombinaciji s povoljnom demografskom slikom, pridonijeti gospodarskom rastu i smanjenju razlika u razvoju između afričkih zemalja kroz preraspodjelu bogatstva; u tu svrhu poziva afričke države da povećaju transparentnost i odgovornost u ugovorima za iskorištavanje resursa te u financijskim izvještajima i revizijama tvrtki; također poziva EU da pojača svoju potporu kako bi se zemljama bogatima resursima pomoglo provesti načela Inicijative za transparentnost ekstraktivnih industrija (EITI) u pogledu veće transparentnosti i odgovornosti u sektorima nafte, plina i rudarstva;

| 16. | podsjeća da privatni sektor obuhvaća 90 % radnih mjesta u zemljama u razvoju, uključujući u Africi; smatra da se CFTA-om mogu stvoriti nove prilike za afričke tvrtke stvaranjem uvjeta i okruženja koji pogoduju poduzetništvu, ulaganjima i otvaranju novih radnih mjesta; potiče na to da se posebna pozornost posvetiti malim i srednjim poduzećima i malim i srednjim industrijama koje predstavljaju strukturno tkivo dinamičnog i raznolikog lokalnog gospodarstva, posebice stvaranjem prioritetnih područja rasta; |
| --- | --- |

16.

podsjeća da privatni sektor obuhvaća 90 % radnih mjesta u zemljama u razvoju, uključujući u Africi; smatra da se CFTA-om mogu stvoriti nove prilike za afričke tvrtke stvaranjem uvjeta i okruženja koji pogoduju poduzetništvu, ulaganjima i otvaranju novih radnih mjesta; potiče na to da se posebna pozornost posvetiti malim i srednjim poduzećima i malim i srednjim industrijama koje predstavljaju strukturno tkivo dinamičnog i raznolikog lokalnog gospodarstva, posebice stvaranjem prioritetnih područja rasta;

| 17. | izražava želju da se provede konkretna politika kojom će se pomoći malim i srednjim poduzećima, malim i srednjim industrijama te projektima i tvrtkama u vlasništvu mladih ljudi na lokalnoj razini, i to s pomoću poreznih olakšica i podrške računovodstvenih i poreznih stručnjaka te odobrenih konzultantskih centara u cilju razvoja njihovih kapaciteta za stvaranje bogatstva i radnih mjesta; |
| --- | --- |

17.

izražava želju da se provede konkretna politika kojom će se pomoći malim i srednjim poduzećima, malim i srednjim industrijama te projektima i tvrtkama u vlasništvu mladih ljudi na lokalnoj razini, i to s pomoću poreznih olakšica i podrške računovodstvenih i poreznih stručnjaka te odobrenih konzultantskih centara u cilju razvoja njihovih kapaciteta za stvaranje bogatstva i radnih mjesta;

| 18. | priznaje da porezni poticaji koje obično dodjeljuju afričke zemlje za privlačenje izravnih stranih ulaganja u ekstraktivnim industrijama lišavaju te države značajnih financijskih sredstava; prema tome, smatra da se porezne politike koje se odnose na ekstraktivne industrije moraju revidirati u cilju zaštite društveno-ekonomskih interesa zemalja domaćina; potiče EU da zajamči pravednu raspodjelu prava oporezivanja istodobno pregovarajući o poreznim i investicijskim ugovorima sa zemljama u razvoju; u tu svrhu poziva EU da o poreznim sporazumima sa zemljama u razvoju pregovara na temelju modela sporazuma UN-ova Odbora za porezna pitanja, u okviru kojega se veća prava dodjeljuju oporezivanju na izvoru; usto, podsjeća da je odgovornost EU-a da se bori protiv poreznih pravila kojima se transnacionalnim društvima i pojedincima olakšava utaja poreza te da trećim zemljama pomogne vratiti nezakonito stečena sredstva i kazneno progoniti počinitelje; |
| --- | --- |

18.

priznaje da porezni poticaji koje obično dodjeljuju afričke zemlje za privlačenje izravnih stranih ulaganja u ekstraktivnim industrijama lišavaju te države značajnih financijskih sredstava; prema tome, smatra da se porezne politike koje se odnose na ekstraktivne industrije moraju revidirati u cilju zaštite društveno-ekonomskih interesa zemalja domaćina; potiče EU da zajamči pravednu raspodjelu prava oporezivanja istodobno pregovarajući o poreznim i investicijskim ugovorima sa zemljama u razvoju; u tu svrhu poziva EU da o poreznim sporazumima sa zemljama u razvoju pregovara na temelju modela sporazuma UN-ova Odbora za porezna pitanja, u okviru kojega se veća prava dodjeljuju oporezivanju na izvoru; usto, podsjeća da je odgovornost EU-a da se bori protiv poreznih pravila kojima se transnacionalnim društvima i pojedincima olakšava utaja poreza te da trećim zemljama pomogne vratiti nezakonito stečena sredstva i kazneno progoniti počinitelje;

| 19. | zauzima stajalište da CFTA mora potaknuti ne samo trgovinu robom i uslugama unutar Afrike nego i slobodu kretanja kapitala i osoba; |
| --- | --- |

19.

zauzima stajalište da CFTA mora potaknuti ne samo trgovinu robom i uslugama unutar Afrike nego i slobodu kretanja kapitala i osoba;

| 20. | poziva na brze i konkretne mjere koje treba poduzeti kako bi se nadoknadio pad prihoda proračuna nastao kao posljedica uklanjanja carinskih prepreka i kako bi se očuvala tržišta lokalne proizvodnje; |
| --- | --- |

20.

poziva na brze i konkretne mjere koje treba poduzeti kako bi se nadoknadio pad prihoda proračuna nastao kao posljedica uklanjanja carinskih prepreka i kako bi se očuvala tržišta lokalne proizvodnje;

| 21. | naglašava da je pristup financiranju u Africi i dalje previše ograničen i da bi se za popravak takva stanja trebala osmisliti nova i inovativna rješenja u okviru CFTA-e; |
| --- | --- |

21.

naglašava da je pristup financiranju u Africi i dalje previše ograničen i da bi se za popravak takva stanja trebala osmisliti nova i inovativna rješenja u okviru CFTA-e;

| 22. | uvjeren je da poljoprivredni sektor može biti snažan vektor potpore u uspostavi CFTA-e za Afriku, pod uvjetom da njegova liberalizacija bude popraćena tržišnim pravilima kojima se mogu zaštititi mali proizvođači; stoga poziva afričke države da održe svoje obećanje koje su dale 2003. u Maputu da će izdvojiti najmanje 10 % svojih nacionalnih proračuna za poljoprivredu; |
| --- | --- |

22.

uvjeren je da poljoprivredni sektor može biti snažan vektor potpore u uspostavi CFTA-e za Afriku, pod uvjetom da njegova liberalizacija bude popraćena tržišnim pravilima kojima se mogu zaštititi mali proizvođači; stoga poziva afričke države da održe svoje obećanje koje su dale 2003. u Maputu da će izdvojiti najmanje 10 % svojih nacionalnih proračuna za poljoprivredu;

| 23. | podsjeća da poljoprivreda predstavlja 37 % BDP-a Afrike, pri čemu maloposjednici predstavljaju više od 90 % afričke poljoprivredne proizvodnje; zahtijeva, u kontekstu u kojemu su obiteljski poljoprivrednici i maloposjednici pokazali svoju sposobnost pružanja raznolikih proizvoda i povećanja proizvodnje hrane na održiv način, zahvaljujući iskorištavanju agroekoloških praksi, da se sredstva za male poljoprivrednike povećaju u cilju jamčenja pouzdanosti opskrbe hranom na kontinentu i stvaranja zaliha proizvodnje u korist lokalnog stanovništva; |
| --- | --- |

23.

podsjeća da poljoprivreda predstavlja 37 % BDP-a Afrike, pri čemu maloposjednici predstavljaju više od 90 % afričke poljoprivredne proizvodnje; zahtijeva, u kontekstu u kojemu su obiteljski poljoprivrednici i maloposjednici pokazali svoju sposobnost pružanja raznolikih proizvoda i povećanja proizvodnje hrane na održiv način, zahvaljujući iskorištavanju agroekoloških praksi, da se sredstva za male poljoprivrednike povećaju u cilju jamčenja pouzdanosti opskrbe hranom na kontinentu i stvaranja zaliha proizvodnje u korist lokalnog stanovništva;

| 24. | poziva Europsku uniju i afričke države da zajedničkim snagama izrade strategiju za povećanje konkurentnosti poljoprivrede u Africi kojom će se rješavati pitanja ruralnog razvoja, ograničenja vezanih uz sanitarne i fitosanitarne mjere i pristupa mikrofinanciranju, kako bi se jačala trgovina na kontinentu poljoprivrednim proizvodima, zaštitili izvori zarade malih poljoprivrednika i osigurala pouzdanost opskrbe hranom; |
| --- | --- |

24.

poziva Europsku uniju i afričke države da zajedničkim snagama izrade strategiju za povećanje konkurentnosti poljoprivrede u Africi kojom će se rješavati pitanja ruralnog razvoja, ograničenja vezanih uz sanitarne i fitosanitarne mjere i pristupa mikrofinanciranju, kako bi se jačala trgovina na kontinentu poljoprivrednim proizvodima, zaštitili izvori zarade malih poljoprivrednika i osigurala pouzdanost opskrbe hranom;

| 25. | poziva na stavljanje snažnijeg naglaska na obrazovanje muškaraca i žena te na inicijative kojima se dovoljno sredstava posvećuje poticanju kreativnosti i inovacija, koje su nužne za promicanje konkurentnosti i diversifikacije izvoza; |
| --- | --- |

25.

poziva na stavljanje snažnijeg naglaska na obrazovanje muškaraca i žena te na inicijative kojima se dovoljno sredstava posvećuje poticanju kreativnosti i inovacija, koje su nužne za promicanje konkurentnosti i diversifikacije izvoza;

| 26. | poziva na to da se predložena CFTA osloni na iskustvo 40-godišnjeg odnosa između AKP-a i EU-a, prisvoji jake točke Sporazuma iz Cotonoua te da se temelji na pregovorima o novom ugovoru za razdoblje nakon 2020. koji su u tijeku; |
| --- | --- |

26.

poziva na to da se predložena CFTA osloni na iskustvo 40-godišnjeg odnosa između AKP-a i EU-a, prisvoji jake točke Sporazuma iz Cotonoua te da se temelji na pregovorima o novom ugovoru za razdoblje nakon 2020. koji su u tijeku;

| 27. | potiče afričke zemlje AKP-a da budu centralno koordinirane kako bi bile ujedinjene u pregovorima sa svojim trgovinskim partnerima, uključujući Europsku uniju; |
| --- | --- |

27.

potiče afričke zemlje AKP-a da budu centralno koordinirane kako bi bile ujedinjene u pregovorima sa svojim trgovinskim partnerima, uključujući Europsku uniju;

| 28. | poziva Europsku uniju i Afriku da uspostave partnerstvo koje se temelji na politici zajedničkog održivog i uključivog rasta i razvoja usmjerenoj na zajedničke izazove i interese; ustraje u važnosti razmjene dobrih praksi između dva kontinenta, posebice u pogledu poboljšanja nacionalne infrastrukture i institucionalnih kapaciteta kako bi se učinkovito podržala CFTA; |
| --- | --- |

28.

poziva Europsku uniju i Afriku da uspostave partnerstvo koje se temelji na politici zajedničkog održivog i uključivog rasta i razvoja usmjerenoj na zajedničke izazove i interese; ustraje u važnosti razmjene dobrih praksi između dva kontinenta, posebice u pogledu poboljšanja nacionalne infrastrukture i institucionalnih kapaciteta kako bi se učinkovito podržala CFTA;

| 29. | priznaje da će provedba CFTA-e potrajati i da će zahtijevati značajno političko sudjelovanje svih dionika; poziva na uspostavu strogog sustava praćenja za ocjenu napretka prema provedbi obveza preuzetih u okviru CFTA-e; |
| --- | --- |

29.

priznaje da će provedba CFTA-e potrajati i da će zahtijevati značajno političko sudjelovanje svih dionika; poziva na uspostavu strogog sustava praćenja za ocjenu napretka prema provedbi obveza preuzetih u okviru CFTA-e;

| 30. | priznaje da CFTA neće biti od koristi bez jake strukturne promjene kojom će se zajamčiti potreban prijelaz afričkih proizvodnih i izvoznih struktura s kategorije primarnih dobara na kategoriju proizvodne industrije; |
| --- | --- |

30.

priznaje da CFTA neće biti od koristi bez jake strukturne promjene kojom će se zajamčiti potreban prijelaz afričkih proizvodnih i izvoznih struktura s kategorije primarnih dobara na kategoriju proizvodne industrije;

| 31. | smatra da bi CFTA trebala imati stvarni kapacitet da djeluje, osobito usmjeravanjem pomoći, subvencija i drugih resursa zajednice u cilju postizanja iskorjenjivanja siromaštva u Africi te približavanja razina razvoja u zemljama; poziva stranke da razviju mehanizam za uravnoteženu raspodjelu dobiti među afričkim zemljama tako da gospodarski slabije razvijene zemlje budu integrirane u CFTA-u i imaju ravnopravnu korist od nje; |
| --- | --- |

31.

smatra da bi CFTA trebala imati stvarni kapacitet da djeluje, osobito usmjeravanjem pomoći, subvencija i drugih resursa zajednice u cilju postizanja iskorjenjivanja siromaštva u Africi te približavanja razina razvoja u zemljama; poziva stranke da razviju mehanizam za uravnoteženu raspodjelu dobiti među afričkim zemljama tako da gospodarski slabije razvijene zemlje budu integrirane u CFTA-u i imaju ravnopravnu korist od nje;

| 32. | poziva na uspostavu okvira namijenjenog tehničkim stručnjacima diljem kontinenta za razmjenu ideja, iskustava i najboljih praksi u cilju promicanja CFTA-e; |
| --- | --- |

32.

poziva na uspostavu okvira namijenjenog tehničkim stručnjacima diljem kontinenta za razmjenu ideja, iskustava i najboljih praksi u cilju promicanja CFTA-e;

| 33. | priznaje da sama CFTA neće moći riješiti sve izazove s kojima se Afrika trenutačno suočava, ali će kontinentu ponuditi realne izglede za održiv i uključiv razvoj otvarajući ga drugim gospodarskim grupacijama, kao što su Europska unija i pacifička i karipska zona; |
| --- | --- |

33.

priznaje da sama CFTA neće moći riješiti sve izazove s kojima se Afrika trenutačno suočava, ali će kontinentu ponuditi realne izglede za održiv i uključiv razvoj otvarajući ga drugim gospodarskim grupacijama, kao što su Europska unija i pacifička i karipska zona;

| 34. | podsjeća da je ključno da Afrika preuzme odgovornost za svoj razvoj i da brani svoj model uzimajući sva potrebna sredstva kako bi postigla oblik rasta od kojega će imati koristi svi Afrikanci; |
| --- | --- |

34.

podsjeća da je ključno da Afrika preuzme odgovornost za svoj razvoj i da brani svoj model uzimajući sva potrebna sredstva kako bi postigla oblik rasta od kojega će imati koristi svi Afrikanci;

| 35. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Europskom vijeću, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima, regionalnim organizacijama povezanima s državama AKP-a i Europskoj investicijskoj banci. |
| --- | --- |

35.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Europskom vijeću, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima, regionalnim organizacijama povezanima s državama AKP-a i Europskoj investicijskoj banci.

