# Euroopa Liidu C 479/21.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 479 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide21. detsember 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 479

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide21. detsember 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2016/C 479/01 | Aruanne määruse (EL) nr 806/2014 artikli 92 lõikega 4 sätestatud tingimuslike kohustuste (kas Ühtsele Kriisilahendusnõukogule, nõukogule või komisjonile endale või teistele) kohta, mis tekivad Ühtse Kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni poolt nimetatud määruse kohaste ülesannete täitmisel eelarveaastaks 2015, koos Ühtse Kriisilahendusnõukogu, nõukogu ja komisjoni vastustega | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2016/C 479/01

Aruanne määruse (EL) nr 806/2014 artikli 92 lõikega 4 sätestatud tingimuslike kohustuste (kas Ühtsele Kriisilahendusnõukogule, nõukogule või komisjonile endale või teistele) kohta, mis tekivad Ühtse Kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni poolt nimetatud määruse kohaste ülesannete täitmisel eelarveaastaks 2015, koos Ühtse Kriisilahendusnõukogu, nõukogu ja komisjoni vastustega

1

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 21.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 479/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 479/1

---

Aruanne määruse (EL) nr 806/2014 artikli 92 lõikega 4 sätestatud tingimuslike kohustuste (kas Ühtsele Kriisilahendusnõukogule, nõukogule või komisjonile endale või teistele) kohta, mis tekivad Ühtse Kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni poolt nimetatud määruse kohaste ülesannete täitmisel eelarveaastaks 2015, koos Ühtse Kriisilahendusnõukogu, nõukogu ja komisjoni vastustega

(2016/C 479/01)

SISSEJUHATUS

| 1. | Määrusega (EL) nr 806/2014 (ühtse kriisilahenduskorra määrus) (1) loodud ühtne kriisilahenduskord on üks ELi pangandusliidu tugisammastest, millega täiendatakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi osalevates liikmesriikides. Kui ühtse kriisilahenduskorraga hõlmatud pangad (2) satuvad või tõenäoliselt satuvad raskustesse, on ühtse kriisilahenduskorra eesmärk hallata mõjusalt nende kriisilahendust Ühtse Kriisilahendusnõukogu ja ühtse kriisilahendusfondi abil, mida rahastab pangandussektor. |
| --- | --- |

1.

Määrusega (EL) nr 806/2014 (ühtse kriisilahenduskorra määrus) (1) loodud ühtne kriisilahenduskord on üks ELi pangandusliidu tugisammastest, millega täiendatakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi osalevates liikmesriikides. Kui ühtse kriisilahenduskorraga hõlmatud pangad (2) satuvad või tõenäoliselt satuvad raskustesse, on ühtse kriisilahenduskorra eesmärk hallata mõjusalt nende kriisilahendust Ühtse Kriisilahendusnõukogu ja ühtse kriisilahendusfondi abil, mida rahastab pangandussektor.

| 2. | Ühtne Kriisilahendusnõukogu on osalevates liikmesriikides loodud oluliste üksuste ja kontsernide ning piiriüleste pangandusgruppide kriisilahendusasutus. Selle missioon on tagada raskustes olevate pankade nõuetekohane kriisilahendus nii, et selle mõju reaalmajandusele ning riigirahandusele oleks võimalikult väike. Ühtne Kriisilahendusnõukogu alustas krediidiasutuste kriisilahenduskavade väljatöötamisega seotud tegevust 2015. aasta jaanuaris ja on koos täielike kriisilahendusvolitustega täielikult toimiv alates 1. jaanuarist 2016. |
| --- | --- |

2.