REZOLUCIJA (8)

o migracijama između zemalja AKP-a i država članica EU-a: uzroci, posljedice i strategije za zajedničko upravljanje

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Windhoeku (Namibija) od 13. do 15. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, posebice Rezoluciju od 9. prosinca 2015. o migracijama, ljudskim pravima i izbjeglicama iz humanitarnih razloga, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, posebice Rezoluciju od 9. prosinca 2015. o migracijama, ljudskim pravima i izbjeglicama iz humanitarnih razloga,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (Sporazum iz Cotonoua) (8), posebice njegov članak 13., te revizije Sporazuma iz Cotonoua usvojene 2005. i 2010. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (Sporazum iz Cotonoua) (8), posebice njegov članak 13., te revizije Sporazuma iz Cotonoua usvojene 2005. i 2010. (9),

| — | uzimajući u obzir osnivanje AKP-ova Opservatorija o migracijama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivanje AKP-ova Opservatorija o migracijama,

| — | uzimajući u obzir izvješće o dijalogu o migracijama i razvoju iz razdoblja 2011. – 2012. koje je potaknulo Vijeće ministara AKP-a i EU-a na svojoj 37. sjednici u Port Vili u Vanuatuu 14. srpnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o dijalogu o migracijama i razvoju iz razdoblja 2011. – 2012. koje je potaknulo Vijeće ministara AKP-a i EU-a na svojoj 37. sjednici u Port Vili u Vanuatuu 14. srpnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir Khartoumski proces (inicijativa o migracijskoj ruti između EU-a i Afričkog roga) i Rabatski proces (Euro-afrički dijalog o migracijama i razvoju), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Khartoumski proces (inicijativa o migracijskoj ruti između EU-a i Afričkog roga) i Rabatski proces (Euro-afrički dijalog o migracijama i razvoju),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o usklađenosti politika u interesu razvoja: izvješće EU-a iz 2015. od 26. listopada 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o usklađenosti politika u interesu razvoja: izvješće EU-a iz 2015. od 26. listopada 2015.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 8. ožujka 2016. o situaciji u kojoj se nalaze žene izbjeglice i tražiteljice azila u EU-u (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 8. ožujka 2016. o situaciji u kojoj se nalaze žene izbjeglice i tražiteljice azila u EU-u (10),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2014. o situaciji na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (11), Rezoluciju od 29. travnja 2015. o nedavnim tragedijama u Sredozemnom moru i migracijskoj politici i politici azila u EU-u (12) te Rezoluciju od 10. rujna 2015. o migracijama i izbjeglicama u Europi (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2014. o situaciji na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (11), Rezoluciju od 29. travnja 2015. o nedavnim tragedijama u Sredozemnom moru i migracijskoj politici i politici azila u EU-u (12) te Rezoluciju od 10. rujna 2015. o migracijama i izbjeglicama u Europi (13),

| — | uzimajući u obzir Zakonodavnu rezoluciju Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o prijedlogu direktive Vijeća o provedbi pojačane suradnje u području poreza na financijske transakcije (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakonodavnu rezoluciju Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o prijedlogu direktive Vijeća o provedbi pojačane suradnje u području poreza na financijske transakcije (14),

| — | uzimajući u obzir Odluke Vijeća (EU) 2015/1601 od 22. rujna 2015. i (EU) 2015/1523 od 14. rujna 2015., kojima se uspostavljaju privremene mjere u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluke Vijeća (EU) 2015/1601 od 22. rujna 2015. i (EU) 2015/1523 od 14. rujna 2015., kojima se uspostavljaju privremene mjere u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću od 29. rujna 2015. naslovljenu „Upravljanje izbjegličkom krizom: hitne operativne, proračunske i pravne mjere Europskog migracijskog programa” (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću od 29. rujna 2015. naslovljenu „Upravljanje izbjegličkom krizom: hitne operativne, proračunske i pravne mjere Europskog migracijskog programa” (COM(2015)0490),

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije od 7. prosinca 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije od 7. prosinca 2000.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku strategiju Afrike i EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku strategiju Afrike i EU-a,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu i akcijski plan usvojen sa sastanka na vrhu Europske unije i afričkih zemalja o migracijama 11. i 12. studenog 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu i akcijski plan usvojen sa sastanka na vrhu Europske unije i afričkih zemalja o migracijama 11. i 12. studenog 2015.,

| — | uzimajući u obzir regionalni akcijski plan za Sahel za razdoblje 2015. – 2020. koji je Vijeće donijelo 20. travnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir regionalni akcijski plan za Sahel za razdoblje 2015. – 2020. koji je Vijeće donijelo 20. travnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Skupštine UN-a od 25. rujna 2015.„Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” (A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Skupštine UN-a od 25. rujna 2015.„Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” (A/RES/70/1),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda,

| — | uzimajući u obzir Ženevsku konvenciju iz 1951. o statusu izbjeglica i njezin protokol iz 1967., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ženevsku konvenciju iz 1951. o statusu izbjeglica i njezin protokol iz 1967.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji,

| — | uzimajući u obzir Afričku (Banjul) povelju o ljudskim pravima i pravima naroda koju je donijela Skupština Organizacije afričkog jedinstva 27. lipnja 1981., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku (Banjul) povelju o ljudskim pravima i pravima naroda koju je donijela Skupština Organizacije afričkog jedinstva 27. lipnja 1981.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2240 (2015.) od 9. listopada 2015. koja se odnosi na borbu protiv nedavnog širenja krijumčarenja migranata i trgovanja ljudima na otvorenom moru na Sredozemlju i opasnost koju to predstavlja za ljudske živote, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2240 (2015.) od 9. listopada 2015. koja se odnosi na borbu protiv nedavnog širenja krijumčarenja migranata i trgovanja ljudima na otvorenom moru na Sredozemlju i opasnost koju to predstavlja za ljudske živote,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima koju je donijela Opća skupština UN-a 10. prosinca 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima koju je donijela Opća skupština UN-a 10. prosinca 1948.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir ishode 21. sjednice Konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (COP21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishode 21. sjednice Konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (COP21),

| — | uzimajući u obzir Pekinšku platforma UN-a za djelovanje i Pekinšku deklaraciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku platforma UN-a za djelovanje i Pekinšku deklaraciju,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za društvena pitanja i okoliš (ACP-EU/101.911v01-00), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za društvena pitanja i okoliš (ACP-EU/101.911v01-00),

| A. | budući da su ratovi, strašno nasilje (koje su počinile, između ostaloga, terorističke skupine kao što je Boko Haram ili ISIL), rastuće aktivnosti i prijetnje terorističkih organizacija, politička, društvena i gospodarska nestabilnost, gospodarska kriza, siromaštvo, slabo upravljanje, kršenje ljudskih prava, vjerski ekstremizam i mržnja, nezaposlenost, korupcija, političko uplitanje i represija, humanitarne krize, klimatske promjene, prirodne katastrofe, uništavanje okoliša, nedostatak mogućnosti za mlade i sve veće razlike u životnim uvjetima glavni uzroci migracije i prisilnog raseljavanja; |
| --- | --- |

A.

budući da su ratovi, strašno nasilje (koje su počinile, između ostaloga, terorističke skupine kao što je Boko Haram ili ISIL), rastuće aktivnosti i prijetnje terorističkih organizacija, politička, društvena i gospodarska nestabilnost, gospodarska kriza, siromaštvo, slabo upravljanje, kršenje ljudskih prava, vjerski ekstremizam i mržnja, nezaposlenost, korupcija, političko uplitanje i represija, humanitarne krize, klimatske promjene, prirodne katastrofe, uništavanje okoliša, nedostatak mogućnosti za mlade i sve veće razlike u životnim uvjetima glavni uzroci migracije i prisilnog raseljavanja;

| B. | budući da su miješani migracijski tokovi između juga i juga bitno značajniji od tokova na sjever te traju godinama, posebice u Africi; |
| --- | --- |

B.

budući da su miješani migracijski tokovi između juga i juga bitno značajniji od tokova na sjever te traju godinama, posebice u Africi;

| C. | budući da je UNHCR predvidio da je 2015. godine u Africi raseljeno 15 milijuna ljudi i budući da se, unatoč tim velikim brojkama, pravo na traženje i uživanje međunarodne zaštite u Africi u velikoj mjeri poštuje; |
| --- | --- |

C.

budući da je UNHCR predvidio da je 2015. godine u Africi raseljeno 15 milijuna ljudi i budući da se, unatoč tim velikim brojkama, pravo na traženje i uživanje međunarodne zaštite u Africi u velikoj mjeri poštuje;

| D. | budući da će klimatske promjene prisiliti milijune ljudi da napuste svoju zemlju te da se zemlje EU-a i AKP-a moraju obvezati na sprečavanje negativnog učinka klimatskih promjena i na rješavanje njihovih posljedica; |
| --- | --- |

D.

budući da će klimatske promjene prisiliti milijune ljudi da napuste svoju zemlju te da se zemlje EU-a i AKP-a moraju obvezati na sprečavanje negativnog učinka klimatskih promjena i na rješavanje njihovih posljedica;

| E. | budući da su regionalna nestabilnost i neprestani sukobi stvorili dosad neviđenu krizu koja je dovela do prisilnog raseljavanja 59,5 milijuna ljudi u 2014. u usporedbi s 51,2 milijuna u 2013. i budući da postoje indikacije da će ta brojka u 2015. prvi puta premašiti 60 milijuna; |
| --- | --- |

E.

budući da su regionalna nestabilnost i neprestani sukobi stvorili dosad neviđenu krizu koja je dovela do prisilnog raseljavanja 59,5 milijuna ljudi u 2014. u usporedbi s 51,2 milijuna u 2013. i budući da postoje indikacije da će ta brojka u 2015. prvi puta premašiti 60 milijuna;

| F. | budući da žene i djeca čine 55 % izbjeglica koji bježe u Europu, a mnogi su od njih u opasnosti od trgovine ljudima, nasilja i seksualnog iskorištavanja; budući da polovicu izbjeglica u svijetu čine djeca; budući da je 25 000 maloljetnih izbjeglica bez pratnje stiglo u EU-u u 2014., a zabilježeno je da je 10 000 dječjih izbjeglica nestalo u EU-u u 2016.; |
| --- | --- |

F.

budući da žene i djeca čine 55 % izbjeglica koji bježe u Europu, a mnogi su od njih u opasnosti od trgovine ljudima, nasilja i seksualnog iskorištavanja; budući da polovicu izbjeglica u svijetu čine djeca; budući da je 25 000 maloljetnih izbjeglica bez pratnje stiglo u EU-u u 2014., a zabilježeno je da je 10 000 dječjih izbjeglica nestalo u EU-u u 2016.;

| G. | budući da migranti i izbjeglice imaju drugačije statuse pod međunarodnim zakonima s obzirom na to da se migranti, posebice ekonomski migranti, odlučuju na selidbu kako bi unaprijedili kvalitetu života, dok su izbjeglice prisiljeni na bijeg da spase svoje živote i sačuvaju slobodu; |
| --- | --- |

G.

budući da migranti i izbjeglice imaju drugačije statuse pod međunarodnim zakonima s obzirom na to da se migranti, posebice ekonomski migranti, odlučuju na selidbu kako bi unaprijedili kvalitetu života, dok su izbjeglice prisiljeni na bijeg da spase svoje živote i sačuvaju slobodu;

| H. | budući da su usklađenost politika i koordinacija vanjskog djelovanja EU-a, politike u području sigurnosti, obrane, trgovine, izvoza oružja, oporezivanja, poljoprivrede, humanitarne pomoći, migracije, azila i razvojne suradnje od ključne važnosti, ali su i dalje većinom neostvarene; |
| --- | --- |

H.

budući da su usklađenost politika i koordinacija vanjskog djelovanja EU-a, politike u području sigurnosti, obrane, trgovine, izvoza oružja, oporezivanja, poljoprivrede, humanitarne pomoći, migracije, azila i razvojne suradnje od ključne važnosti, ali su i dalje većinom neostvarene;

| I. | budući da postoji jasna potreba za zajedničkim pristupom kako bi se riješio dosad neviđen porast migracije i prisilnog raseljavanja uz koordinaciju i u EU-u i u regijama AKP-a te između EU-a i zemalja AKP-a; budući da je sastanak na vrhu u Valletti 11. i 12. studenoga 2015. bio hrabar korak u tom smjeru i mora dovesti do konkretnih rezultata; |
| --- | --- |

I.

budući da postoji jasna potreba za zajedničkim pristupom kako bi se riješio dosad neviđen porast migracije i prisilnog raseljavanja uz koordinaciju i u EU-u i u regijama AKP-a te između EU-a i zemalja AKP-a; budući da je sastanak na vrhu u Valletti 11. i 12. studenoga 2015. bio hrabar korak u tom smjeru i mora dovesti do konkretnih rezultata;

| J. | budući da bi EU, zemlje AKP-a i međunarodna zajednica trebale nastaviti predano jamčiti opća temeljna prava migranata i izbjeglica te zajamčiti poboljšanje osnovnih uvjeta i smještajnih kapaciteta izbjegličkih kampova radi izbjegavanja masovnih izlazaka migranta u potrazi za boljim životnim uvjetima; |
| --- | --- |

J.

budući da bi EU, zemlje AKP-a i međunarodna zajednica trebale nastaviti predano jamčiti opća temeljna prava migranata i izbjeglica te zajamčiti poboljšanje osnovnih uvjeta i smještajnih kapaciteta izbjegličkih kampova radi izbjegavanja masovnih izlazaka migranta u potrazi za boljim životnim uvjetima;

| K. | budući da se zajedničkim europskim sustavom azila zahtijeva da sve države članice osiguraju odgovarajuće i jednake uvjete za izbjeglice; |
| --- | --- |

K.

budući da se zajedničkim europskim sustavom azila zahtijeva da sve države članice osiguraju odgovarajuće i jednake uvjete za izbjeglice;

| L. | budući da je nekoliko država članica trenutačno u utrci do dna u tom području jer, na primjer, zadržavaju izbjeglice nakon dolaska; |
| --- | --- |

L.

budući da je nekoliko država članica trenutačno u utrci do dna u tom području jer, na primjer, zadržavaju izbjeglice nakon dolaska;

| M. | budući da je EU u svojem akcijskom planu, usvojenom na sastanku na vrhu u Valletti, istaknuo svoje namjere da integrira daljnje ključne razvojne ciljeve u svojoj suradnji s afričkim zemljama u području migracije; |
| --- | --- |

M.

budući da je EU u svojem akcijskom planu, usvojenom na sastanku na vrhu u Valletti, istaknuo svoje namjere da integrira daljnje ključne razvojne ciljeve u svojoj suradnji s afričkim zemljama u području migracije;

| N. | budući da organizirane kriminalne mreže iskorištavaju migrante naplaćivanjem velikih iznosa novaca, obećavajući sigurno putovanje Sredozemljem u EU preko njegovih južnih granica, što često ima za posljedicu tragične smrti mnogih migranata; budući da je uspostava sigurnih i zakonitih migracijskih putova u Europu najbolji način za suzbijanje trgovine ljudima i kriminalnih mreža omogućavanjem pristupa azilu i postupcima izdavanja viza, uključujući „humanitarne” vize za migrante iz zemalja u kojima su sukobi ili humanitarna kriza, olakšavanje spajanja obitelji ili otvaranje zakonitih migracijskih tokova za radnike; |
| --- | --- |

N.

budući da organizirane kriminalne mreže iskorištavaju migrante naplaćivanjem velikih iznosa novaca, obećavajući sigurno putovanje Sredozemljem u EU preko njegovih južnih granica, što često ima za posljedicu tragične smrti mnogih migranata; budući da je uspostava sigurnih i zakonitih migracijskih putova u Europu najbolji način za suzbijanje trgovine ljudima i kriminalnih mreža omogućavanjem pristupa azilu i postupcima izdavanja viza, uključujući „humanitarne” vize za migrante iz zemalja u kojima su sukobi ili humanitarna kriza, olakšavanje spajanja obitelji ili otvaranje zakonitih migracijskih tokova za radnike;

| O. | budući da je prema podacima Međunarodne organizacije za migracije 2015. godine više od 3 771 osobe poginulo ili nestalo u Sredozemnom moru; budući da smrtni slučajevi djece čine 30 % svih zabilježenih smrtnih slučajeva u Egejskom moru; |
| --- | --- |

O.

budući da je prema podacima Međunarodne organizacije za migracije 2015. godine više od 3 771 osobe poginulo ili nestalo u Sredozemnom moru; budući da smrtni slučajevi djece čine 30 % svih zabilježenih smrtnih slučajeva u Egejskom moru;

| P. | budući da je cilj Globalnog pristupa EU-a migracijama, uz njegova partnerstva za mobilnost, olakšati zakonitu mobilnost između naših kontinenata i na njima, posebno za studente, profesore i učitelje, ali i za radnike i u svrhu spajanja obitelji, te se pokazao kao snažan pokretač razvoja i smanjenja siromaštva i predstavlja mogućnosti i izazove za sve dotične strane; |
| --- | --- |

P.

budući da je cilj Globalnog pristupa EU-a migracijama, uz njegova partnerstva za mobilnost, olakšati zakonitu mobilnost između naših kontinenata i na njima, posebno za studente, profesore i učitelje, ali i za radnike i u svrhu spajanja obitelji, te se pokazao kao snažan pokretač razvoja i smanjenja siromaštva i predstavlja mogućnosti i izazove za sve dotične strane;

| Q. | budući da su kolonijalno nasljeđe, privlačnost sustava socijalne skrbi i pomoći u mnogim visokorazvijenim gospodarstvima EU-a, potražnja kvalificirane radne snage, mogućnost bolje plaćenih poslova i poticanje dijaspore mnogih afričkih naroda da njihove obitelji i prijatelji postanu migranti neki od čimbenika privlačenja koji uzrokuju migraciju iz afričkih zemalja u EU-u; |
| --- | --- |

Q.

budući da su kolonijalno nasljeđe, privlačnost sustava socijalne skrbi i pomoći u mnogim visokorazvijenim gospodarstvima EU-a, potražnja kvalificirane radne snage, mogućnost bolje plaćenih poslova i poticanje dijaspore mnogih afričkih naroda da njihove obitelji i prijatelji postanu migranti neki od čimbenika privlačenja koji uzrokuju migraciju iz afričkih zemalja u EU-u;

| R. | budući da je dužnost država da djelotvorno promiču i štite ljudska prava i temeljne slobode svih migranata u skladu s Općom deklaracijom UN-a o ljudskim pravima, Konvencijom UN-a o položaju izbjeglica i međunarodnim instrumentima čije su potpisnice; |
| --- | --- |

R.

budući da je dužnost država da djelotvorno promiču i štite ljudska prava i temeljne slobode svih migranata u skladu s Općom deklaracijom UN-a o ljudskim pravima, Konvencijom UN-a o položaju izbjeglica i međunarodnim instrumentima čije su potpisnice;

| S. | budući da mnoge države članice EU-a zaista trebaju imigraciju iz demografskih i gospodarskih razloga te zbog promicanja kulturnih veza; budući da je Europa uvelike imala korist od migracije i azila u pogledu kulturne raznolikosti, međukulturne razmjene i produktivnosti; budući da je potrebno učiniti više u EU-u i njegovim državama članicama kako bi se postigla veća cjelovita gospodarska, društvena i kulturna uključenost dolazećih migranata i izbjeglica; |
| --- | --- |

S.

budući da mnoge države članice EU-a zaista trebaju imigraciju iz demografskih i gospodarskih razloga te zbog promicanja kulturnih veza; budući da je Europa uvelike imala korist od migracije i azila u pogledu kulturne raznolikosti, međukulturne razmjene i produktivnosti; budući da je potrebno učiniti više u EU-u i njegovim državama članicama kako bi se postigla veća cjelovita gospodarska, društvena i kulturna uključenost dolazećih migranata i izbjeglica;

| T. | budući da Globalni forum za migraciju i razvoj (GFMD) smatra da je poticanje kružne migracije jedan od ključnih načina da se poveća doprinos međunarodne migracije u pogledu razvoja s obzirom na to da donosi koristi zemljama podrijetla i odredišta, kao i samim migrantima; |
| --- | --- |

T.

budući da Globalni forum za migraciju i razvoj (GFMD) smatra da je poticanje kružne migracije jedan od ključnih načina da se poveća doprinos međunarodne migracije u pogledu razvoja s obzirom na to da donosi koristi zemljama podrijetla i odredišta, kao i samim migrantima;

| U. | budući da su migranti i izbjeglice, posebno žene i djevojčice, ugroženi zbog iskorištavanja skupina koje se bave trgovinom ljudima; |
| --- | --- |

U.

budući da su migranti i izbjeglice, posebno žene i djevojčice, ugroženi zbog iskorištavanja skupina koje se bave trgovinom ljudima;

| 1. | vjeruje da je neotuđivo pravo svake osobe da migrira kako bi pobjegla od progona ili potražila bolje životne uvjete za sebe i svoje najmilije u skladu s člankom13. Opće deklaracije o ljudskim pravima i člankom 12. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; naglašava da je to pravo, iako bi tu slobodu i temeljno pravo trebali uživati svi, trenutačno dostupno samo nekim građanima; |
| --- | --- |

1.

vjeruje da je neotuđivo pravo svake osobe da migrira kako bi pobjegla od progona ili potražila bolje životne uvjete za sebe i svoje najmilije u skladu s člankom13. Opće deklaracije o ljudskim pravima i člankom 12. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; naglašava da je to pravo, iako bi tu slobodu i temeljno pravo trebali uživati svi, trenutačno dostupno samo nekim građanima;

| 2. | oštro osuđuje kršenje ljudskih prava migranata, posebno činove nasilja, neopravdanu prisilu i nasumično pritvaranje; potvrđuje da sve politike o migraciji i azilu moraju u svojoj biti imati poštovanje ljudskih prava kako bi se spriječila kršenja ljudskih prava i ratni zločini koji često dovode do prisilnog raseljavanja te kako bi se poštovala ljudska prava izbjeglica i migranata koji su raseljeni; |
| --- | --- |

2.

oštro osuđuje kršenje ljudskih prava migranata, posebno činove nasilja, neopravdanu prisilu i nasumično pritvaranje; potvrđuje da sve politike o migraciji i azilu moraju u svojoj biti imati poštovanje ljudskih prava kako bi se spriječila kršenja ljudskih prava i ratni zločini koji često dovode do prisilnog raseljavanja te kako bi se poštovala ljudska prava izbjeglica i migranata koji su raseljeni;

| 3. | potiče EU i zemlje AKP-a da udruže snage kako bi ponudile pravi odgovor na trenutačnu migracijsku krizu i spriječile buduće migracijske krize, što se može postići rješavanjem njezinih temeljnih uzroka, a to su siromaštvo, nestabilnost, opće nasilje, ratovi, progon, kršenja ljudskih prava i prirodne katastrofe, kao i priznavanjem i razumijevanjem da ekonomski migranti, žrtve društvenog ili političkog progona i ratni migranti predstavljaju različite izazove, što zahtijeva različite odgovore; |
| --- | --- |

3.

potiče EU i zemlje AKP-a da udruže snage kako bi ponudile pravi odgovor na trenutačnu migracijsku krizu i spriječile buduće migracijske krize, što se može postići rješavanjem njezinih temeljnih uzroka, a to su siromaštvo, nestabilnost, opće nasilje, ratovi, progon, kršenja ljudskih prava i prirodne katastrofe, kao i priznavanjem i razumijevanjem da ekonomski migranti, žrtve društvenog ili političkog progona i ratni migranti predstavljaju različite izazove, što zahtijeva različite odgovore;

| 4. | pozdravlja donošenje Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. u rujnu 2015., uključujući ciljeve održivog razvoja i obvezu svih država da „olakšaju urednu, sigurnu, redovitu i odgovornu migraciju i mobilnost ljudi provedbom planiranih i dobro vođenih migracijskih politika”; vjeruje da će provedba ciljeva održivog razvoja biti prilika za promicanje usklađenosti s dugoročnijim razvojnim ciljevima; stoga potiče EU i zemlje AKP-a da usvoje i u cijelosti provedu Program UN-a za održivi razvoj do 2030. rješavajući na taj način uzroke migracija s pomoću cjelovitog i integriranog pristupa kojim se osigurava uključenost i osnaživanje najugroženijih osoba; poziva međunarodnu zajednicu da utvrdi mjerljive pokazatelje kad je riječ o ciljevima održivog razvoja povezanima s migracijama te da prikupi i objavi razvrstane podatke o pristupu migranata dostojanstvenom radu, zdravstvenoj skrbi i obrazovanju, osobito u odredišnim zemljama u razvoju, kako bi se poboljšalo upravljanje migracijama; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja donošenje Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. u rujnu 2015., uključujući ciljeve održivog razvoja i obvezu svih država da „olakšaju urednu, sigurnu, redovitu i odgovornu migraciju i mobilnost ljudi provedbom planiranih i dobro vođenih migracijskih politika”; vjeruje da će provedba ciljeva održivog razvoja biti prilika za promicanje usklađenosti s dugoročnijim razvojnim ciljevima; stoga potiče EU i zemlje AKP-a da usvoje i u cijelosti provedu Program UN-a za održivi razvoj do 2030. rješavajući na taj način uzroke migracija s pomoću cjelovitog i integriranog pristupa kojim se osigurava uključenost i osnaživanje najugroženijih osoba; poziva međunarodnu zajednicu da utvrdi mjerljive pokazatelje kad je riječ o ciljevima održivog razvoja povezanima s migracijama te da prikupi i objavi razvrstane podatke o pristupu migranata dostojanstvenom radu, zdravstvenoj skrbi i obrazovanju, osobito u odredišnim zemljama u razvoju, kako bi se poboljšalo upravljanje migracijama;

| 5. | potiče EU i zemlje AKP-a da se suzdrže od stvaranja prepreka za osobe s invaliditetom i stvaranja prepreka u svim politikama povezanima s migracijom, uzimajući u obzir povećane osjetljivosti i izazove s kojima se osobe s invaliditetom suočavaju prije, tijekom i nakon migracije; poziva EU da osigura pristupačnost i uključenost svojih migracijskih politika za osobe s invaliditetom u skladu sa zaključnim napomenama o EU-u Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

5.

potiče EU i zemlje AKP-a da se suzdrže od stvaranja prepreka za osobe s invaliditetom i stvaranja prepreka u svim politikama povezanima s migracijom, uzimajući u obzir povećane osjetljivosti i izazove s kojima se osobe s invaliditetom suočavaju prije, tijekom i nakon migracije; poziva EU da osigura pristupačnost i uključenost svojih migracijskih politika za osobe s invaliditetom u skladu sa zaključnim napomenama o EU-u Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom;

| 6. | poziva EU da procijeni svoju razvojnu pomoć za zemlje koje su izvor gospodarske migracije i da pomogne stvoriti uvjete kako bi ljudi ostali i osigurali egzistenciju u svojoj domovini; |
| --- | --- |

6.

poziva EU da procijeni svoju razvojnu pomoć za zemlje koje su izvor gospodarske migracije i da pomogne stvoriti uvjete kako bi ljudi ostali i osigurali egzistenciju u svojoj domovini;

| 7. | primjećuje da je uspostava mjera za hitno premještanje korak u pravom smjeru; žali, međutim, zbog prespore provedbe tih mjera, nedovoljnih sredstava za rješavanje izbjegličke krize i nedostatka volje država članica da aktivno sudjeluju u postupku premještanja; poziva sve države članice da što prije ispune svoje obveze; |
| --- | --- |

7.

primjećuje da je uspostava mjera za hitno premještanje korak u pravom smjeru; žali, međutim, zbog prespore provedbe tih mjera, nedovoljnih sredstava za rješavanje izbjegličke krize i nedostatka volje država članica da aktivno sudjeluju u postupku premještanja; poziva sve države članice da što prije ispune svoje obveze;

| 8. | poziva strane da izrade konkretnu migracijsku politiku i dobro definiranu, dugoročnu strategiju o ponovnom prihvatu i preseljenju te da surađuju s trećim zemljama kako bi se riješili glavni uzroci raseljenja, kao što su sukobi, terorizam, diskriminacija, siromaštvo, uništavanje okoliša, otimanje zemlje, nedostatak društveno odgovornog poslovanja, korupcija i loše upravljanje, u cilju postizanja ciljeva održivog razvoja; žali zbog neuravnoteženog pristupa EU-a u pogledu migracija, koji se sastoji od davanja prednosti borbi protiv „nezakonite” migracije, pri čemu se ne pridaje dovoljno pozornosti zakonitoj migraciji i mogućnostima za mobilnost; |
| --- | --- |

8.

poziva strane da izrade konkretnu migracijsku politiku i dobro definiranu, dugoročnu strategiju o ponovnom prihvatu i preseljenju te da surađuju s trećim zemljama kako bi se riješili glavni uzroci raseljenja, kao što su sukobi, terorizam, diskriminacija, siromaštvo, uništavanje okoliša, otimanje zemlje, nedostatak društveno odgovornog poslovanja, korupcija i loše upravljanje, u cilju postizanja ciljeva održivog razvoja; žali zbog neuravnoteženog pristupa EU-a u pogledu migracija, koji se sastoji od davanja prednosti borbi protiv „nezakonite” migracije, pri čemu se ne pridaje dovoljno pozornosti zakonitoj migraciji i mogućnostima za mobilnost;

| 9. | naglašava veliku potrebu za djelotvornim mjerama kako bi se suzbilo krijumčarenje migranata i trgovina ljudima te da se kriminalne mreže koje su u to uključene privede pravdi; |
| --- | --- |

9.

naglašava veliku potrebu za djelotvornim mjerama kako bi se suzbilo krijumčarenje migranata i trgovina ljudima te da se kriminalne mreže koje su u to uključene privede pravdi;

| 10. | smatra da je moguće i potrebno ograničiti neprestanu patnju i izbjeći neprihvatljiv gubitak ljudskih života s pomoću brze uspostave i provedbe sigurnih i zakonitih načina za ulazak izbjeglica; |
| --- | --- |

10.

smatra da je moguće i potrebno ograničiti neprestanu patnju i izbjeći neprihvatljiv gubitak ljudskih života s pomoću brze uspostave i provedbe sigurnih i zakonitih načina za ulazak izbjeglica;

| 11. | pozdravlja pokretanje akcijskog plana o vraćanju, kojim se utvrđuje strategija za povećanje suradnje s trećim zemljama u pogledu sporazuma o vraćanju i ponovnom prihvatu; ustraje u tome da bi se suradnja EU-a sa zemljama AKP-a trebala usredotočiti na jačanje kapaciteta afričkih zemalja da brzo odgovore na zahtjeve za ponovni prihvat i na olakšavanje identifikacije njihovih državljana; podsjeća da sporazumi o ponovnom prihvatu moraju biti usklađeni s održivom ponovnom integracijom povratnika i stoga potiče EU i zemlje AKP-a da dodatno ulažu u mjere kako bi se povećali kapaciteti zemalja podrijetla da ponovno prihvate i integriraju svoje državljane; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja pokretanje akcijskog plana o vraćanju, kojim se utvrđuje strategija za povećanje suradnje s trećim zemljama u pogledu sporazuma o vraćanju i ponovnom prihvatu; ustraje u tome da bi se suradnja EU-a sa zemljama AKP-a trebala usredotočiti na jačanje kapaciteta afričkih zemalja da brzo odgovore na zahtjeve za ponovni prihvat i na olakšavanje identifikacije njihovih državljana; podsjeća da sporazumi o ponovnom prihvatu moraju biti usklađeni s održivom ponovnom integracijom povratnika i stoga potiče EU i zemlje AKP-a da dodatno ulažu u mjere kako bi se povećali kapaciteti zemalja podrijetla da ponovno prihvate i integriraju svoje državljane;

| 12. | podsjeća da konačni cilj bilo koje zajedničke migracijske politike ne bi trebao biti samo rješavanje izazova u pogledu nezakonite migracije nego, još važnije, u cijelosti iskoristiti mogućnosti koje se zakonitim migracijskim tokovima nude za zemlje podrijetla i za zemlje odredišta; |
| --- | --- |

12.

podsjeća da konačni cilj bilo koje zajedničke migracijske politike ne bi trebao biti samo rješavanje izazova u pogledu nezakonite migracije nego, još važnije, u cijelosti iskoristiti mogućnosti koje se zakonitim migracijskim tokovima nude za zemlje podrijetla i za zemlje odredišta;

| 13. | naglašava važnost mobilnosti, posebno u svrhu obrazovanja i zapošljavanja, u kontekstu rješavanja temeljnih uzroka migracije, posebno u vezi s osnaživanjem žena i djevojčica; podsjeća da migranti mogu izravno pridonijeti razvoju svoje zemlje podrijetla s pomoću prijenosa znanja, stručnosti i vještina koje su stekli te u tom pogledu potiče zemlje AKP-a i država EU-a da razmotre sklapanje sporazuma o cirkularnoj migraciji; stoga poziva EU da osigura da je koncept partnerstva EU-a za mobilnost instrument koji nije samo za borbu protiv nezakonite migracije nego i za jačanje usklađenosti migracije i razvoja; |
| --- | --- |

13.

naglašava važnost mobilnosti, posebno u svrhu obrazovanja i zapošljavanja, u kontekstu rješavanja temeljnih uzroka migracije, posebno u vezi s osnaživanjem žena i djevojčica; podsjeća da migranti mogu izravno pridonijeti razvoju svoje zemlje podrijetla s pomoću prijenosa znanja, stručnosti i vještina koje su stekli te u tom pogledu potiče zemlje AKP-a i država EU-a da razmotre sklapanje sporazuma o cirkularnoj migraciji; stoga poziva EU da osigura da je koncept partnerstva EU-a za mobilnost instrument koji nije samo za borbu protiv nezakonite migracije nego i za jačanje usklađenosti migracije i razvoja;

| 14. | podsjeća da su promicanje programa kružne migracije i potpisivanje sporazuma o pojednostavljenju izdavanja vize, posebno za studente, profesore, istraživače i u svrhu spajanja obitelji, također najbolji načini da se suzbije da organizirane kriminalne mreže iskorištavaju migrante; |
| --- | --- |

14.