Ühtne Kriisilahendusnõukogu on osalevates liikmesriikides loodud oluliste üksuste ja kontsernide ning piiriüleste pangandusgruppide kriisilahendusasutus. Selle missioon on tagada raskustes olevate pankade nõuetekohane kriisilahendus nii, et selle mõju reaalmajandusele ning riigirahandusele oleks võimalikult väike. Ühtne Kriisilahendusnõukogu alustas krediidiasutuste kriisilahenduskavade väljatöötamisega seotud tegevust 2015. aasta jaanuaris ja on koos täielike kriisilahendusvolitustega täielikult toimiv alates 1. jaanuarist 2016.

| 3. | Üksuse kriisilahendusmenetluse algatamise otsuse tegemisel osalevad Euroopa Keskpank (EKP), Ühtne Kriisilahendusnõukogu, komisjon ja võimalik, et ka nõukogu. Menetlust ja selle eri etappideks ette nähtud ajakava kirjeldatakse 1. selgituses.

  1. selgitus. Kriisilahendusmenetlus












  a) | EKP teavitab Ühtset Kriisilahendusnõukogu, kui mõni pank on makseraskustes või tõenäoliselt satub makseraskustesse. Ühtne Kriisilahendusnõukogu võib samuti sellise hindamise teha, kuid ainult siis, kui ta on EKP-d oma kavatsusest teavitanud ja EKP ei tee hindamist kolme kalendripäeva jooksul. |
| --- | --- | --- |

3.

Üksuse kriisilahendusmenetluse algatamise otsuse tegemisel osalevad Euroopa Keskpank (EKP), Ühtne Kriisilahendusnõukogu, komisjon ja võimalik, et ka nõukogu. Menetlust ja selle eri etappideks ette nähtud ajakava kirjeldatakse 1. selgituses.

1. selgitus. Kriisilahendusmenetlus

a)

EKP teavitab Ühtset Kriisilahendusnõukogu, kui mõni pank on makseraskustes või tõenäoliselt satub makseraskustesse. Ühtne Kriisilahendusnõukogu võib samuti sellise hindamise teha, kuid ainult siis, kui ta on EKP-d oma kavatsusest teavitanud ja EKP ei tee hindamist kolme kalendripäeva jooksul.

| b) | Kui kriisilahenduse tingimused on täidetud, võtab Ühtne Kriisilahendusnõukogu vastu kriisilahendusskeemi, milles pannakse paika kriisilahenduse vahendid ja ühtse kriisilahendusfondi kasutus. Skeem jõustub juhul, kui nõukogu või komisjon ei ole 24 tunni jooksul pärast skeemi edastamist Ühtse Kriisilahendusnõukogu poolt vastuväiteid esitanud. |
| --- | --- |

b)

Kui kriisilahenduse tingimused on täidetud, võtab Ühtne Kriisilahendusnõukogu vastu kriisilahendusskeemi, milles pannakse paika kriisilahenduse vahendid ja ühtse kriisilahendusfondi kasutus. Skeem jõustub juhul, kui nõukogu või komisjon ei ole 24 tunni jooksul pärast skeemi edastamist Ühtse Kriisilahendusnõukogu poolt vastuväiteid esitanud.

| c) | Selle aja jooksul võib komisjon kas skeemi kinnitada või esitada kriisilahendusskeemi kaalutlusaspektide suhtes vastuväited. Samuti võib komisjon 12 tunni jooksul pärast seda, kui Ühtne Kriisilahendusnõukogu on kriisilahendusskeemi edastanud, teha nõukogule ettepaneku esitada kriisilahendusskeemi kohta lihthäälteenamusega vastuväide (põhjendusega, et see ei vasta avaliku huvi kriteeriumile), või kiita Ühtse Kriisilahendusnõukogu kriisilahendusskeemis ette nähtud kriisilahendusfondi summa oluline muutmine heaks või esitada selle kohta vastuväide. |
| --- | --- |

c)

Selle aja jooksul võib komisjon kas skeemi kinnitada või esitada kriisilahendusskeemi kaalutlusaspektide suhtes vastuväited. Samuti võib komisjon 12 tunni jooksul pärast seda, kui Ühtne Kriisilahendusnõukogu on kriisilahendusskeemi edastanud, teha nõukogule ettepaneku esitada kriisilahendusskeemi kohta lihthäälteenamusega vastuväide (põhjendusega, et see ei vasta avaliku huvi kriteeriumile), või kiita Ühtse Kriisilahendusnõukogu kriisilahendusskeemis ette nähtud kriisilahendusfondi summa oluline muutmine heaks või esitada selle kohta vastuväide.