podsjeća da su promicanje programa kružne migracije i potpisivanje sporazuma o pojednostavljenju izdavanja vize, posebno za studente, profesore, istraživače i u svrhu spajanja obitelji, također najbolji načini da se suzbije da organizirane kriminalne mreže iskorištavaju migrante;

| 15. | naglašava važnost prava migranata i radnika migranata radi izbjegavanja iskorištavanja u svim njegovim oblicima, uključujući trgovinu ljudima i prisilni rad, te u tom pogledu ističe potrebu za pružanjem obuke službenicima koji provode zakon i graničnim službenicima kako bi prepoznali znakove iskorištavanja te da se poduzmu potrebni koraci kako bi se to riješilo u zemljama pošiljateljicama i zemljama primateljicama; u tom pogledu navodi da trgovci ljudima prikazuju iskrivljenu sliku mnogim migrantima i izbjeglicama; ponavlja koliko je važno boriti se protiv trgovine ljudima, prekinuti dotok novca i razbijati mreže jer će to pozitivno utjecati na stanje ljudskih prava izbjeglica i migranata u trećim zemljama; |
| --- | --- |

15.

naglašava važnost prava migranata i radnika migranata radi izbjegavanja iskorištavanja u svim njegovim oblicima, uključujući trgovinu ljudima i prisilni rad, te u tom pogledu ističe potrebu za pružanjem obuke službenicima koji provode zakon i graničnim službenicima kako bi prepoznali znakove iskorištavanja te da se poduzmu potrebni koraci kako bi se to riješilo u zemljama pošiljateljicama i zemljama primateljicama; u tom pogledu navodi da trgovci ljudima prikazuju iskrivljenu sliku mnogim migrantima i izbjeglicama; ponavlja koliko je važno boriti se protiv trgovine ljudima, prekinuti dotok novca i razbijati mreže jer će to pozitivno utjecati na stanje ljudskih prava izbjeglica i migranata u trećim zemljama;

| 16. | potiče na koordiniran pristup u mobiliziranju sredstava koja su potrebna za rješavanje teške situacije u kojoj se nalaze migranti i izbjeglice u državama članicama EU-a ili na putu prema njima, s posebnim naglaskom na ugroženijim skupinama kao što su maloljetne osobe bez pratnje i osobe s invaliditetom; naglašava važnost stvaranja koridora za sigurno putovanje i pravilan prihvat te stvaranje prihvatnih centara za izbjeglice i migrante na njihovom putovanju i pri ulasku u EU-u, ispunjavajući odgovarajuće humanitarne standarde i poštujući norme ljudskih prava; poziva zemlje AKP-a i europske zemlje da blisko surađuju u borbi protiv mreža krijumčara; |
| --- | --- |

16.

potiče na koordiniran pristup u mobiliziranju sredstava koja su potrebna za rješavanje teške situacije u kojoj se nalaze migranti i izbjeglice u državama članicama EU-a ili na putu prema njima, s posebnim naglaskom na ugroženijim skupinama kao što su maloljetne osobe bez pratnje i osobe s invaliditetom; naglašava važnost stvaranja koridora za sigurno putovanje i pravilan prihvat te stvaranje prihvatnih centara za izbjeglice i migrante na njihovom putovanju i pri ulasku u EU-u, ispunjavajući odgovarajuće humanitarne standarde i poštujući norme ljudskih prava; poziva zemlje AKP-a i europske zemlje da blisko surađuju u borbi protiv mreža krijumčara;

| 17. | ističe da su rashodi povezani sa sigurnošću osobito relevantni u trenutačnim naporima da se temeljito riješe pitanja poveznice između sigurnosti i razvoja te ispunjenja 16. cilja razvojnog plana za 2030.; smatra da je promicanje mira, sigurnosti i pravde u zemljama u razvoju od ključne važnosti kako bi se riješili glavni uzroci migracije; međutim, naglašava da takvo financiranje koje ne spada u službenu razvojnu pomoć mora doći iz drugih instrumenata, a ne iz Instrumenta za razvojnu suradnju ili iz Europskog razvojnog fonda; |
| --- | --- |

17.

ističe da su rashodi povezani sa sigurnošću osobito relevantni u trenutačnim naporima da se temeljito riješe pitanja poveznice između sigurnosti i razvoja te ispunjenja 16. cilja razvojnog plana za 2030.; smatra da je promicanje mira, sigurnosti i pravde u zemljama u razvoju od ključne važnosti kako bi se riješili glavni uzroci migracije; međutim, naglašava da takvo financiranje koje ne spada u službenu razvojnu pomoć mora doći iz drugih instrumenata, a ne iz Instrumenta za razvojnu suradnju ili iz Europskog razvojnog fonda;

| 18. | naglašava činjenicu da se žene i djevojčice izbjeglice suočavaju s rodno uvjetovanim prijetnjama, izazovima i preprekama te da bilo koja humanitarna pomoć te politike u pogledu prihvata i azila stoga moraju biti rodno osjetljive, uz pružanje sredstava i obuke u svrhu rješavanja rodno specifičnih okolnosti; |
| --- | --- |

18.

naglašava činjenicu da se žene i djevojčice izbjeglice suočavaju s rodno uvjetovanim prijetnjama, izazovima i preprekama te da bilo koja humanitarna pomoć te politike u pogledu prihvata i azila stoga moraju biti rodno osjetljive, uz pružanje sredstava i obuke u svrhu rješavanja rodno specifičnih okolnosti;

| 19. | naglašava da su djeca izbjeglice posebno ugrožena na svojim putovanjima s obzirom na to da se suočavaju s otmicom, iskorištavanjem i zlostavljanjem te potiče sve strane da poduzmu mjere kako bi se pružila zaštita djeci izbjeglicama i poštovala njihova prava, uključujući pravo na pristup obrazovanju; |
| --- | --- |

19.

naglašava da su djeca izbjeglice posebno ugrožena na svojim putovanjima s obzirom na to da se suočavaju s otmicom, iskorištavanjem i zlostavljanjem te potiče sve strane da poduzmu mjere kako bi se pružila zaštita djeci izbjeglicama i poštovala njihova prava, uključujući pravo na pristup obrazovanju;

| 20. | podržava transformaciju Frontexa u punopravnu europsku graničnu i obalnu stražu; podržava i znatan porast proračuna agencije; |
| --- | --- |

20.

podržava transformaciju Frontexa u punopravnu europsku graničnu i obalnu stražu; podržava i znatan porast proračuna agencije;

| 21. | poziva na politički dijalog između EU-a, zemalja podrijetla i tranzitnih zemalja u kontekstu migracijske politike kako bi se pružila podrška vladama partnerskih zemalja EU-a u borbi protiv organiziranog kriminala i krijumčara; |
| --- | --- |

21.

poziva na politički dijalog između EU-a, zemalja podrijetla i tranzitnih zemalja u kontekstu migracijske politike kako bi se pružila podrška vladama partnerskih zemalja EU-a u borbi protiv organiziranog kriminala i krijumčara;

| 22. | podsjeća na važnost doznaka migranata i poziva EU i zemlje AKP-a da uvedu jeftinije načine prijenosa doznaka; |
| --- | --- |

22.

podsjeća na važnost doznaka migranata i poziva EU i zemlje AKP-a da uvedu jeftinije načine prijenosa doznaka;

| 23. | potiče institucije EU-a i vlade država stranaka da surađuju s lokalnim, nacionalnim i transnacionalnim akterima civilnog društva u pogledu smanjenja i uzroka raseljenja i učinaka migracije te na zemlje AKP-a i na države članice EU-a; |
| --- | --- |

23.

potiče institucije EU-a i vlade država stranaka da surađuju s lokalnim, nacionalnim i transnacionalnim akterima civilnog društva u pogledu smanjenja i uzroka raseljenja i učinaka migracije te na zemlje AKP-a i na države članice EU-a;

| 24. | poziva strane da bez odgađanja primijene odgovarajuće odredbe akcijskog plana iz Vallette radi sklapanja sporazuma o pojednostavljenju izdavanja vize te da upotrijebe pravni okvir Rabatskog i Khartoumskog procesa s pomoću instrumenata radi postizanja tog cilja; ustraje u tome da angažiranost u Khartoumskom procesu ne smije smanjiti napore u svrhu suzbijanja kršenja humanitarnih i ljudskih prava koje je u tijeku, čemu pridonose i vlade, a što djelomice uzrokuje prisilno raseljenje; potvrđuje da ti procesi moraju biti usklađeni s dugoročnom strategijom o prestanku sukoba i kršenja ljudskih prava u pogođenim regijama; |
| --- | --- |

24.

poziva strane da bez odgađanja primijene odgovarajuće odredbe akcijskog plana iz Vallette radi sklapanja sporazuma o pojednostavljenju izdavanja vize te da upotrijebe pravni okvir Rabatskog i Khartoumskog procesa s pomoću instrumenata radi postizanja tog cilja; ustraje u tome da angažiranost u Khartoumskom procesu ne smije smanjiti napore u svrhu suzbijanja kršenja humanitarnih i ljudskih prava koje je u tijeku, čemu pridonose i vlade, a što djelomice uzrokuje prisilno raseljenje; potvrđuje da ti procesi moraju biti usklađeni s dugoročnom strategijom o prestanku sukoba i kršenja ljudskih prava u pogođenim regijama;

| 25. | posebno hvali odredbu iz Vallette da se, u usporedbi s 2014., udvostruči broj stipendija za studente i akademsko osoblje u okviru programa Erasmus+ za 2016. koji podupire EU; poziva na daljnji porast tih stipendija; |
| --- | --- |

25.

posebno hvali odredbu iz Vallette da se, u usporedbi s 2014., udvostruči broj stipendija za studente i akademsko osoblje u okviru programa Erasmus+ za 2016. koji podupire EU; poziva na daljnji porast tih stipendija;

| 26. | poziva sve strane da u cijelosti poštuju načelo usklađenosti politika za razvoj u svojim migracijskim politikama, a posebno pri provedbi Europskog migracijskog programa, razmatrajući u tom slučaju povezanost unutarnje i vanjske politike, a prema tome i odnos između migracijske politike i razvojne politike, s jedne strane, i aktualne politike socijalne zaštite i zapošljavanja u državama članicama, s druge strane; |
| --- | --- |

26.

poziva sve strane da u cijelosti poštuju načelo usklađenosti politika za razvoj u svojim migracijskim politikama, a posebno pri provedbi Europskog migracijskog programa, razmatrajući u tom slučaju povezanost unutarnje i vanjske politike, a prema tome i odnos između migracijske politike i razvojne politike, s jedne strane, i aktualne politike socijalne zaštite i zapošljavanja u državama članicama, s druge strane;

| 27. | prima na znanje osnivanje europskog kriznog uzajamnog fonda EU-a za stabilnost i rješavanje temeljnih uzroka nezakonite migracije i raseljenih osoba u Africi („uzajamni fond”), instrumenta kojim bi se trebali suzbiti destabilizacija, prisilno raseljenje i nezakonita migracija, koji uključuje dodjelu 1,8 milijardi EUR iz fondova EU-a i 81milijun EUR od država članica EU-a; ustraje u tome da bi sredstva iz tog fonda trebala biti namijenjena za potporu odgovarajućih projekata pomoći; ističe da se novac za razvoj ne smije upotrebljavati za suradnju u pogledu upravljanja granicama i povratka ili za kontrole sporazuma o ponovnom prihvatu trećih zemalja; poziva Komisiju da u cijelosti osigura političku odgovornost i poveća financijsku transparentnost uzajamnog fonda te da dosljedno primjenjuje međunarodna načela o dogovorenoj pomoći, kao što su demokratsko vlasništvo i usklađenost; potiče države članice da pridonose tom uzajamnom fondu te ističe da će praćenje i ocjenjivanje projekata i programa kojima su dodijeljena sredstva, uz procjenu učinka tog fonda, biti ključno za jamčenje da fond služi svojoj svrsi, ponajprije tako da se u okviru njega pomaže onima kojima je pomoć potrebna, a ne da se njime financiraju vlade odgovorne za kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

27.

prima na znanje osnivanje europskog kriznog uzajamnog fonda EU-a za stabilnost i rješavanje temeljnih uzroka nezakonite migracije i raseljenih osoba u Africi („uzajamni fond”), instrumenta kojim bi se trebali suzbiti destabilizacija, prisilno raseljenje i nezakonita migracija, koji uključuje dodjelu 1,8 milijardi EUR iz fondova EU-a i 81milijun EUR od država članica EU-a; ustraje u tome da bi sredstva iz tog fonda trebala biti namijenjena za potporu odgovarajućih projekata pomoći; ističe da se novac za razvoj ne smije upotrebljavati za suradnju u pogledu upravljanja granicama i povratka ili za kontrole sporazuma o ponovnom prihvatu trećih zemalja; poziva Komisiju da u cijelosti osigura političku odgovornost i poveća financijsku transparentnost uzajamnog fonda te da dosljedno primjenjuje međunarodna načela o dogovorenoj pomoći, kao što su demokratsko vlasništvo i usklađenost; potiče države članice da pridonose tom uzajamnom fondu te ističe da će praćenje i ocjenjivanje projekata i programa kojima su dodijeljena sredstva, uz procjenu učinka tog fonda, biti ključno za jamčenje da fond služi svojoj svrsi, ponajprije tako da se u okviru njega pomaže onima kojima je pomoć potrebna, a ne da se njime financiraju vlade odgovorne za kršenja ljudskih prava;

| 28. | poziva države članice da poštuju obveze koje su preuzele u kontekstu financiranja uzajamnih fondova i u vezi s drugim obvezama u pogledu humanitarne pomoći; podsjeća da UNHCR-u očito nedostaju sredstva za rješavanje humanitarnih kriza; traži od EU-a da poveća svoje obveze u pogledu preseljenja i da provede odluku s konferencije o financiranju razvoja u Addis Abebi kako bi ostvarile cilj izdvajanja 0,15 – 0,2 % svojeg bruto nacionalnog dohotka za službenu razvojnu pomoć najnerazvijenijim zemljama u kratkoročnom razdoblju; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice da poštuju obveze koje su preuzele u kontekstu financiranja uzajamnih fondova i u vezi s drugim obvezama u pogledu humanitarne pomoći; podsjeća da UNHCR-u očito nedostaju sredstva za rješavanje humanitarnih kriza; traži od EU-a da poveća svoje obveze u pogledu preseljenja i da provede odluku s konferencije o financiranju razvoja u Addis Abebi kako bi ostvarile cilj izdvajanja 0,15 – 0,2 % svojeg bruto nacionalnog dohotka za službenu razvojnu pomoć najnerazvijenijim zemljama u kratkoročnom razdoblju;

| 29. | naglašava da su klimatske promjene i njihov učinak u okviru prirodnih katastrofa jedan od glavnih temeljnih uzroka, između mnogih drugih, masivne migracije; upozorava da će u budućnosti biti sve više masivnih migracijskih tokova uzrokovanih prirodnim katastrofama; ponavlja da je potreban cjelovit pristup složenim vezama između klimatskih promjena i ljudi koji napuštaju svoju zemlju koji se ujedno temelji na stručnosti koju bi Opservatorij AKP-a o migracijama mogao pružiti; vjeruje da bi se tim integriranim pristupom trebali razmotriti, među ostalim, sigurnost, poljoprivreda, uništavanje okoliša i održivi urbani/ruralni razvoj; u širem smislu zahtijeva da se klimatske promjene sustavno integriraju u vanjske politike, a posebno politike razvojne suradnje; |
| --- | --- |

29.

naglašava da su klimatske promjene i njihov učinak u okviru prirodnih katastrofa jedan od glavnih temeljnih uzroka, između mnogih drugih, masivne migracije; upozorava da će u budućnosti biti sve više masivnih migracijskih tokova uzrokovanih prirodnim katastrofama; ponavlja da je potreban cjelovit pristup složenim vezama između klimatskih promjena i ljudi koji napuštaju svoju zemlju koji se ujedno temelji na stručnosti koju bi Opservatorij AKP-a o migracijama mogao pružiti; vjeruje da bi se tim integriranim pristupom trebali razmotriti, među ostalim, sigurnost, poljoprivreda, uništavanje okoliša i održivi urbani/ruralni razvoj; u širem smislu zahtijeva da se klimatske promjene sustavno integriraju u vanjske politike, a posebno politike razvojne suradnje;

| 30. | poziva da se utvrdi međunarodni pravni okvir kako bi se definirao status „klimatske izbjeglice”; vjeruje da bi Unija i zemlje AKP-a mogle imati vodeću ulogu u stvaranju takva okvira; |
| --- | --- |

30.

poziva da se utvrdi međunarodni pravni okvir kako bi se definirao status „klimatske izbjeglice”; vjeruje da bi Unija i zemlje AKP-a mogle imati vodeću ulogu u stvaranju takva okvira;

| 31. | poziva na rješavanje problema klimatskih izbjeglica s pomoću mjera kojima se proširuju postojeći pravni instrumenti ili načela, čime bi se omogućilo stvaranje dosljednog i obvezujućeg rješenja; poziva EU da omogući sredstva koja je obećala za financiranje borbe protiv klimatskih promjena kako bi se ispunio zajednički cilj mobiliziranja 100 milijardi USD godišnje do 2020. radi dopunjavanja tradicionalne razvojne pomoći; |
| --- | --- |

31.

poziva na rješavanje problema klimatskih izbjeglica s pomoću mjera kojima se proširuju postojeći pravni instrumenti ili načela, čime bi se omogućilo stvaranje dosljednog i obvezujućeg rješenja; poziva EU da omogući sredstva koja je obećala za financiranje borbe protiv klimatskih promjena kako bi se ispunio zajednički cilj mobiliziranja 100 milijardi USD godišnje do 2020. radi dopunjavanja tradicionalne razvojne pomoći;

| 32. | hvali podršku EU-a u pogledu inicijative Nansen i povezanog plana zaštite Nansen, usmjeravajući se na zaštitu ljudi raseljenih preko granica u kontekstu katastrofa koje su uzrokovale prirodne opasnosti, uključujući prirodne opasnosti koje su povezane s klimatskim promjenama; potiče daljnje jačanje Globalnog saveza za borbu protiv klimatskih promjena koji je EU osnovao u svrhu pomaganja siromašnim zemljama u razvoju koje su najosjetljivije na klimatske promjene kako bi povećale svoje kapacitete za prilagodbu posljedicama klimatskih promjena; |
| --- | --- |

32.

hvali podršku EU-a u pogledu inicijative Nansen i povezanog plana zaštite Nansen, usmjeravajući se na zaštitu ljudi raseljenih preko granica u kontekstu katastrofa koje su uzrokovale prirodne opasnosti, uključujući prirodne opasnosti koje su povezane s klimatskim promjenama; potiče daljnje jačanje Globalnog saveza za borbu protiv klimatskih promjena koji je EU osnovao u svrhu pomaganja siromašnim zemljama u razvoju koje su najosjetljivije na klimatske promjene kako bi povećale svoje kapacitete za prilagodbu posljedicama klimatskih promjena;

| 33. | potiče na uključivanje teme o klimatskim promjenama u okviru Dijaloga o migraciji i razvoju između AKP-a i EU-a; |
| --- | --- |

33.

potiče na uključivanje teme o klimatskim promjenama u okviru Dijaloga o migraciji i razvoju između AKP-a i EU-a;

| 34. | poziva EU da u okviru migracijskog akcijskog plana AKP-a i EU-a hitno pruži tehničku pomoć relevantnim zemljama AKP-a u pogledu aspekata povezanih s klimatskim promjenama i migracijom, što u sve većoj mjeri postaje ključno za njih, i kao strategija prilagodbe i za sprečavanje katastrofa; |
| --- | --- |

34.

poziva EU da u okviru migracijskog akcijskog plana AKP-a i EU-a hitno pruži tehničku pomoć relevantnim zemljama AKP-a u pogledu aspekata povezanih s klimatskim promjenama i migracijom, što u sve većoj mjeri postaje ključno za njih, i kao strategija prilagodbe i za sprečavanje katastrofa;

| 35. | poziva EU, njegove države članice i zemlje AKP-a da prošire humanitarnu pomoć u tom području kako bi se promicala sigurnost zajednica izloženih progonu u njihovoj domovini; |
| --- | --- |

35.

poziva EU, njegove države članice i zemlje AKP-a da prošire humanitarnu pomoć u tom području kako bi se promicala sigurnost zajednica izloženih progonu u njihovoj domovini;

| 36. | uviđa da održiv gospodarski razvoj i izgradnja države utemeljeni na demokratskim, jakim i transparentnim institucijama uvelike pridonose rješavanju temeljnih uzroka prisilnih migracija; poziva EU i sve međunarodne dionike da učvrste razvojnu suradnju i instrumente trajnog političkog dijaloga; |
| --- | --- |

36.

uviđa da održiv gospodarski razvoj i izgradnja države utemeljeni na demokratskim, jakim i transparentnim institucijama uvelike pridonose rješavanju temeljnih uzroka prisilnih migracija; poziva EU i sve međunarodne dionike da učvrste razvojnu suradnju i instrumente trajnog političkog dijaloga;

| 37. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Europskom vijeću, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima zemalja AKP-a i država članica EU-a te regionalnim organizacijama zemalja AKP-a. |
| --- | --- |

37.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Europskom vijeću, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima zemalja AKP-a i država članica EU-a te regionalnim organizacijama zemalja AKP-a.

REZOLUCIJA (9)

o predizbornoj i sigurnosnoj situaciji u Demokratskoj Republici Kongu

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Windhoek (Namibija) od 13. do 15. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Windhoek (Namibija) od 13. do 15. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o DR Kongu, posebno Rezoluciju br. 2198 (2015.) o obnovi režima sankcija protiv DR Konga i o mandatu stručne skupine te Rezoluciju br. 2277 (2016.) kojom je na godinu dana obnovljen mandat Misije Ujedinjenih naroda za stabilizaciju stanja u DR Kongu (MONUSCO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o DR Kongu, posebno Rezoluciju br. 2198 (2015.) o obnovi režima sankcija protiv DR Konga i o mandatu stručne skupine te Rezoluciju br. 2277 (2016.) kojom je na godinu dana obnovljen mandat Misije Ujedinjenih naroda za stabilizaciju stanja u DR Kongu (MONUSCO),

| — | uzimajući u obzir revidirani Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidirani Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz lipnja 1981., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz lipnja 1981.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju,

| — | uzimajući u obzir deklaracije iz Nairobija iz prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaracije iz Nairobija iz prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o miru, sigurnosti i suradnji u Demokratskoj Republici Kongu i regiji potpisan u veljači 2013. u Addis Abebi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o miru, sigurnosti i suradnji u Demokratskoj Republici Kongu i regiji potpisan u veljači 2013. u Addis Abebi,

| — | uzimajući u obzir izvješće stručne skupine UN-a od 12. siječnja 2015. o DR Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće stručne skupine UN-a od 12. siječnja 2015. o DR Kongu,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava o stanju ljudskih prava i aktivnostima Zajedničkog ureda Ujedinjenih naroda za ljudska prava u DR Kongu objavljeno 27. srpnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava o stanju ljudskih prava i aktivnostima Zajedničkog ureda Ujedinjenih naroda za ljudska prava u DR Kongu objavljeno 27. srpnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Vijeća sigurnosti UN-a od 9. studenog 2015. o stanju u svezi DR Konga, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Vijeća sigurnosti UN-a od 9. studenog 2015. o stanju u svezi DR Konga,

| — | uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika UN-a od 9. ožujka 2016. o Misiji UN-a za stabilizaciju stanja u DR Kongu i o provedbi Okvira za mir, sigurnost i suradnju za DR Kongo i regiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika UN-a od 9. ožujka 2016. o Misiji UN-a za stabilizaciju stanja u DR Kongu i o provedbi Okvira za mir, sigurnost i suradnju za DR Kongo i regiju,

| — | uzimajući u obzir izjavu za medije koju su 16. veljače 2016. dali Afrička unija, Ujedinjeni narodi, Europska unija i Međunarodna organizacija frankofonije o potrebi za uključivim političkim dijalogom u Demokratskoj Republici Kongu te o podršci koju su spremne pružiti kako bi podržale kongoanske napore za učvršćivanje demokracije u toj zemlji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu za medije koju su 16. veljače 2016. dali Afrička unija, Ujedinjeni narodi, Europska unija i Međunarodna organizacija frankofonije o potrebi za uključivim političkim dijalogom u Demokratskoj Republici Kongu te o podršci koju su spremne pružiti kako bi podržale kongoanske napore za učvršćivanje demokracije u toj zemlji,

| — | uzimajući u obzir prethodne rezolucije Europskog parlamenta o Demokratskoj Republici Kongu (DR Kongo), posebno rezolucije od 9. srpnja 2015., 17. prosinca 2015. i 10. ožujka 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prethodne rezolucije Europskog parlamenta o Demokratskoj Republici Kongu (DR Kongo), posebno rezolucije od 9. srpnja 2015., 17. prosinca 2015. i 10. ožujka 2016.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a o Demokratskoj Republici Kongu od 23. svibnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a o Demokratskoj Republici Kongu od 23. svibnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji koje je Vijeće EU-a donijelo 22. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji koje je Vijeće EU-a donijelo 22. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i njezine glasnogovornice o stanju u Demokratskoj Republici Kongu, posebno izjave od 25. siječnja 2015. i 12. listopada 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i njezine glasnogovornice o stanju u Demokratskoj Republici Kongu, posebno izjave od 25. siječnja 2015. i 12. listopada 2015.,

| — | uzimajući u obzir lokalne izjave EU-a od 21. listopada 2015. o stanju ljudskih prava u DR Kongu i od 19. studenoga 2015. nakon pokretanja nacionalnog dijaloga u DR Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir lokalne izjave EU-a od 21. listopada 2015. o stanju ljudskih prava u DR Kongu i od 19. studenoga 2015. nakon pokretanja nacionalnog dijaloga u DR Kongu,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu za medije koju je 2. rujna 2015. objavila skupina međunarodnih izaslanika i predstavnika za regiju Velikih jezera u Africi o izborima u DR Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu za medije koju je 2. rujna 2015. objavila skupina međunarodnih izaslanika i predstavnika za regiju Velikih jezera u Africi o izborima u DR Kongu,

| — | uzimajući u obzir Ustav DR Konga od 18. veljače 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav DR Konga od 18. veljače 2006.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. svojeg Poslovnika,

| A. | budući da je Joseph Kabila predsjednik DR Konga od 2001.; budući da su sljedeći predsjednički i parlamentarni izbori predviđeni za studeni 2016., a mandat predsjednika Kabila završava 20. prosinca 2016.; budući da predsjednik DR Konga može služiti samo dva mandata prema Ustavu DR Konga; |
| --- | --- |

A.

budući da je Joseph Kabila predsjednik DR Konga od 2001.; budući da su sljedeći predsjednički i parlamentarni izbori predviđeni za studeni 2016., a mandat predsjednika Kabila završava 20. prosinca 2016.; budući da predsjednik DR Konga može služiti samo dva mandata prema Ustavu DR Konga;

| B. | budući da je 15. travnja 2016. Neovisno nacionalno izborno povjerenstvo (CENI) navelo da će proces izrade novog izbornog registra početi u srpnju 2016. i da može trajati tri godine; budući da je 18. ožujka 2016. najavilo da ne može organizirati predsjedničke i parlamentarne izbore kako je planirano dok, upravo suprotno, Međunarodna organizacija frankofonije tvrdi da bi se izborni registri mogli ažurirati u roku od tri mjeseca; |
| --- | --- |

B.

budući da je 15. travnja 2016. Neovisno nacionalno izborno povjerenstvo (CENI) navelo da će proces izrade novog izbornog registra početi u srpnju 2016. i da može trajati tri godine; budući da je 18. ožujka 2016. najavilo da ne može organizirati predsjedničke i parlamentarne izbore kako je planirano dok, upravo suprotno, Međunarodna organizacija frankofonije tvrdi da bi se izborni registri mogli ažurirati u roku od tri mjeseca;

| C. | budući da je to stanje potaknulo političku oporbu da optuži predsjednika Kabila i njegovu vladu da pokušavaju upotrijebiti administrativna i tehnička sredstva kako bi odgodili izbore i ostali na vlasti nakon isteka svojeg ustavnog mandata; |
| --- | --- |

C.

budući da je to stanje potaknulo političku oporbu da optuži predsjednika Kabila i njegovu vladu da pokušavaju upotrijebiti administrativna i tehnička sredstva kako bi odgodili izbore i ostali na vlasti nakon isteka svojeg ustavnog mandata;

| D. | budući da prvotni pokušaj da se izmijeni izborni zakon DR Konga, posebno članak 8., nije uspio u 2015. zbog snažnog protivljenja i mobilizacije civilnog društva; budući da su ti pokušaji doveli do porasta političke napetosti, nemira i nasilja u zemlji; |
| --- | --- |

D.

budući da prvotni pokušaj da se izmijeni izborni zakon DR Konga, posebno članak 8., nije uspio u 2015. zbog snažnog protivljenja i mobilizacije civilnog društva; budući da su ti pokušaji doveli do porasta političke napetosti, nemira i nasilja u zemlji;

| E. | budući da su sljedeći predsjednički i parlamentarni izbori od ključne važnosti i da bi njihova mirna, transparentna i pravodobna provedba uvelike pridonijela konsolidaciji napretka koji je postignut u DR Kongu tijekom više od jednog desetljeća; |
| --- | --- |

E.

budući da su sljedeći predsjednički i parlamentarni izbori od ključne važnosti i da bi njihova mirna, transparentna i pravodobna provedba uvelike pridonijela konsolidaciji napretka koji je postignut u DR Kongu tijekom više od jednog desetljeća;

| F. | budući da je u lipnju 2014. EU poslao popratnu misiju za praćenje izbora u DR Kongo, koja je istaknula potrebu da se zajamči ažurirani izborni registar, uvjeti za pošteno natjecanje između kandidata, veća zaštita građanskih sloboda, pravedan sustav arbitraže za izborne sporove i napori da se zaustavi nekažnjavanje; |
| --- | --- |

F.

budući da je u lipnju 2014. EU poslao popratnu misiju za praćenje izbora u DR Kongo, koja je istaknula potrebu da se zajamči ažurirani izborni registar, uvjeti za pošteno natjecanje između kandidata, veća zaštita građanskih sloboda, pravedan sustav arbitraže za izborne sporove i napori da se zaustavi nekažnjavanje;

| G. | budući da je 28. studenoga 2015. predsjednik Kabila pozvao na nacionalni dijalog; budući da je Afrička unija naknadno imenovala bivšeg togoanskog premijera Edema Kodjoa posrednikom za nacionalni politički dijalog; budući da su dvije velike oporbene skupine (G7 i la Dynamique de l’opposition) odbile konačne zaključke g. Kodjoa jer ne odražavaju trenutačno stanje na terenu te do danas i dalje odbijaju sudjelovati u tom dijalogu zato što smatraju da nije ni otvoren, ni uključiv, ni demokratski, nego je taktika odgađanja; |
| --- | --- |

G.

budući da je 28. studenoga 2015. predsjednik Kabila pozvao na nacionalni dijalog; budući da je Afrička unija naknadno imenovala bivšeg togoanskog premijera Edema Kodjoa posrednikom za nacionalni politički dijalog; budući da su dvije velike oporbene skupine (G7 i la Dynamique de l’opposition) odbile konačne zaključke g. Kodjoa jer ne odražavaju trenutačno stanje na terenu te do danas i dalje odbijaju sudjelovati u tom dijalogu zato što smatraju da nije ni otvoren, ni uključiv, ni demokratski, nego je taktika odgađanja;

| H. | budući da su Afrička unija, Ujedinjeni narodi, Europska unija i Međunarodna organizacija frankofonije zajedničkom izjavom naglasili važnost dijaloga i nastojanja da se među političkim akterima postigne dogovor kojim će se poštovati demokracija i vladavina prava te su pozvali sve kongoanske političke aktere da u cijelosti surađuju s Edemom Kodjom; |
| --- | --- |

H.

budući da su Afrička unija, Ujedinjeni narodi, Europska unija i Međunarodna organizacija frankofonije zajedničkom izjavom naglasili važnost dijaloga i nastojanja da se među političkim akterima postigne dogovor kojim će se poštovati demokracija i vladavina prava te su pozvali sve kongoanske političke aktere da u cijelosti surađuju s Edemom Kodjom;

| I. | budući da posljednjih mjeseci skupine koje se bore za zaštitu ljudskih prava neprestano prijavljuju pogoršanje stanja ljudskih prava te slobode izražavanja i okupljanja u zemlji, uključujući prekomjernu uporabu sile protiv mirnih prosvjednika, novinara, političkih vođa i ostalih koji se protive pokušajima da se predsjedniku Kabilu dopusti ostanak na vlasti nakon ustavnog ograničenja od dva mandata; |
| --- | --- |

I.