| d) | Nõukogu peab komisjoni ettepaneku kohta otsuse tegema 24 tunni jooksul pärast seda, kui Ühtne Kriisilahendusnõukogu on kriisilahendusskeemi komisjonile edastanud. Kui nõukogu on selle vastu, et algatada asjaomase asutuse suhtes kriisilahendusmenetlus, ja põhjendab seda sellega, et avaliku huvi kriteerium ei ole täidetud, likvideeritakse asutus kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt. |
| --- | --- |

d)

Nõukogu peab komisjoni ettepaneku kohta otsuse tegema 24 tunni jooksul pärast seda, kui Ühtne Kriisilahendusnõukogu on kriisilahendusskeemi komisjonile edastanud. Kui nõukogu on selle vastu, et algatada asjaomase asutuse suhtes kriisilahendusmenetlus, ja põhjendab seda sellega, et avaliku huvi kriteerium ei ole täidetud, likvideeritakse asutus kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt.

| 4. | Ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 92 lõikes 4 sätestatakse, et Euroopa Kontrollikoda kajastab oma aruandes, mis käsitleb Ühtse Kriisilahendusnõukogu lõplikku raamatupidamisaruannet, eelkõige tingimuslikke kohustusi (kas kriisilahendusnõukogule, nõukogule või komisjonile endale või teistele), mis tekivad kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni poolt käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

4.

Ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 92 lõikes 4 sätestatakse, et Euroopa Kontrollikoda kajastab oma aruandes, mis käsitleb Ühtse Kriisilahendusnõukogu lõplikku raamatupidamisaruannet, eelkõige tingimuslikke kohustusi (kas kriisilahendusnõukogule, nõukogule või komisjonile endale või teistele), mis tekivad kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni poolt käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel.

| 5. | Käesoleva aruande eesmärk on anda teavet mistahes tingimuslike kohustuste kohta, mida on mainitud ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 92 lõikes 4 (3). |
| --- | --- |

5.

Käesoleva aruande eesmärk on anda teavet mistahes tingimuslike kohustuste kohta, mida on mainitud ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 92 lõikes 4 (3).

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

Auditi ulatus

| 6. | Auditis käsitleti ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 92 lõikes 4 mainitud tingimuslikke kohustusi ja audit hõlmas eelarveaastat 2015. |
| --- | --- |

6.

Auditis käsitleti ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 92 lõikes 4 mainitud tingimuslikke kohustusi ja audit hõlmas eelarveaastat 2015.

Auditi lähenemisviis

| 7. | Tingimuslikud kohustused tuleb avaldada raamatupidamise aastaaruandes ja need on määratletud EÜ raamatupidamiseeskirjas nr 10 – eraldised, tingimuslikud kohustused ja tingimuslikud varad (vt 2. selgitus).

  2. selgitus. Tingimusliku kohustuse definitsioon








  Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult Euroopa Liidu kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta. |
| --- | --- |

7.

Tingimuslikud kohustused tuleb avaldada raamatupidamise aastaaruandes ja need on määratletud EÜ raamatupidamiseeskirjas nr 10 – eraldised, tingimuslikud kohustused ja tingimuslikud varad (vt 2. selgitus).

2. selgitus. Tingimusliku kohustuse definitsioon

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult Euroopa Liidu kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

| 8. | Järgmisena esitatakse mõningad näited olukordadest, mille tagajärjel võivad ühtse kriisilahenduskorra kontekstis tekkida tingimuslikud kohustused.






  a) | Kriisilahendusega seotud tingimuslikud kohustused:

  sidusrühmad võivad krediidiasutuse kriisilahendusotsuse (või otsuse mittetegemise) kohtulikul teel vaidlustada; |
| --- | --- | --- |

8.