budući da posljednjih mjeseci skupine koje se bore za zaštitu ljudskih prava neprestano prijavljuju pogoršanje stanja ljudskih prava te slobode izražavanja i okupljanja u zemlji, uključujući prekomjernu uporabu sile protiv mirnih prosvjednika, novinara, političkih vođa i ostalih koji se protive pokušajima da se predsjedniku Kabilu dopusti ostanak na vlasti nakon ustavnog ograničenja od dva mandata;

| J. | budući da su neka represivna djela dovela do ubijanja ili ozljeđivanja ljudi; budući da su u drugim slučajevima ljudi samovoljno uhićeni ili im je suđeno iz politički motiviranih razloga; budući da je prijavljeno da je sloboda medija ograničena prijetnjama i napadima na novinare, kako su utvrdili Reporteri bez granica (Reporters Without Borders) i Novinari u opasnosti (Journalists in Danger), koji su naveli 72 slučaja napada na novinare i medije, te zatvaranjem medijskih kuća; budući da su UN i neke organizacije za zaštitu ljudskih prava naveli da su državni službenici počinili velik broj kršenja ljudskih prava i da je postignut samo ograničeni napredak da se glavni počinitelji privedu pravdi; |
| --- | --- |

J.

budući da su neka represivna djela dovela do ubijanja ili ozljeđivanja ljudi; budući da su u drugim slučajevima ljudi samovoljno uhićeni ili im je suđeno iz politički motiviranih razloga; budući da je prijavljeno da je sloboda medija ograničena prijetnjama i napadima na novinare, kako su utvrdili Reporteri bez granica (Reporters Without Borders) i Novinari u opasnosti (Journalists in Danger), koji su naveli 72 slučaja napada na novinare i medije, te zatvaranjem medijskih kuća; budući da su UN i neke organizacije za zaštitu ljudskih prava naveli da su državni službenici počinili velik broj kršenja ljudskih prava i da je postignut samo ograničeni napredak da se glavni počinitelji privedu pravdi;

| K. | budući da se sigurnosna situacija u DR Kongu pogoršava, posebno u istočnom i jugoistočnom dijelu zemlje, uz brojna prijavljena kršenja ljudskih prava i međunarodnog zakona, uključujući ciljane napade na civile, izvansudska ubojstva, otmice, oružane skupine koje novače i iskorištavaju djecu te rasprostranjeno seksualno i rodno uvjetovano nasilje; budući da je, kada je riječ o seksualnom nasilju, UN istaknuo značajno djelovanje kongoanskih vlasti, koje obuhvaća 20 suđenja posljednjih mjeseci, na kojima je 19 vojnih časnika proglašeno krivima za silovanje; |
| --- | --- |

K.

budući da se sigurnosna situacija u DR Kongu pogoršava, posebno u istočnom i jugoistočnom dijelu zemlje, uz brojna prijavljena kršenja ljudskih prava i međunarodnog zakona, uključujući ciljane napade na civile, izvansudska ubojstva, otmice, oružane skupine koje novače i iskorištavaju djecu te rasprostranjeno seksualno i rodno uvjetovano nasilje; budući da je, kada je riječ o seksualnom nasilju, UN istaknuo značajno djelovanje kongoanskih vlasti, koje obuhvaća 20 suđenja posljednjih mjeseci, na kojima je 19 vojnih časnika proglašeno krivima za silovanje;

| L. | budući da humanitarne agencije procjenjuju da politička nestabilnost vodi zemlju u kaos i uzrokuje da stanovništvo, koje je već oslabljeno različitim prošlim i sadašnjim krizama, potone u ekstremno siromaštvo i nesigurnost uz 7,5 milijuna ljudi kojima je trenutačno potrebna pomoć; budući da je zbog sukoba i vojnih operacija koji su u tijeku također unutar granica zemlje raseljeno 1,5 milijuna ljudi, a 500 000 ljudi bilo je prisiljeno pobjeći iz zemlje; |
| --- | --- |

L.

budući da humanitarne agencije procjenjuju da politička nestabilnost vodi zemlju u kaos i uzrokuje da stanovništvo, koje je već oslabljeno različitim prošlim i sadašnjim krizama, potone u ekstremno siromaštvo i nesigurnost uz 7,5 milijuna ljudi kojima je trenutačno potrebna pomoć; budući da je zbog sukoba i vojnih operacija koji su u tijeku također unutar granica zemlje raseljeno 1,5 milijuna ljudi, a 500 000 ljudi bilo je prisiljeno pobjeći iz zemlje;

| M. | budući da se Nacionalnim okvirnim programom za razdoblje 2014. – 2020. za Demokratsku Republiku Kongo, koji je financiran s više od 620 milijuna EUR iz 11. Europskog razvojnog fonda, prednost daje jačanju upravljanja i vladavine prava, uključujući reforme pravosuđa, policije i vojske; |
| --- | --- |

M.

budući da se Nacionalnim okvirnim programom za razdoblje 2014. – 2020. za Demokratsku Republiku Kongo, koji je financiran s više od 620 milijuna EUR iz 11. Europskog razvojnog fonda, prednost daje jačanju upravljanja i vladavine prava, uključujući reforme pravosuđa, policije i vojske;

| N. | budući da su 13. svibnja 2016. Sjedinjene Američke Države i Ujedinjena Kraljevina izjavile da predviđaju mogućnost koordinacije sa svojim europskim i međunarodnim partnerima u pogledu primjene ciljanih sankcija kako bi odvratile one koji su sudjelovali u djelovanjima ili politikama kojima se potkopava demokratski proces ili institucije u DR Kongu; |
| --- | --- |

N.

budući da su 13. svibnja 2016. Sjedinjene Američke Države i Ujedinjena Kraljevina izjavile da predviđaju mogućnost koordinacije sa svojim europskim i međunarodnim partnerima u pogledu primjene ciljanih sankcija kako bi odvratile one koji su sudjelovali u djelovanjima ili politikama kojima se potkopava demokratski proces ili institucije u DR Kongu;

| O. | budući da pristup prirodnim resursima i njihovo iskorištavanje i dalje imaju veliku ulogu u potpirivanju sukoba u DR Kongu i regiji; |
| --- | --- |

O.

budući da pristup prirodnim resursima i njihovo iskorištavanje i dalje imaju veliku ulogu u potpirivanju sukoba u DR Kongu i regiji;

| 1. | duboko je zabrinut zbog sve nestabilnijeg stanja u Demokratskoj Republici Kongo u napetom predizbornom kontekstu; s time u vezi poziva kongoanske vlasti da ažuriraju registar birača i bez daljnjeg odgađanja predstave izborni kalendar te vjerodostojan i pravedan proračun za predsjedničke i parlamentarne izbore uz potpuno poštovanje ustavnog roka i odredbi; sa zadovoljstvom primjećuje spremnost EU-a i međunarodne zajednice da, ako je potrebno, pruži potporu kongoanskom izbornom postupku pod uvjetom da su prethodno navedeni preduvjeti ispunjeni; |
| --- | --- |

1.

duboko je zabrinut zbog sve nestabilnijeg stanja u Demokratskoj Republici Kongo u napetom predizbornom kontekstu; s time u vezi poziva kongoanske vlasti da ažuriraju registar birača i bez daljnjeg odgađanja predstave izborni kalendar te vjerodostojan i pravedan proračun za predsjedničke i parlamentarne izbore uz potpuno poštovanje ustavnog roka i odredbi; sa zadovoljstvom primjećuje spremnost EU-a i međunarodne zajednice da, ako je potrebno, pruži potporu kongoanskom izbornom postupku pod uvjetom da su prethodno navedeni preduvjeti ispunjeni;

| 2. | poziva na uspješno i pravodobno održavanje izbora, što će biti ključno za dugoročnu stabilnost i razvoj zemlje i cijele regije; potvrđuje da bi se izbori trebali provesti potpuno u skladu s tekstom i u duhu Ustava DR Konga od 2006., posebno člancima 70., 73., 103., 105., 220. i 222., te u skladu s načelima Afričke povelje o demokraciji, izborima i upravljanju, na čiju se ratifikaciju bez odgađanja potiče DR Kongo; smatra da vlasti DR Konga imaju jasnu odgovornost u tom pogledu i dužnost zajamčiti okruženje koje pogoduje transparentnim, vjerodostojnim i uključivim izborima; |
| --- | --- |

2.

poziva na uspješno i pravodobno održavanje izbora, što će biti ključno za dugoročnu stabilnost i razvoj zemlje i cijele regije; potvrđuje da bi se izbori trebali provesti potpuno u skladu s tekstom i u duhu Ustava DR Konga od 2006., posebno člancima 70., 73., 103., 105., 220. i 222., te u skladu s načelima Afričke povelje o demokraciji, izborima i upravljanju, na čiju se ratifikaciju bez odgađanja potiče DR Kongo; smatra da vlasti DR Konga imaju jasnu odgovornost u tom pogledu i dužnost zajamčiti okruženje koje pogoduje transparentnim, vjerodostojnim i uključivim izborima;

| 3. | primjećuje inicijativu predsjednika Kabila da pokrene nacionalni dijalog te ističe važnost otvorenog, uključivog i demokratskog političkog dijaloga, koji svi prihvaćaju, kako bi se mirno usuglasilo u pogledu vjerodostojnog izbornog postupka i kalendara; |
| --- | --- |

3.

primjećuje inicijativu predsjednika Kabila da pokrene nacionalni dijalog te ističe važnost otvorenog, uključivog i demokratskog političkog dijaloga, koji svi prihvaćaju, kako bi se mirno usuglasilo u pogledu vjerodostojnog izbornog postupka i kalendara;

| 4. | poziva EU i Afričku uniju da prošire svoju potpunu suradnju na uključiv dijalog i postizanje dogovora između političkih aktera u DR Kongu kojim se poštuje demokracija i vladavina prava te da i dalje koordiniraju svoje napore u DR Kongu s drugim međunarodnim dionicima, posebno s UN-om; |
| --- | --- |

4.

poziva EU i Afričku uniju da prošire svoju potpunu suradnju na uključiv dijalog i postizanje dogovora između političkih aktera u DR Kongu kojim se poštuje demokracija i vladavina prava te da i dalje koordiniraju svoje napore u DR Kongu s drugim međunarodnim dionicima, posebno s UN-om;

| 5. | potiče vladu DR Konga da ostvari dodatan napredak u demokratizaciji svoje zemlje i da u tom smislu aktivno postupa prema preporukama sadržanima u završnom izvješću izborne promatračke misije EU-a za 2011. i u izvješću popratne misije za 2014.; ističe da je priroda i iznos potpore EU-a za izborni postupak u DR Kongu trebala ovisiti o napretku koji je postignut u provedbi preporuka obuhvaćenih tim izvješćima; |
| --- | --- |

5.

potiče vladu DR Konga da ostvari dodatan napredak u demokratizaciji svoje zemlje i da u tom smislu aktivno postupa prema preporukama sadržanima u završnom izvješću izborne promatračke misije EU-a za 2011. i u izvješću popratne misije za 2014.; ističe da je priroda i iznos potpore EU-a za izborni postupak u DR Kongu trebala ovisiti o napretku koji je postignut u provedbi preporuka obuhvaćenih tim izvješćima;

| 6. | podsjeća da bi Neovisno nacionalno izborno povjerenstvo trebalo biti nepristrana i uključiva institucija s dovoljno sredstava kako bi se omogućio sveobuhvatan i transparentan postupak; |
| --- | --- |

6.

podsjeća da bi Neovisno nacionalno izborno povjerenstvo trebalo biti nepristrana i uključiva institucija s dovoljno sredstava kako bi se omogućio sveobuhvatan i transparentan postupak;

| 7. | izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja sigurnosti i stanja ljudskih prava u DR Kongu te posebno zbog neprestanog prijavljivanja sve većeg političkog naselja; ustraje u odgovornosti vlade da se izbjegne bilo kakvo produbljivanje trenutačne političke krize ili porast nasilja i da se poštuju i zaštite politička prava građana, posebno pravo izražavanja, udruživanja i okupljanja s obzirom da su to osnove za dinamičan politički i demokratski život; |
| --- | --- |

7.

izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja sigurnosti i stanja ljudskih prava u DR Kongu te posebno zbog neprestanog prijavljivanja sve većeg političkog naselja; ustraje u odgovornosti vlade da se izbjegne bilo kakvo produbljivanje trenutačne političke krize ili porast nasilja i da se poštuju i zaštite politička prava građana, posebno pravo izražavanja, udruživanja i okupljanja s obzirom da su to osnove za dinamičan politički i demokratski život;

| 8. | oštro osuđuje bilo kakvu uporabu sile i strogih ograničenja i zastrašivanja, pogotovo članova opozicije, branitelja ljudskih prava i novinara, prije nadolazećeg izbornog ciklusa; poziva na oslobađanje političkih zatvorenika; poziva kongoanske vlasti da zajamče neovisnost Nacionalne komisije za ljudska prava i da omoguće njezin potpuno neovisan rad davanjem potrebnih sredstava; |
| --- | --- |

8.

oštro osuđuje bilo kakvu uporabu sile i strogih ograničenja i zastrašivanja, pogotovo članova opozicije, branitelja ljudskih prava i novinara, prije nadolazećeg izbornog ciklusa; poziva na oslobađanje političkih zatvorenika; poziva kongoanske vlasti da zajamče neovisnost Nacionalne komisije za ljudska prava i da omoguće njezin potpuno neovisan rad davanjem potrebnih sredstava;

| 9. | poziva na temeljitu i transparentnu istragu koju će pokrenuti vlada DR Konga i međunarodni partneri u pogledu nedavno počinjenih kršenja ljudskih prava posebno u kontekstu izbornih prosvjeda u različitim dijelovima zemlje i u pogledu nedavnih masakra u Beninu i Sjevernom Kivu; ponavlja da svi odgovorni za ozbiljno kršenje ljudskih prava, ratne zločine, zločine protiv čovječnosti i seksualno nasilje te za novačenje djece vojnika ne smiju proći nekažnjeno; naglašava da se osobe odgovorne za takva djela moraju prijaviti, identificirati, kazneno goniti i kazniti u skladu s nacionalnim i međunarodnim kaznenim pravom; |
| --- | --- |

9.

poziva na temeljitu i transparentnu istragu koju će pokrenuti vlada DR Konga i međunarodni partneri u pogledu nedavno počinjenih kršenja ljudskih prava posebno u kontekstu izbornih prosvjeda u različitim dijelovima zemlje i u pogledu nedavnih masakra u Beninu i Sjevernom Kivu; ponavlja da svi odgovorni za ozbiljno kršenje ljudskih prava, ratne zločine, zločine protiv čovječnosti i seksualno nasilje te za novačenje djece vojnika ne smiju proći nekažnjeno; naglašava da se osobe odgovorne za takva djela moraju prijaviti, identificirati, kazneno goniti i kazniti u skladu s nacionalnim i međunarodnim kaznenim pravom;

| 10. | priznaje napore koje su kongoanske vlasti uložile u borbu protiv prakse nekažnjavanja i u sprečavanje seksualnog nasilja i nasilja nad djecom, iako smatra da je taj napredak prespor; poziva vlade da promiču ravnopravnost spolova, posebno u pogledu žena na popisu predsjedničkih kandidata; |
| --- | --- |

10.

priznaje napore koje su kongoanske vlasti uložile u borbu protiv prakse nekažnjavanja i u sprečavanje seksualnog nasilja i nasilja nad djecom, iako smatra da je taj napredak prespor; poziva vlade da promiču ravnopravnost spolova, posebno u pogledu žena na popisu predsjedničkih kandidata;

| 11. | ponavlja svoju duboku zabrinutost u pogledu zabrinjavajućeg humanitarnog stanja u DR Kongu, koji su posebno uzrokovali nasilni oružani sukobi u istočnim pokrajinama i dolazak otprilike 245 000 izbjeglica iz Burundija od travnja 2015.; podsjeća da će neutralizacija svih oružanih skupina u toj regiji uvelike pridonijeti miru i sigurnosti; poziva EU i države članice da nastave pružati pomoć stanovništvu DR Konga kako bi se poboljšali životni uvjeti najugroženijih slojeva stanovništva; |
| --- | --- |

11.

ponavlja svoju duboku zabrinutost u pogledu zabrinjavajućeg humanitarnog stanja u DR Kongu, koji su posebno uzrokovali nasilni oružani sukobi u istočnim pokrajinama i dolazak otprilike 245 000 izbjeglica iz Burundija od travnja 2015.; podsjeća da će neutralizacija svih oružanih skupina u toj regiji uvelike pridonijeti miru i sigurnosti; poziva EU i države članice da nastave pružati pomoć stanovništvu DR Konga kako bi se poboljšali životni uvjeti najugroženijih slojeva stanovništva;

| 12. | pozdravlja Rezoluciju 2277 (2016.) Vijeća sigurnosti UN-a kojom se obnovio mandat MONUSCO-a i ojačale njegove ovlasti u zaštiti civila i poštovanju ljudskih prava u izbornom kontekstu; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja Rezoluciju 2277 (2016.) Vijeća sigurnosti UN-a kojom se obnovio mandat MONUSCO-a i ojačale njegove ovlasti u zaštiti civila i poštovanju ljudskih prava u izbornom kontekstu;

| 13. | poziva AU i EU da zajamče trajni politički dijalog među zemljama regije Velikih jezera kako bi se spriječila svaka daljnja destabilizacija; žali zbog ograničenog napretka koji je ostvaren u provedbi Okvirnog sporazuma o miru, sigurnosti i suradnji iz veljače 2013. te poziva sve strane da aktivno pridonesu radu na stabilizaciji; |
| --- | --- |