Järgmisena esitatakse mõningad näited olukordadest, mille tagajärjel võivad ühtse kriisilahenduskorra kontekstis tekkida tingimuslikud kohustused.

a)

Kriisilahendusega seotud tingimuslikud kohustused:

sidusrühmad võivad krediidiasutuse kriisilahendusotsuse (või otsuse mittetegemise) kohtulikul teel vaidlustada;

| b) | kriisilahendusega mitteseotud tingimuslikud kohustused:

  finantseerimisasutused võivad ühtse kriisilahendusfondi osamaksed vaidlustada. |
| --- | --- |

b)

kriisilahendusega mitteseotud tingimuslikud kohustused:

finantseerimisasutused võivad ühtse kriisilahendusfondi osamaksed vaidlustada.

| 9. | Kontrollikoda auditeeris oma aastaaruande kontekstis komisjoni ja nõukogu eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruandeid. Ühtse Kriisilahendusnõukogu eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruannet auditeeris sõltumatu välisaudiitor ja tema töö tulemusi on aruande usaldusväärsust käsitlevas kontrollikoja arvamuses (4) arvesse võetud. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoda auditeeris oma aastaaruande kontekstis komisjoni ja nõukogu eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruandeid. Ühtse Kriisilahendusnõukogu eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruannet auditeeris sõltumatu välisaudiitor ja tema töö tulemusi on aruande usaldusväärsust käsitlevas kontrollikoja arvamuses (4) arvesse võetud.

TÄHELEPANEKUD

| 10. | Ühtne Kriisilahendusnõukogu hakkas täielikult toimima alles 1. jaanuaril 2016 ja aruandlusperioodil ei algatatud ühtse kriisilahenduskorra raames ühtegi kriisilahendust. Seetõttu ei avaldatud Ühtse Kriisilahendusnõukogu, komisjoni ja nõukogu eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruannetes ühegi kriisilahendusjuhtumiga seotud tingimuslikke kohustusi. |
| --- | --- |

10.

Ühtne Kriisilahendusnõukogu hakkas täielikult toimima alles 1. jaanuaril 2016 ja aruandlusperioodil ei algatatud ühtse kriisilahenduskorra raames ühtegi kriisilahendust. Seetõttu ei avaldatud Ühtse Kriisilahendusnõukogu, komisjoni ja nõukogu eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruannetes ühegi kriisilahendusjuhtumiga seotud tingimuslikke kohustusi.

| 11. | 2015. aastal kogusid riiklikud kriisilahendusasutused osalevate liikmesriikide finantseerimisasutustelt 4,33 miljardi euro ulatuses ühtse kriisilahendusfondi osamakseid. Ühtne Kriisilahendusnõukogu avaldas tingimusliku kohustuse summas 437 125 144 eurot, mis vastas 67 finantseerimisasutuse poolt vaidlustatud osamaksete kogusummale. Vaidlustused puudutavad peamiselt osamaksete arvutamist ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 5 kohaldamist, milles määratakse kindlaks osamaksete arvutamisest välja jäetavad kohustused (5). |
| --- | --- |

11.

2015. aastal kogusid riiklikud kriisilahendusasutused osalevate liikmesriikide finantseerimisasutustelt 4,33 miljardi euro ulatuses ühtse kriisilahendusfondi osamakseid. Ühtne Kriisilahendusnõukogu avaldas tingimusliku kohustuse summas 437 125 144 eurot, mis vastas 67 finantseerimisasutuse poolt vaidlustatud osamaksete kogusummale. Vaidlustused puudutavad peamiselt osamaksete arvutamist ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 5 kohaldamist, milles määratakse kindlaks osamaksete arvutamisest välja jäetavad kohustused (5).

| 12. | Nõukogu raamatupidaja esitiskirjas teatatakse, et nõukogul ei olnud 31. detsembri 2015. aasta seisuga ühtegi ühtse kriisilahenduskorra määrusest (artikkel 92) tulenevat tingimuslikku kohustust. Ühtse Kriisilahendusnõukogu ja komisjoni raamatupidajad on eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruannet hõlmavas esitiskirjas kinnitanud, et kõik ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 92 lõikes 4 mainitud tingimuslikud kohustused on kirjendatud või avaldatud (6). |
| --- | --- |

12.