13.

poziva AU i EU da zajamče trajni politički dijalog među zemljama regije Velikih jezera kako bi se spriječila svaka daljnja destabilizacija; žali zbog ograničenog napretka koji je ostvaren u provedbi Okvirnog sporazuma o miru, sigurnosti i suradnji iz veljače 2013. te poziva sve strane da aktivno pridonesu radu na stabilizaciji;

| 14. | podsjeća na obveze koje je Demokratska Republika Kongo preuzela u okviru Sporazuma iz Cotonoua u vezi s poštovanjem demokracije, vladavine prava i načela ljudskih prava, u koja se ubrajaju sloboda izražavanja i sloboda medija, dobro upravljanje i transparentnost političkih funkcija; potiče institucije EU-a da unaprijede dijalog s vlastima DR Konga u okviru članka 8. Sporazuma iz Cotonoua kako bi se dobila konačna objašnjenja o izbornom postupku; |
| --- | --- |

14.

podsjeća na obveze koje je Demokratska Republika Kongo preuzela u okviru Sporazuma iz Cotonoua u vezi s poštovanjem demokracije, vladavine prava i načela ljudskih prava, u koja se ubrajaju sloboda izražavanja i sloboda medija, dobro upravljanje i transparentnost političkih funkcija; potiče institucije EU-a da unaprijede dijalog s vlastima DR Konga u okviru članka 8. Sporazuma iz Cotonoua kako bi se dobila konačna objašnjenja o izbornom postupku;

| 15. | naglašava da će u suprotnome EU odlučiti o pokretanju postupaka u skladu s člankom 96. Sporazuma iz Cotonoua te osobito o preusmjeravanju proračunske potpore prema civilnom društvu i razmatranju ciljne sankcije; |
| --- | --- |

15.

naglašava da će u suprotnome EU odlučiti o pokretanju postupaka u skladu s člankom 96. Sporazuma iz Cotonoua te osobito o preusmjeravanju proračunske potpore prema civilnom društvu i razmatranju ciljne sankcije;

| 16. | ističe ključnu ulogu Afričke unije u sprečavanju političkih kriza u srednjoj Aziji i poziva njezine vođe, pogotovo Južnu Afriku, da osiguraju usklađenost s Ustavom DR Konga; potiče EU-a da upotrijebi diplomatske i gospodarske instrumente kojima raspolaže, uključujući nadolazeće potpisivanje sporazuma o ekonomskom partnerstvu, kako bi se ispunio taj cilj; |
| --- | --- |

16.

ističe ključnu ulogu Afričke unije u sprečavanju političkih kriza u srednjoj Aziji i poziva njezine vođe, pogotovo Južnu Afriku, da osiguraju usklađenost s Ustavom DR Konga; potiče EU-a da upotrijebi diplomatske i gospodarske instrumente kojima raspolaže, uključujući nadolazeće potpisivanje sporazuma o ekonomskom partnerstvu, kako bi se ispunio taj cilj;

| 17. | pozdravlja nastojanje kongoanskih vlasti da provedu zakonodavstvo kojim se zabranjuje trgovanje mineralima i obrada minerala u područjima u kojima se nezakonito iskorištavaju, kao što su područja pod nadzorom oružanih skupina; poziva vlasti Konga da pojačaju provedbu zakonodavstva kojemu je cilj zaustavljanje nezakonitog iskorištavanja mineralnih resursa DR Konga i potiče DR Kongo da nastavi napore u usklađivanju s Inicijativom za transparentnost ekstraktivnih industrija; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja nastojanje kongoanskih vlasti da provedu zakonodavstvo kojim se zabranjuje trgovanje mineralima i obrada minerala u područjima u kojima se nezakonito iskorištavaju, kao što su područja pod nadzorom oružanih skupina; poziva vlasti Konga da pojačaju provedbu zakonodavstva kojemu je cilj zaustavljanje nezakonitog iskorištavanja mineralnih resursa DR Konga i potiče DR Kongo da nastavi napore u usklađivanju s Inicijativom za transparentnost ekstraktivnih industrija;

| 18. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede Vijeću AKP-a i EU-a, Europskoj komisiji, Vijeću Europske unije, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Afričkoj Uniji, glavnom tajniku UN-a, Vijeću UN-a za ljudska prava, premijeru i parlamentu DR Konga. |
| --- | --- |

18.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede Vijeću AKP-a i EU-a, Europskoj komisiji, Vijeću Europske unije, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Afričkoj Uniji, glavnom tajniku UN-a, Vijeću UN-a za ljudska prava, premijeru i parlamentu DR Konga.

REZOLUCIJA (10)

o silovanju i nasilju nad ženama i djecom u oružanim sukobima

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Windhoek (Namibija) od 13. do 15. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Windhoek (Namibija) od 13. do 15. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između AKP-a i EU-a potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000., kako je revidiran, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između AKP-a i EU-a potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000., kako je revidiran,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o obnavljanju Plana djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o obnavljanju Plana djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 6. veljače 2013. o 57. sjednici Komisije UN-a o statusu žena na temu uklanjanja i prevencije svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 6. veljače 2013. o 57. sjednici Komisije UN-a o statusu žena na temu uklanjanja i prevencije svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama,

| — | uzimajući u obzir izvješće godišnjeg sastanka država članica EU-a o rezoluciji Vijeća sigurnosti UN-a 1325 naslovljenoj „15 godina rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 ususret 2015.”, održanog u Bruxellesu 4. srpnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće godišnjeg sastanka država članica EU-a o rezoluciji Vijeća sigurnosti UN-a 1325 naslovljenoj „15 godina rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 ususret 2015.”, održanog u Bruxellesu 4. srpnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o nasilju nad ženama i djevojčicama te o suzbijanju svih oblika njihove diskriminacije i smjernice EU-a o djeci i oružanim sukobima; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o nasilju nad ženama i djevojčicama te o suzbijanju svih oblika njihove diskriminacije i smjernice EU-a o djeci i oružanim sukobima;

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu za medije visoke predstavnice Unije Federice Mogherini, visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednice Europske komisije, i Leile Zerrougui, posebne izaslanice glavnog tajnika UN-a za djecu i oružane sukobe, povodom Međunarodnog dana protiv novačenja djece vojnika 12. veljače 2015. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu za medije visoke predstavnice Unije Federice Mogherini, visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednice Europske komisije, i Leile Zerrougui, posebne izaslanice glavnog tajnika UN-a za djecu i oružane sukobe, povodom Međunarodnog dana protiv novačenja djece vojnika 12. veljače 2015.

| — | uzimajući u obzir zajednički dopis od 11. rujna 2015. zastupnicima u Europskom parlamentu koji su uputili Federica Mogherini, visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednica Europske komisije, i Christos Stylianides, europski povjerenik za humanitarnu pomoć i upravljanje u kriznim situacijama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički dopis od 11. rujna 2015. zastupnicima u Europskom parlamentu koji su uputili Federica Mogherini, visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednica Europske komisije, i Christos Stylianides, europski povjerenik za humanitarnu pomoć i upravljanje u kriznim situacijama,

| — | uzimajući u obzir Ženevske konvencije (1949.) i njihove dodatne protokole (1977.), Konvenciju UN-a o pravima djeteta (UNCRC, 1989.) i njezin Fakultativni protokol o sudjelovanju djece u oružanim sukobima (2000.) te Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda (1998.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ženevske konvencije (1949.) i njihove dodatne protokole (1977.), Konvenciju UN-a o pravima djeteta (UNCRC, 1989.) i njezin Fakultativni protokol o sudjelovanju djece u oružanim sukobima (2000.) te Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda (1998.),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000.), 1820 (2008.), 1888 (2009.), 1889 (2009.), 1960 (2010.), 2106 (2013.) i 2122 (2013.) te nastojanja i obveze država članica EU-a i zemalja AKP-a u okviru tih rezolucija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000.), 1820 (2008.), 1888 (2009.), 1889 (2009.), 1960 (2010.), 2106 (2013.) i 2122 (2013.) te nastojanja i obveze država članica EU-a i zemalja AKP-a u okviru tih rezolucija,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW),

| — | uzimajući u obzir smjernice Ureda visokog povjerenika UN-a za izbjeglice (UNHCR) o zaštiti žena izbjeglica, uključujući sprečavanje i odgovor na seksualno nasilje protiv njih, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Ureda visokog povjerenika UN-a za izbjeglice (UNHCR) o zaštiti žena izbjeglica, uključujući sprečavanje i odgovor na seksualno nasilje protiv njih,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće posebne izaslanice glavnog tajnika UN-a za djecu i oružane sukobe, Leile Zerrougui, Vijeću za ljudska prava od 28. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće posebne izaslanice glavnog tajnika UN-a za djecu i oružane sukobe, Leile Zerrougui, Vijeću za ljudska prava od 28. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika UN-a od 23. ožujka 2015. i 13. siječnja 2012. o nasilju povezanom sa sukobima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika UN-a od 23. ožujka 2015. i 13. siječnja 2012. o nasilju povezanom sa sukobima,

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, koji je donesen na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015. u New Yorku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, koji je donesen na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015. u New Yorku,

| — | uzimajući u obzir zabranu nasilja nad ženama i prava žena na dostojanstvo, život, integritet, sigurnost i nediskriminaciju u okviru Protokola o pravima žena u Africi koji je priložen Afričkoj povelji o ljudskim pravima i pravima naroda (Protokol iz Maputa), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zabranu nasilja nad ženama i prava žena na dostojanstvo, život, integritet, sigurnost i nediskriminaciju u okviru Protokola o pravima žena u Africi koji je priložen Afričkoj povelji o ljudskim pravima i pravima naroda (Protokol iz Maputa),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 283 (2014) Afričke komisije o ljudskim pravima i pravima naroda o stanju žena i djece u oružanim sukobima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 283 (2014) Afričke komisije o ljudskim pravima i pravima naroda o stanju žena i djece u oružanim sukobima,

| — | uzimajući u obzir Četvrtu svjetsku konferenciju o ženama održanu u Pekingu u rujnu 1995. i Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Četvrtu svjetsku konferenciju o ženama održanu u Pekingu u rujnu 1995. i Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje,

| — | uzimajući u obzir provedbu programa djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD) koja je održana u Kairu 1994., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir provedbu programa djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD) koja je održana u Kairu 1994.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. svojeg Poslovnika,

| A. | budući da se silovanje, seksualno ropstvo, prisilna sterilizacija i drugi oblici nasilja nad ženama, djevojčicama i djecom sustavno upotrebljavaju kao ratno oružje i budući da su te prakse rasprostranjene u mnogim nedavnim i trenutačnim oružanim sukobima; budući da se dio rasprostranjenih i sustavnih praksi, silovanje i seksualno ropstvo u okviru Ženevske konvencije priznaju kao zločini protiv čovječnosti i ratni zločini; |
| --- | --- |

A.

budući da se silovanje, seksualno ropstvo, prisilna sterilizacija i drugi oblici nasilja nad ženama, djevojčicama i djecom sustavno upotrebljavaju kao ratno oružje i budući da su te prakse rasprostranjene u mnogim nedavnim i trenutačnim oružanim sukobima; budući da se dio rasprostranjenih i sustavnih praksi, silovanje i seksualno ropstvo u okviru Ženevske konvencije priznaju kao zločini protiv čovječnosti i ratni zločini;

| B. | budući da se silovanje danas također priznaje kao element za zločin genocida ako je počinjeno s namjerom uništenja, u cijelosti ili djelomično, ciljne skupine; |
| --- | --- |

B.

budući da se silovanje danas također priznaje kao element za zločin genocida ako je počinjeno s namjerom uništenja, u cijelosti ili djelomično, ciljne skupine;

| C. | budući da se takva silovanja i dalje u velikoj mjeri ne prijavljuju i da se njihovi počinitelji rijetko kazneno gone i privode pravdi; |
| --- | --- |

C.

budući da se takva silovanja i dalje u velikoj mjeri ne prijavljuju i da se njihovi počinitelji rijetko kazneno gone i privode pravdi;

| D. | budući da je, zbog duboko ukorijenjenih rodnih normi u Africi, uporaba seksualnog nasilja osobito usmjerena na žene i djevojčice, uključujući kao sredstvo ponižavanja, dominacije, usađivanja straha, raseljavanja i/ili prisilnog premještanja civila koji su članovi zajednice ili etničke skupine; |
| --- | --- |

D.

budući da je, zbog duboko ukorijenjenih rodnih normi u Africi, uporaba seksualnog nasilja osobito usmjerena na žene i djevojčice, uključujući kao sredstvo ponižavanja, dominacije, usađivanja straha, raseljavanja i/ili prisilnog premještanja civila koji su članovi zajednice ili etničke skupine;

| E. | budući da seksualno nasilje ostavlja ozbiljne fizičke, emocionalne, psihičke i društvene posljedice na žrtve, kao i na njihove obitelji i cijele zajednice; |
| --- | --- |

E.

budući da seksualno nasilje ostavlja ozbiljne fizičke, emocionalne, psihičke i društvene posljedice na žrtve, kao i na njihove obitelji i cijele zajednice;

| F. | budući da se žrtve seksualnog nasilja u mnogim slučajevima suočavaju s neizravnim posljedicama kao što su stigmatizacija, isključenost iz svojih zajednica, izolacija i ekonomska ranjivost; |
| --- | --- |

F.

budući da se žrtve seksualnog nasilja u mnogim slučajevima suočavaju s neizravnim posljedicama kao što su stigmatizacija, isključenost iz svojih zajednica, izolacija i ekonomska ranjivost;

| G. | budući da međunarodno humanitarno pravo nalaže da pobačaj treba smatrati liječničkom skrbi koja je potrebna djevojčicama i ženama koje su zatrudnjele silovanjem u ratu, što znači da žrtve ratnog silovanja imaju pravo na pobačaj kao dio nužne liječničke skrbi; |
| --- | --- |

G.

budući da međunarodno humanitarno pravo nalaže da pobačaj treba smatrati liječničkom skrbi koja je potrebna djevojčicama i ženama koje su zatrudnjele silovanjem u ratu, što znači da žrtve ratnog silovanja imaju pravo na pobačaj kao dio nužne liječničke skrbi;

| H. | budući da se međunarodno humanitarno pravo, uključujući Ženevske konvencije i njihove dodatne protokole, primjenjuje u vremenima sukoba i ima prednost pred nacionalnim ili lokalnim pravom; |
| --- | --- |

H.

budući da se međunarodno humanitarno pravo, uključujući Ženevske konvencije i njihove dodatne protokole, primjenjuje u vremenima sukoba i ima prednost pred nacionalnim ili lokalnim pravom;

| I. | budući da su postrojbe UN-a za očuvanje mira u mnogim slučajevima optužene za seksualno zlostavljanje i iskorištavanje; budući da je u okviru neovisne revizije takva zlostavljanja u siječnju 2016. UN optužen jer nije odgovorio na optužbe za spolno zlostavljanje djece njegovih trupa za očuvanje mira; budući da je Vijeće sigurnosti UN-a u vezi s tim donijelo rezoluciju u ožujku 2016.; |
| --- | --- |

I.

budući da su postrojbe UN-a za očuvanje mira u mnogim slučajevima optužene za seksualno zlostavljanje i iskorištavanje; budući da je u okviru neovisne revizije takva zlostavljanja u siječnju 2016. UN optužen jer nije odgovorio na optužbe za spolno zlostavljanje djece njegovih trupa za očuvanje mira; budući da je Vijeće sigurnosti UN-a u vezi s tim donijelo rezoluciju u ožujku 2016.;

| J. | budući da je Europski parlament 2014. dodijelio nagradu „Saharov” dr. Mukwegeu za njegov izvanredan rad u brizi za žene koje su bile žrtve seksualnog nasilja u Demokratskoj Republici Kongo; |
| --- | --- |

J.

budući da je Europski parlament 2014. dodijelio nagradu „Saharov” dr. Mukwegeu za njegov izvanredan rad u brizi za žene koje su bile žrtve seksualnog nasilja u Demokratskoj Republici Kongo;

| 1. | oštro osuđuje sve oblike nasilja i kršenja ljudskih prava i zlouporaba koje državni i nedržavni dionici provode nad ženama i djecom te napade usmjerene na branitelje ljudskih prava i organizacije civilnog društva u oružanim sukobima i stanjima nakon sukoba; |
| --- | --- |