Nõukogu raamatupidaja esitiskirjas teatatakse, et nõukogul ei olnud 31. detsembri 2015. aasta seisuga ühtegi ühtse kriisilahenduskorra määrusest (artikkel 92) tulenevat tingimuslikku kohustust. Ühtse Kriisilahendusnõukogu ja komisjoni raamatupidajad on eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruannet hõlmavas esitiskirjas kinnitanud, et kõik ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 92 lõikes 4 mainitud tingimuslikud kohustused on kirjendatud või avaldatud (6).

| 13. | Kontrollikoda väljastas Ühtse Kriisilahendusnõukogu, komisjoni ja nõukogu eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta märkusteta arvamuse (7). |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoda väljastas Ühtse Kriisilahendusnõukogu, komisjoni ja nõukogu eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta märkusteta arvamuse (7).

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 22. novembri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).

1

(2)  Pangad, mis asuvad euroala liikmesriikides ja pangandusliiduga ühineda otsustanud ELi riikides.

2

(3)  Vt ka Ühtse Kriisilahendusnõukogu eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruannet käsitleva iga-aastase eriaruande punkt 13. Aruanne asub kontrollikoja veebisaidil http://www.eca.europa.eu.

3

(4)  Täpsem teave kontrollikoja auditi lähenemisviisi kohta on esitatud kontrollikoja aastaaruandes eelarveaasta 2015 eelarve täitmise kohta ja Ühtse Kriisilahendusnõukogu eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruannet käsitlevas iga-aastases eriaruandes. Aruanded asuvad kontrollikoja veebisaidil http://www.eca.europa.eu.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/63, 21. oktoober 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante-osamaksetega (ELT L 11, 17.1.2015, lk 44).

5

(6)  Kirjendatud ja avaldatud tingimuslike kohustuste kohta täiendava teabe saamiseks vt punktid 10 ja 11.

6

(7)  Vt kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2015 eelarve täitmise kohta ja Ühtse Kriisilahendusnõukogu eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruannet käsitlev iga-aastane eriaruanne.

7

---

KRIISILAHENDUSNÕUKOGU VASTUS

| 11. | Lõigus mainitud vaidlused on seotud ex ante osamaksetega, mis arvutati ja mille kogusid riiklikud kriisilahendusasutused 2015. aastal ning mis kanti üle ühtsesse kriisilahendusfondi jaanuaris 2016 kooskõlas ühtse kriisilahendusfondi osamaksete ülekandmise ja ühiskasutusse võtmise valitsustevahelise kokkuleppe artikli 3 lõikega 3. Neid vaidlusi käsitletakse riikide tasandil. Lõigus mainitud konkreetsed arvud kajastavad 2015. aasta lõpu olukorda. Üksikasjalikku teavet annavad asjaomased riiklikud kriisilahendusasutused. |
| --- | --- |

11.

Lõigus mainitud vaidlused on seotud ex ante osamaksetega, mis arvutati ja mille kogusid riiklikud kriisilahendusasutused 2015. aastal ning mis kanti üle ühtsesse kriisilahendusfondi jaanuaris 2016 kooskõlas ühtse kriisilahendusfondi osamaksete ülekandmise ja ühiskasutusse võtmise valitsustevahelise kokkuleppe artikli 3 lõikega 3. Neid vaidlusi käsitletakse riikide tasandil. Lõigus mainitud konkreetsed arvud kajastavad 2015. aasta lõpu olukorda. Üksikasjalikku teavet annavad asjaomased riiklikud kriisilahendusasutused.

---

NÕUKOGU VASTUS

Et aruandeaastal nõukogu arvepidamisse SRMi käsitleva määruse artikli 92 lõike 4 kohaseid tingimuslikke kohustusi ei kirjendatud, ei ole nõukogul omapoolseid tähelepanekuid.

---

KOMISJONI VASTUS

Komisjon on kontrollikoja aruande teadmiseks võtnud.

---