1.

oštro osuđuje sve oblike nasilja i kršenja ljudskih prava i zlouporaba koje državni i nedržavni dionici provode nad ženama i djecom te napade usmjerene na branitelje ljudskih prava i organizacije civilnog društva u oružanim sukobima i stanjima nakon sukoba;

| 2. | oštro osuđuje uporabu silovanja kao ratnog oružja i sredstva ugnjetavanja koje je potrebno otkloniti; ističe da su države ponajprije odgovorne za zaštitu civila i pozivanje na odgovornost u stanjima sukoba; žali zbog nedostatne zaštite nevinih žena i djece od sve većeg nasilja, uključujući silovanje, mučenje i novačenje djece vojnika; |
| --- | --- |

2.

oštro osuđuje uporabu silovanja kao ratnog oružja i sredstva ugnjetavanja koje je potrebno otkloniti; ističe da su države ponajprije odgovorne za zaštitu civila i pozivanje na odgovornost u stanjima sukoba; žali zbog nedostatne zaštite nevinih žena i djece od sve većeg nasilja, uključujući silovanje, mučenje i novačenje djece vojnika;

| 3. | potiče EU, skupinu AKP-a, Afričku uniju i UN da izvrše pritisak na vlade i sve dionike u područjima u kojima se događa takvo nasilje kako bi se te prakse okončale i kako bi se zajamčila neovisnost pravosuđa da počinitelje može privesti pravdi i ukinuti nekažnjivost za takvo nasilje; |
| --- | --- |

3.

potiče EU, skupinu AKP-a, Afričku uniju i UN da izvrše pritisak na vlade i sve dionike u područjima u kojima se događa takvo nasilje kako bi se te prakse okončale i kako bi se zajamčila neovisnost pravosuđa da počinitelje može privesti pravdi i ukinuti nekažnjivost za takvo nasilje;

| 4. | poziva sve države članice da donesu i provedu zakonodavne, upravne i socijalne mjere za sprečavanje silovanja i nasilja nad ženama i djecom u oružanim sukobima i stanjima nakon sukoba te da žrtvama osiguraju rehabilitaciju, odgovarajuću podršku, zdravstvene usluge i usluge psihološke pomoći, uključujući spolnu i reproduktivnu zdravstvenu zaštitu; |
| --- | --- |

4.

poziva sve države članice da donesu i provedu zakonodavne, upravne i socijalne mjere za sprečavanje silovanja i nasilja nad ženama i djecom u oružanim sukobima i stanjima nakon sukoba te da žrtvama osiguraju rehabilitaciju, odgovarajuću podršku, zdravstvene usluge i usluge psihološke pomoći, uključujući spolnu i reproduktivnu zdravstvenu zaštitu;

| 5. | poziva sve države da potpišu i ratificiraju Konvenciju UN-a o pravima djeteta i njezin Fakultativni protokol, da donesu zakonodavstvo kojim se izričito zabranjuje i kriminalizira da oružane snage ili skupine novače i iskorištavaju djecu te uključivanje djece u oružane sukobe; |
| --- | --- |

5.

poziva sve države da potpišu i ratificiraju Konvenciju UN-a o pravima djeteta i njezin Fakultativni protokol, da donesu zakonodavstvo kojim se izričito zabranjuje i kriminalizira da oružane snage ili skupine novače i iskorištavaju djecu te uključivanje djece u oružane sukobe;

| 6. | poziva sve države da istraže sve uključene strane i da kazneno progone počinitelje sve do najviše razine u lancu zapovijedanja, za najteža kaznena djela, uključujući ratne zločine, u cilju ukidanja nekažnjivosti i ponovne uspostave pravosuđa; |
| --- | --- |

6.

poziva sve države da istraže sve uključene strane i da kazneno progone počinitelje sve do najviše razine u lancu zapovijedanja, za najteža kaznena djela, uključujući ratne zločine, u cilju ukidanja nekažnjivosti i ponovne uspostave pravosuđa;

| 7. | ističe potrebu za povećanim naporima i resursima za sprečavanje i ukidanje svih diskriminatornih praksi nad ženama te suzbijanje i kazneni progon svih oblika nasilja, uključujući trgovanje ljudima, genitalno sakaćenje žena, prisilnu sterilizaciju, prisilnu trudnoću, ubojstva zbog rodne diskriminacije, obiteljsko nasilje i silovanje u braku, dječje, rano i prisilno sklapanje braka te rodno uvjetovano nasilje u oružanim sukobima i stanjima nakon sukoba; |
| --- | --- |

7.

ističe potrebu za povećanim naporima i resursima za sprečavanje i ukidanje svih diskriminatornih praksi nad ženama te suzbijanje i kazneni progon svih oblika nasilja, uključujući trgovanje ljudima, genitalno sakaćenje žena, prisilnu sterilizaciju, prisilnu trudnoću, ubojstva zbog rodne diskriminacije, obiteljsko nasilje i silovanje u braku, dječje, rano i prisilno sklapanje braka te rodno uvjetovano nasilje u oružanim sukobima i stanjima nakon sukoba;

| 8. | poziva sve države i međunarodne dionike koji sudjeluju u sukobu i humanitarnoj pomoći, uključujući Europsku komisiju, na preuzimanje obveze kako bi sigurnost žena i djevojčica bila zajamčena na samom početku svake krizne ili izvanredne situacije, i to hvatanjem u koštac s rizikom od seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja, podizanjem razine osviještenosti o tome, poduzimanjem koraka za progon počinitelja takvih nedjela i davanjem ženama i djevojčicama pristupa cijelom rasponu zdravstvenih usluga u području spolnog i reproduktivnog zdravlja, pa i sigurnom pobačaju, tijekom humanitarnih kriza, umjesto da se takvo neljudsko postupanje produljuje, kako je predviđeno u Ženevskim konvencijama i njihovim dodatnim protokolima; |
| --- | --- |

8.

poziva sve države i međunarodne dionike koji sudjeluju u sukobu i humanitarnoj pomoći, uključujući Europsku komisiju, na preuzimanje obveze kako bi sigurnost žena i djevojčica bila zajamčena na samom početku svake krizne ili izvanredne situacije, i to hvatanjem u koštac s rizikom od seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja, podizanjem razine osviještenosti o tome, poduzimanjem koraka za progon počinitelja takvih nedjela i davanjem ženama i djevojčicama pristupa cijelom rasponu zdravstvenih usluga u području spolnog i reproduktivnog zdravlja, pa i sigurnom pobačaju, tijekom humanitarnih kriza, umjesto da se takvo neljudsko postupanje produljuje, kako je predviđeno u Ženevskim konvencijama i njihovim dodatnim protokolima;

| 9. | poziva države da svu potrebnu potporu pruže djeci majki koje su bile silovane i koje društvo i njihove obitelji često odbacuju, kao i njihovim majkama; |
| --- | --- |

9.

poziva države da svu potrebnu potporu pruže djeci majki koje su bile silovane i koje društvo i njihove obitelji često odbacuju, kao i njihovim majkama;

| 10. | poziva zemlje AKP-a, države članice EU-a i Europski parlament da prihvate poziv na djelovanje protiv nasilja nad ženama i djevojčicama u hitnim situacijama, koji je pokrenut u Londonu u studenome 2013.; |
| --- | --- |

10.

poziva zemlje AKP-a, države članice EU-a i Europski parlament da prihvate poziv na djelovanje protiv nasilja nad ženama i djevojčicama u hitnim situacijama, koji je pokrenut u Londonu u studenome 2013.;

| 11. | poziva sve države da razviju okvir za sustavno odgovaranje na nasilje nad djecom koji je uključen u nacionalne postupke planiranja, koji se sustavno ocjenjuje u skladu s utvrđenim ciljevima i rasporedom i koji raspolaže odgovarajućim ljudskim i novčanim resursima u cilju njegove bolje provedbe; potiče na poduzimanje mjera u cilju rješavanja uzroka nasilja nad djecom; ističe ulogu obrazovanja kao snažnog alata koji može vratiti osjećaj normalnosti, pomoći djeci da prevladaju traumu i dati im mogućnost da postanu učinkoviti građani nakon završetka izvanredne situacije; ističe potrebu za odgovarajućim obrazovnim resursima u izvanrednim situacijama za vrijeme oružanih sukoba; |
| --- | --- |

11.

poziva sve države da razviju okvir za sustavno odgovaranje na nasilje nad djecom koji je uključen u nacionalne postupke planiranja, koji se sustavno ocjenjuje u skladu s utvrđenim ciljevima i rasporedom i koji raspolaže odgovarajućim ljudskim i novčanim resursima u cilju njegove bolje provedbe; potiče na poduzimanje mjera u cilju rješavanja uzroka nasilja nad djecom; ističe ulogu obrazovanja kao snažnog alata koji može vratiti osjećaj normalnosti, pomoći djeci da prevladaju traumu i dati im mogućnost da postanu učinkoviti građani nakon završetka izvanredne situacije; ističe potrebu za odgovarajućim obrazovnim resursima u izvanrednim situacijama za vrijeme oružanih sukoba;

| 12. | izražava duboku zabrinutost zbog štetnih, trajnih i katkad kobnih fizičkih, psihičkih i socijalnih učinaka sakaćenja ženskih spolnih organa; poziva na njegovo ukidanje u svim zemljama; |
| --- | --- |

12.

izražava duboku zabrinutost zbog štetnih, trajnih i katkad kobnih fizičkih, psihičkih i socijalnih učinaka sakaćenja ženskih spolnih organa; poziva na njegovo ukidanje u svim zemljama;

| 13. | poziva sve države i međunarodne dionike koji sudjeluju u sukobu i humanitarnoj pomoći da preuzmu obvezu zaštite humanitarnih radnika od progona u skladu sa Ženevskim konvencijama i njihovim dodatnim protokolima; |
| --- | --- |

13.

poziva sve države i međunarodne dionike koji sudjeluju u sukobu i humanitarnoj pomoći da preuzmu obvezu zaštite humanitarnih radnika od progona u skladu sa Ženevskim konvencijama i njihovim dodatnim protokolima;

| 14. | poziva UN da svojim članicama pruži smjernice i materijale za osposobljavanje u vezi sa zaštitom, pravima i posebnim potrebama žena i djece te da cjelokupnom osoblju za očuvanje mira omogući specijalizirano osposobljavanje u vezi sa zaštitom, posebnim potrebama i ljudskim pravima žena i djece u stanjima sukoba; |
| --- | --- |

14.

poziva UN da svojim članicama pruži smjernice i materijale za osposobljavanje u vezi sa zaštitom, pravima i posebnim potrebama žena i djece te da cjelokupnom osoblju za očuvanje mira omogući specijalizirano osposobljavanje u vezi sa zaštitom, posebnim potrebama i ljudskim pravima žena i djece u stanjima sukoba;

| 15. | potiče vojne zapovjednike na visokim položajima da donesu dovoljno jasna i precizna pravila o interakciji s civilima, koja nedvojbeno zabranjuju seksualno zlostavljanje i druge oblike zlostavljanja; naglašava važnost toga da se zapovjednike podsjeti na njihove odgovornosti u vezi s disciplinom u slučaju nasilja nad civilnim stanovništvom; potiče vojne zapovjednike da pravosudnim tijelima prijave sve slučajeve nasilja koje su njihovi vojnici počinili nad civilima; |
| --- | --- |

15.

potiče vojne zapovjednike na visokim položajima da donesu dovoljno jasna i precizna pravila o interakciji s civilima, koja nedvojbeno zabranjuju seksualno zlostavljanje i druge oblike zlostavljanja; naglašava važnost toga da se zapovjednike podsjeti na njihove odgovornosti u vezi s disciplinom u slučaju nasilja nad civilnim stanovništvom; potiče vojne zapovjednike da pravosudnim tijelima prijave sve slučajeve nasilja koje su njihovi vojnici počinili nad civilima;

| 16. | pozdravlja preporuku glavnog tajnika UN-a da Afrička unija osigura provedbu akcijskog plana oružanih snaga protiv seksualnog nasilja te da počinitelje sustavno privodi pravdi i žrtvama isplaćuje odštetu, uključujući naknadu štete; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja preporuku glavnog tajnika UN-a da Afrička unija osigura provedbu akcijskog plana oružanih snaga protiv seksualnog nasilja te da počinitelje sustavno privodi pravdi i žrtvama isplaćuje odštetu, uključujući naknadu štete;

| 17. | izražava zabrinutost zbog mnogih optužbi za seksualno zlostavljanje koje su počinile postrojbe UN-a za očuvanje mira; pozdravlja donošenje Rezolucije 2272 Vijeća sigurnosti UN-a o tom pitanju; osobito pozdravlja činjenicu što je UN prvi put počeo imenovati zemlje navodnih počinitelja, što je potez kojim bi se na države trebao izvršiti pritisak da ispitaju optužbe koje su često zanemarivale; poziva na provedbu nulte tolerancije prema iskorištavanju i seksualnim napadima koji se pripisuju UN-ovu osoblju; |
| --- | --- |

17.

izražava zabrinutost zbog mnogih optužbi za seksualno zlostavljanje koje su počinile postrojbe UN-a za očuvanje mira; pozdravlja donošenje Rezolucije 2272 Vijeća sigurnosti UN-a o tom pitanju; osobito pozdravlja činjenicu što je UN prvi put počeo imenovati zemlje navodnih počinitelja, što je potez kojim bi se na države trebao izvršiti pritisak da ispitaju optužbe koje su često zanemarivale; poziva na provedbu nulte tolerancije prema iskorištavanju i seksualnim napadima koji se pripisuju UN-ovu osoblju;

| 18. | naglašava potrebu za uključivanjem dimenzije seksualnog nasilja u programe razoružanja, demobilizacije i reintegracije kako bi se spriječilo da počinitelji ponovno zauzmu vojne ili vodeće položaje; |
| --- | --- |

18.

naglašava potrebu za uključivanjem dimenzije seksualnog nasilja u programe razoružanja, demobilizacije i reintegracije kako bi se spriječilo da počinitelji ponovno zauzmu vojne ili vodeće položaje;

| 19. | žali zbog toga što su podaci o silovanjima i seksualnom nasilju u sukobima i dalje vrlo ograničeni; traži od država u kojima se događa sukob ili od država uključenih u humanitarne aktivnosti nakon sukoba da prikupe raščlanjene podatke o toj vrsti nasilja te o žrtvama i počiniteljima tog nasilja; |
| --- | --- |

19.

žali zbog toga što su podaci o silovanjima i seksualnom nasilju u sukobima i dalje vrlo ograničeni; traži od država u kojima se događa sukob ili od država uključenih u humanitarne aktivnosti nakon sukoba da prikupe raščlanjene podatke o toj vrsti nasilja te o žrtvama i počiniteljima tog nasilja;

| 20. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskoj komisiji, Vijeću Europske unije, Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednici Europske komisije, institucijama Afričke unije i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

20.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskoj komisiji, Vijeću Europske unije, Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednici Europske komisije, institucijama Afričke unije i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda.

---

(1)  koju je usvojila Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 15. lipnja 2016. u Windhoeku (Namibija).

1

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0336.

2

(3)  A/RES/70/1

3

(4)  A/HRC/RES/24/2

4

(5)  Assembly/AU/Dec.158 (VIII) Odluka o pretvaranju Afričke ministarske konferencije o decentralizaciji i lokalnom razvoju u strukturu Afričke unije– Doc. Assembly/AU/9 (VIII) Add.5 1 – Više informacija: http://www.au.int/en/decisions/assembly-african-union-eighth-ordinary-session.

5

(6)  E/C.16/2007/2

6

(7)  koju je usvojila Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 15. lipnja 2016. u Windhoeku (Namibija).

7

(1)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

1

(2)  SL L 287, 4.11.2010., str. 3.

2

(3)  SL C 120, 30.4.2004., str. 16.

3

(4)  SL C 330, 30.12.2006., str. 36.

4

(5)  SL C 221, 14.9.2009., str. 24.

5

(6)  SL C 328, 12.11.2013., str. 30.

6

(7)  SL C 345, 2.10.2014., str. 28.

7

(8)  koju je usvojila Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 15. lipnja 2016. u Windhoeku (Namibija).

8

(8)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

8

(9)  SL L 287, 4.11.2010., str. 3.

9

(10)  Usvojeni tekstovi, P8-TA-PROV(2016)0073.

10

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0105.

11

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0176.

12

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0317.

13

(14)  SL C 75, 26.2.2016., str. 301.

14

(9)  koju je usvojila Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 15. lipnja 2016. u Windhoeku (Namibija).

9

(10)  koju je usvojila Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 15. lipnja 2016. u Windhoeku (Namibija).

10

---